prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — När vårt nuvarande studiemedelssystem infördes varsyftet att göra det möjligt för alla att bedriva högre studier oavsettekonomisk och social bakgrund. Den målsättningen kvarstår. Men uppfyllerinte studiemedelssystemet dessa mål. Både den sociala och den könsmässigasnedrekryteringen ökar. Visserligen grundläggs snedrekryteringen oftast redanpå högstadium, men den förstärks genom nuvarande ekonon-iiskavillkor för högre studier. Många av dem som studerar vid universitet ochhögskolor måste arbeta jämsides med studierna, eftersom studiemedlen interäcker till försörjningen. Det påverkar givetvis studierna. Det ger sämre studieresultatoch kan också påverka studietidens längd. Stora studieskulder förstärker kravenpå stora inkomstskillnader mellan olika grupper och ökar konfliktrisken iavtalsrörelsen. En studielön höjer kvaliteten i utbildningen genom att destuderande kan koncentrera sig på sina studier och inte behöver bekymra sig omekonomin. Det innebär också att genomströmningen vid universitet och högskolorblir snabbare. Man fördröjs inte för att man infe har kunnat presteratillräckliga resultat. Dessutom motverkar studielön de storainkomstskillnaderna mellan olika grupper, något som vpk arbetar för. Villkoren för högskolestudier håller på att förändras. Detblir allt vanligare att företagen köper upp utbildningar från högskolorna. Detfinns enligt många bedömare en uppenbar risk för att den statliga högskolankommer att bli alltmer marknadsinriktad och allt mindre statlig. Denna processsammanfaller med att antalet ungdomar i åldern kommer att minskakraftigt fram , Effekten kan bli att företagen redan i gymnasietkommer att plocka ut lönsamma ungdomar och erbjuda dem en finansieradhögskoleutbildning i företagets regi. Kvar för den statliga högskolan bliridealisterna och de icke lönsamma samhälleliga utbildningarna inom vård,omsorg, kultur och utbildning. De ur företagens synpunkt icke lönsammagrupperna kommer att domineras av kvinnor. En studiefinansiering genom studielön kan motverka dennautveckling. Intill dess att vi får gehör för vårt krav på studielön verkar viför förändringar inom nuvarande system i riktning mot studielön. Det medför attvi vill återställa bidragsdelen till , Vi vill höja totalbeloppet och göraom barntillägget från lån till bidrag. Vi vill ändra återbetalningssystemet såatt gränsen för återbetalning kommer att motsvara medianlönen inomTCO-kollektivet. De år man har en inkomst under den nivån skall man få göraavskrivningar av lånet. Som bekant har vpk inte fått en plats i den sittandestudiemedelskommittén. Det gör självfallet att vi inte på samma sätt som övrigapartier känner till de diskussioner om förändringar som pågår i kommittén. Menför var jag på en konferens i fillsammans medparfirepresentanter som ingick i studiemedelskommittén. Kommitténs ordförande flaggade då för ett förslag sominnebär att barntillägget skulle slopas helt och hållet. 1 stället skulle desom hade barn och behövde mera pengar erbjudas att ta ytterligare ett lån tillmarknadsan-passade räntor för att kunna försörja sina barn under studietiden.För 14 dagar sedan kunde jag inte få ett klart besked om man var enig istudiemedelskommittén om det här förslaget. Jag hoppas att jag kan få det svaret , och jag villgöra klart att vpk aldrig kommer att ställa sig bakom ett sådant förslag. Vikommer med kraft att avvisa det. Det är, tycker vi, en mycket märklig yttringav familjepolitiken att människor i det här landet skall behöva låna pengar föratt kunna försörja sina barn. Det ärockså vår uppfattning att varje människa skall betraktas som en Studiesocialt stöd m. m. 5 protokoll 1986/87:105-106 Studiesocialt stöd m. tn. Vi ser det därför som en klar framgång attutskottsmajoriteten föreslår att äktamakeprövningen avskaffas fr. o. m. den 1januari 1988. Det finns en framgång till' i betänkandet, och det är attbidraget till studerandehälsovården räknas upp både efter prisutvecklingen ochefter