prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Han säger att man har fullföljt 1983 årsbeslut om inriktningen av energiskatter och att beskattningen skall ses i ettövergripande sammanhang. Det är just vad vi i gör. Det gäller t,ex. att ta konsekvenserna av att beskattningen på olja inte följer medprisutvecklingen. förde vi upprepade debatter här i kammaren omalternativbranschens kris. Många företag gick i konkurs eller lade om sinverksamhetsinriktning från alternativa bränslen. På detta sätt åstadkoms enfördröjning i omställningen av energisystemet, vilket egentligen var förödandeför våra möjligheter att klara av kärnkraftsavvecklingen. Snartkommer det att hända något på energiskatteområdet, sade Bo Forslund.Då blev jag glad och trodde att han skulle lägga fram ett förslag. Men vad hanmenade var uppläggningen av ytterligare en utredning om det framtidaenergiskattesystemet. Vi fick inte veta när den utredningen skulle presenteranågra resultat. Men det brinner i knutarna och förslag behöver läggas fram ganskasnabbt. Det är rimligt att följa förslagen i våra reservationer för att pånågot sätt komma till skott. 71 BO () replik: undrade om jag hade någrasynpunkter att framföra. Jag kan hänvisa till sådana på flera ställen ikammarens debattprotokoll, eftersom den här frågan inte är ny. Frågan omvattenkraftsskatten har varit uppe till behandling . Baradärför att argumenten återkommer är det inte säkert att de blir starkare, PaulLestander. Vi kommer inte ifrån att någon måste betala kalaset i fprm avvattenkraftsskatt, och til syvende og sidst blir det konsumenterna. Höjdaenergiavgifter brukar genast ge sig till känna i form av högre hyror, och vpk påstår att vi är ute eftervinsterna. Jag är övertygad om att vi kan kapa dem genom andrabeskattningsformer. Vinstdelningsskatten exempelvis är en sådan form. Jag kan visserligen känna en viss sympati förPaul Lestanders argument att en viss del av vinsterna bör gå till de regionerdär de berörda kraftverken finns. Men jag tror inte att det kan ske på det sättsom säger och inte heller på det sätt som anvisas i motionen ochreservationen. Samhället kan både och styra och fördela de ekonomiskaresurserna på annat sätt, och det sker också till viss del . Norrbottenspaketetär ett välbekant exempel på det, och regionala satsningar är andra exempel.Sedan kan man givetvis alltid diskutera om de insatserna är tillräckliga. 72 (vpk) replik: Om det ändå vore så enkelt att man genom attomformulera motioner och reservationer kunde få stöd från socialdemokraterna!Det är ett närmast eländigt men ändå ganska elegant spel för galleriet som BoForslund ägnar sig åt. Den helt avgörande frågan är omsocialdemokraterna i större eller mindre utsträckning vill återföra dessavinster fill kommunerna. I så fall har de goda möjligheter att med vpk:s hjälpomedelbart göra det efter beslut här i kammaren. Vad socialdemokraterna intetalar om är att de har ställts inför den här frågan men-avståttfrån att göra någonting. De har alltså ännu inte den politiska viljan. Men medden envishet som vi driver dessa frågor kommer det förr eller senare att uppståett folkligt tryck som gör att socialdemokraterna får tänka om. Jag har dessvärre inga förhoppningar om att vi genom att omformulera någon reservafioneller skriva om