lönerna. En tredjedel av dem som finansierar sinastudier med studiemedel är vuxenstuderande under högskolenivå. De tvingas tillden finansieringsformen, eftersom vuxenstudiestödet är otillräckligt. Dessutomär reglerna för vuxenstudiestöd utformade så att de utgör ett hinder förhemarbetande kvinnor att få dessa medel. Vpk föreslår att den s. k. differentieringen av detsärskilda vuxenstudiestödet slopas, för att kvinnorna skall få åtminstonesamma möjligheter som männen att få del av vuxenstudiestödet. Vi föreslår också att vuxenutbildningsavgiften höjs till0,av den totala lönesumman. Ökade anslag till vuxenutbildningen ger ettökat utrymme för förbättringar inom studiemedelssystemet, eftersom fler vuxenstuderandedå kan föras bort från studiemedelssystemet till det särskildavuxenstudiestödet. Jag yrkar bifall till reservationerna 6, 10, 17 och 18. 105LENA (); Vi behandlar regeringens förslag tillfördelning av ca . på samhällets olika former av studiestöd.Till gymnasieeleverna kan utgå studiebidrag med . för årets 12månader, och detta sker utan inkomstprövning. Inackorderingstillägg utgår ocksåutan ekonomisk prövning till de elever som måste bo inackorderade på studieorten.Beloppet är schabloniserat och storleken beroende på avståndet till hemorten. Regeringen föreslår en höjning av inackorderingstilläggetså att det skall utgå med lägst , och högst , , I en motion påpekas att det föreligger vissa problem närdet gäller att få inackorderingstillägg för elever på lantbruksskolor,hushållsskolor m,m. Utskottet har erfarit att redan har haftkontakt med centrala med anledning av de problem somrnotionären tar upp. Vi förutsätter att myndigheten överväger om bestämmelsernabehöver ändras så att man kan komma ifrån de gränsdragningsproblem som påtalasi motionen. Det extra tillägget utgår efter inkomstprövning med 220,440 resp, , . Här föreslås en justering av inkomstgränserna med3 . Utskottet räknar med att man inom ramen för föreslagna medel kan höjainkomstgränserna ytterUgare och föreslår i stället en uppjustering med 10 000kr, från , Höjda inkomstgränser har föreslagits i två motioner. Förslag har också framförts om höjda inkomstgränser redaninnevarande budgetår. Utskottet menar dock att det skulle uppstå betydandeproblem både ur rättvisesynpunkter och av administrativa skäl om man skulle gåin för en sådan lösning. I två motioner föreslås att studiehjälp skall kunna utgåäven vid studier utomlands. Utskottet, som ser positivt på att gymnasieeleversom under sin gymnasieutbildning vill studera utomlands , fårbehälla studiehjälpen, har erfarit att frågan utreds ochövervägs inom CSN, Därför är inte någon särskild åtgärd påkallad just . När det gäller statsbidraget till gymnasieelevernasdagliga resor föreslås vissa kriterier som skall vara utgångspunkten vidfördelningen av statsbidraget på de olika länen, I övrigt pågår en översyn avhuvudmannaskapet för elevernas resor. Totalt anvisas i budgetpropositionen 2 ,till studiehjälp, och utskottet tillstyrker detta förslag. När det gäller studiemedelsanslaget kanske man kan varaganska summarisk med tanke på att studiemedelskommittén redan i septemberkommer med förslag, I utredningsuppdraget ryms både tilldelnings- och återbetalningssidan.Väldigt många av de frågor som tas upp i olika motioner och reservafioner täcksin av utredningsuppdraget. Några saker måste dock särskilt kommenteras. Det gäller dåavgörande principiella frågor som man från olika håll nu vill bryta ut ochbesluta om trots att hela systemet är föremål för översyn. Vi kan börja med den s, k, makeprövningen. Riksdagenbegärde att studiemedelskommittén skulle få tilläggsdirektiv om attkomma med förslag om ett avskaffande av makeprövning. Kommittén har i enrapport presenterat ett bakgrundsmaterial i frågan, och avsikten är att manskall återkomma med förslag i slutbetänkandet, allt enligt de filläggsdirektivman fått, 1 budgetpropositionen anför departementschefen att det voresynnerligen obetänksamt att bryta ut frågan om makeprövningen ur det sammanhangdär den hör hemma. Remissinstanserna, regering och riksdag bör få tillfälle atti ett sammanhang pröva studiemedelskommmittéris samtliga förslag. Däremot börman redan nu räkna upp inkomstgränserna, som varit oförändrade , I den här frågan har utskottsmajoriteten, som består avmoderater, folkpartister, centerpartister och en vpk-are, beslutat att begäraförslag av. regeringen om ett avskaffande av makeprövningen från den 1 januari1988, Motionerna hade litet olika bud. Några ville beslutaomgående, några ville ha förslag. Ingen, utom möjligen , försöktefinansiera detta, Det hade ju varit snyggt, när man nu vill beställaförslag, om man också något andats om hur man ville finansiera detta. Dethandlar om ett avgiftsbortfall på 300 milj. kr. Man tar inte chansen att nu fatta beslut, utan begärförslag från regeringen. Men, som sagt, det vore bra om man kunde säganågonting i diskussionen om hur man skulle kunna finansiera förslaget när manbryter ut denna fråga på detta sätt och inte kan se den i sitt sammanhang.Folkpartiet försökte alltså i sin motion bidra fill en delfinansiering medförslaget att återbetalningen av studieskulden skall påbörjas tidigareän . I den frågan, tycker dock alla utom , att detskulle dröja åtskilliga år innan några skärpta återbetalningsregler skullekunna få full genomslagskraft och kunna bidra till en delfinansiering avkostnaderna, eftersom ett sådant nytt villkor Prot.-1986/87:1059 april 1987 , Studiesocialt stöd m. m. endast kanuppställas på studiemedel som ännu inte har beviljats, - Jag kanberätta för att med det förslaget kan vi få in 22milj, kr,, få in 44 milj, kr, och få in 66 milj, kr. Förslaget innebär dessutom att vi parallellt med nuvarandeåterbetalningssystem och det som kommittén kommer att föreslå måste ha etttredje som gäller några få års tilldelade studiemedel men som hänger med idrygt eftersom återbetalningstiden är ganska lång. Det verkar väl ändålitet opraktiskt? Det är administrativt och informationsmässigt oerhörtkrångligt och det visar verkligen att det inte går att nu bryta ut frågan pådetta sätt. Kommittén har som uppgift att förenkla reglerna. Jag hoppas attfolkpartiet ställer upp på det och här släpper på sitt krav, som skullekrångla till det hela. I frågan om makeprövning finns en reservation från osssocialdemokrater, där vi framhåller att frågan om makeprövning inte nu börbrytas ut ur det sammanhang där den hör hemma utan att man bör avvaktastudiekommitténs förslag. Dessutom har frågan avsevärda omedelbarakonsekvenser på samhällsekonomin. Ett slopande av makeprövningen skulle minskaåterbetalningen av studiemedel med 300 milj. kr. I flera reservationer berörs frågor om studiemedlenstotalbelopp, konstruktion, inkomstprövningsregler, återbetalningsregler osv.När det gäller samtliga de här frågorna hänvisar vi i utskottsmajoriteten tillpågående översyn. En fråga som diskuterats tidigare här ärbasbeloppets storlek vilket ju har en direkt effekt också på studiemedlen. Avden debatten har vi ju klart kunna utläsa vilka partier som också är bereddaatt förbättra situationen för studenterna redan den 1 juli.Studiemedelsbeloppet utgår ju med en viss procent av basbeloppet. När det sedan gäller medelsanvisningen till studiemedelhar en fantastisk reservation. Man föreslår nämligen att lånedeleni studiemedlen skall läggas utanför statsbudgeten. Därmedkan anslaget minskas med . Detta gör man utan att blinkaoch utan att ange hur detta skall gå till. Man säger att antingen kan man geCSN rätt att emittera obligationer eller också kan bankerna åta sig att självaställa erforderliga medel till förfogande. För det första övervägs frågan av studiemedelskommitténoch för det andra krävs det ett omfattande berednings- och lagstiftningsarbeteför en sådan här förändring, oavsett vilket alternativ man väljer. Om t, ex,bankerna skulle ta hand om detta så måste man ju klara ut om de skall ta handom inte bara nytillkommande lån utan också de gamla. Hinner man i så fall fåett system till för de som ligger ute?Hinner man klara upplåningen av pengarna? Vem skall betala bankernas kostnader?Vem skall bevilja studiemedlen? Vem skall betala kreditgarantin? Vilkenarbetsfördelning skall gälla mellan CSN och bankerna? Det är alltså en mängdsaker som måste ut, och det mesta kräver ändrad lagstiftning. Jag tycker det tär kraftigt på trovärdighetatt lägga ett sådant här förslag dessutom utan att ens fråga bankerna om deöver huvud taget är intresserade. I tre reservationer föreslås olika former av vidgadedirektiv till studieme- Prot. 1986/87:105 delskommittén: en reservation från , en reservation från folkpartietoch en reservation från , I resp, reservation pläderar------- partiernaför sin syn på hur ett kommande studiemedelssystem bör vara '"lesocialtstöd utformat, '"'"'' Som vi har upplevt är det alltså tre olikaalternativ man går fram med, här liksom i pensionsfrågan. Jag tycker inte jagbehöver kommentera detta ytterligare eftersom samtliga frågor som tas upp rymsi den pågående översynen. Men jag vill bara fråga vad menar med attstuderande inom grundvux skall lyftas ut ur systemet? Det måste väl vara litetslarvigt hoprafsat? Det är nämligen ingen som går i grundvux som finns inomstudiemedelssystemet. Man har där en garanterad timersättning som är bra mycketförmånligare eftersom den består av bidrag. Det måste vara någon form avmissuppfattning. Jag vill bara veta vad menar. Enligt utskottets mening finns det ett värde i att arbeteti studiemedelskommittén bedrivs förutsättningslöst. Kommittén har enligt sinadirektiv en mycket stor frihet när det gäller utformningen av förslagen, Ikommitténs uppgifter ingår att lämna förslag om bl, a, inriktningen avsubventionerna och ett ställningstagande till om studiestödets syften bäst nåsgenom ett studiebidrag eller genom lättnader i återbetalningsbördan. Vidprövningen av olika möjligheter att finansiera reformen skall man belysa ivilken mån resurser kan frigöras genom t, ex, en finansiering av studiemedlenhelt eller delvis utanför statsbudgeten. Enligt utskottets mening är det viktigt att nu inte bindaupp kommittén med några uttalanden från sida om inriktning ellerfinansieringsmöjligheter, utan vi får vänta på kommitténs förslag ochanalyser. Ett ökat utrymme för särskilda vuxenstudiestöd föreslås,vilka alltså är avsedda för längre studier. Utbildningsministern räknar med attförslagen i denna del kan leda en bra bit på väg mot målet att samtligaansökningar om studiestöd på grundskolenivå skall kunna beviljas. Flerautvärderingar har visat att det fortfarande föreligger stora utbildningsklyftoroch att ökade insatser är nödvändiga för att man skall komma till rätta meddem, både beträffande stöd och beträffande utbildningsutbud. Tim- och dagstudiestöden föreslås slås samman till enstödform kallad korttidsstudiestöd. Ersättningen skall vara , per timme.Vissa förändringar i urvalsreglerna föreslås också, bl, a, att enhelhetsbedömning av den sökandes sociala och ekonomiska situation skall kunnagöras. På den här punkten finns det som vanligt en reservation från moderaternai vilken man föreslåren minskning av anslagen. Man föreslår t, o, m, att en delhelt slopas, t, ex, anslag som gäller uppsökande verksamhet. Utskottet kan inte tillstyrka en ytterligare kraftigurholkning av vuxenstudiestödet. har betydande belopp förtsöver från vuxenutbildningsmedlen till andra ändamål. Syftet medvuxenstudiestödet, och därmed vuxenutbildningsavgiften, är att ökamöjligheterna till studier för kortutbildade vuxna och främst för dem som ärförvärvsarbetande. Som jag nämnde finns det fortfarande mycket stora behov avinsatser. Vpk föreslår att vuxenutbildningsavgiften höjs ochdessutom att en del av medlen skall kunna användas till annat, 69 Studiesocialt stöd m. Utskottet,kan i nuvarande statsfinansiella läge intetillstyrka ett så kraftigt ökat avgiftsuttag. Differentieringen av detsärskilda vuxenstudiestödet berörs i ett par reservationer. När dennaförändring infördes var helt enig om att den skulle ske. Utskottet har behandlat den härfrågan och påmint om, att antalet förvärvsarbetande som har sökt och fåttvuxenstudiestöd har ökat markant efter det att stödet differentierades. Ettslopande av differentieringen skulle innebära antingen ett kraftigt minskatantal stöd eller en betydande kostnadsökning. Utskottet ansåg sig då inte kunnamedverka till något av dessa alternativ. Frågan om olika gruppers ekonomiska möjligheter tillvidareutbildning ligger inom ramen för studiemedelskommitténs arbete. De skälenär lika giltiga som de har varit . Beträffande det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösaförutsätter utskottet att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen och att enutvärdering görs av framtida behov av och syfte med stödformen. Dettauttalande sker med anledning av påpekanden i en motion om att syftet med stödetbör klargöras bättre och att efterfrågan har varit stor. När det gäller lagregleringen av det nyakorttidsstudiestödet gör utskottet ett förtydligande så att det klart framgåratt korttidsstudiestöd kan utgå för varje timme under vilken den studerandeförlorar arbetsinkomst på grund av att han deltar i utbildning. Beträffande ansökningsförfarandet pågår enförsöksverksamhet där pensionärs- och handikapporganisationer har fått sammamöjlighet söm fackliga organisationer att söka internatbidragen kollektivt, reservation föreslås att denna rätt skall upphöra när det gällerpensionärsorganisationerna. Utskottet framhöll att eftersom det barahandlade om en tvåårig försöksverksamhet ville man inte motsätta sig att också pensionärsorganisa tionerna fick möjlighet till denna kollektiva ansökan. Utskottet erinrade då om att någon övre åldersgräns för dagstudiestödet inte finns och att försöksverksamheten endast avsåg själva ansökningsförfarandet. Reservan terna tycker inte att pensionärer över huvud taget skall få del av vuxenstu diestöd, men det är inte det man föreslår i sin hemställan; den handlar bara om själva ansökningsförfarandet, , , Tilläggas kan att med de föreslagna nya reglerna förurvalsprövningen kan många av de här problemen undanröjas. En helhetsbedömningskall nämligen göras av behovet av stöd, och då skall också utbildningensinriktning vägas in, I flera motioner föreslås förenklade regler inomvuxenstudiestöden. En mycket omfattande försöksverksamhet pågår med friareresursutnyttjande och förenklade regler. Denna försöksverksamhet täcker insamtliga de frågor som har tagits upp. Utskottet anser därför att man kanavvakta utvärderingen av försöksverksamheten. När det gäller anslagsposterna Timersättning vid vissavuxenutbildningar och Bidrag till vissa studiesociala, ändamål, vill jag barahänvisa till betänkandet. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 3 och i övrigt bifall till hemställan i utskottets betänkande ochavslag på samtliga övriga reservationer. 106GULLAN () replik; Först några ord om det familjepolitiskastödet, för det går faktiskt hand i hand med det studiesociala stödet. Jag villkort erinra om att lagt fram ett skatteförslag, ettfamiljepolitiskt förslag, som verkligen skulle ge ett stort stöd även förstuderandefamiljerna. Vi vill att man skall kunna få göra ett avdrag påkommunalskatten med , per barn och upp till i defall barnen bedriver studier. Det skulle alltså vara en mycket viktig reform isammanhanget. När det gäller äktamakeprövningen, , harmoderaterna lagt fram ett förslag som vi också finansierat i vårt budgetalternativ.Därmed faller den argumentationen. Vi kan inte hjälpa att inte våra klokaförslag blir bifallna på alla punkter. Men de förslag som vi lagt fram har vinaturligtvis också finansierat, tycker, och gör sig litet rolig över, att detfinns tre olika alternativ från de borgerliga partierna. Vi är tre partier, ochvi har fört fram en rad viktiga förslag som jag tycker att socialdemokraterna iutredningen bör hälsa välkomna. Socialdemokraterna har visat sig tämligen litethandlingskraftiga i detta ärende. Jag kan erinra om den oenighet som rått inomdet socialdemokratiska partiet, inte minst när det förra förslaget framladesmed olika differentieringar av stödet. Så se nu på dessa förslag. Jag tyckeratt alla innehåller värdefulla saker som man kan väga samman och göra någontingmycket positivt av. När det gäller vuxenstudiestödet är yi moderatersparsamma, därför att vi är tveksamma till om stödet verkligen går till dem sombäst behöver det. Inte minst utredning har visat att detfinns behov av en översyn, när det beträffande korttidsstudiestödet främst ärfråga om fackliga kurser.. Jag behöver bara erinra om att ärendena gick tillarbetsdomstolen, när man 1982 och 1985 på basis av stödet diskuterade hur manskulle få till stånd en socialdemokratisk regering. Jag anser inte att detta ärnågra behjärtansvärda ändamål. Över huvud taget har väl de olika stödformernanu fungerat så länge att det skulle vara bra med den översyn som vi har begärt. Prot.. 1986/87:105 Studiesocialt stöd m. m. 107BARBRO () replik: Först vill jag säga att det är självklart,, att studenterna skall få sin del av basbeloppshöjningen. Viyrkade avslag på basbeloppshöjningen. När basbeloppet höjs gäller detnaturligtvis alla stödformer. när vårt förslag faller är det självklart attockså studenterna skall få del av höjningen, säger att det är orimligt att nu fatta beslutom att lyfta ut studiemedlen ur statsbudgeten. Ja, det är kvarinnan en sådan reform enligt vår mening skulle genomföras. Men det skullenaturligtvis kunna gå om alla inblandade bestämde sig för det. Så sent som lämnade över en PM till studiemedelskommittén,som handlarom bankernas möjligheteratt ta över studiemedlen. Så här skriverSparbanksföreningen: "Marknadsmässiga alternativ till det nuvarandestudiemedelsfinansieringssystemet kan åstadkommas tämligen smidigt underförutsättning att långivarna ges garantier av staten." Studiesocialt stöd m. m. Från bankerna finns alltså ett intresse. Men sanningen äratt detta intresse helt saknas hos socialdemokraterna. Ni vill inte attbankerna skall ta över administrationen. Det spelar ingen roll om vi hade föreslagitatt ett sådan här reform skulle genomföras . Det är mer viljansom saknas hos er än tid att genomföra reformen. Beträffande den kollektiva ansökan utgår jag ifrån attLena precis som jag har fått brev från , CSN konstaterar i sina direktiv att pensionärer ochhandikappade är två sinsemellan skilda grupper med olika förutsättningar ochbehov av utbildning och att de därför måste behandlas var för sig. Det innebärockså att tillgängliga resurser måste delas på två grupper. Man föreslårfördelningen resp, , och man säger också: Vid urval bland ansökningarfrån pensionärsorganisationerna skall i första hand de korttidsutbildade kommai fråga. Jag tycker faktiskt, , att ertställningstagande är litet inkonsekvent. Ni prioriterar människor som inte är iyrkesaktiv ålder, söm ni i andra sammanhang säger att de som inte ärfackligt anslutna och får arbetslöshetsersättning inte heller kan få den högreersättningen. 108RUNE () replik: blir lätt kamreraraktig när honskall bedöma andra partiers förslag. Jag skall börja med att rätta en punkt. Det gäller när hon säger att kostnaden för att slopa äktamakeprövningenär 300 milj, kr. Rent budgettekniskt ärdet så. Men det tycks ju finnas en rättstor enighet om att vi skall lyfta ut studiemedlen ur statsbudgeten. Därför ärden kostnad som kommittén har kommit fram till inte 300 milj. kr. utan 100milj, kr, för avskaffande av äktamakeprövningen. Vi övriga partier som vill avskaffa denna prövning harnaturiigtvis prioriterat det i våra resp, budgetalternativ. Villsocialdemokraterna inte avskaffa äktamakeprövningen får vi naturligtvis tillett kommande år föreslå hur finansieringen skall gå till. Låt mig lämna frågan om med finansieringen för en stund.Det kan i stället vara intressant att få höra socialdemokraternas principiellainställning till äktamakeprövningen. Jag vill därför gärna ha ett besked frånLena om vad socialdemokraterna egentligen tyckerom äktamakeprövningen.Vill ni eller vill ni inte avskaffa den?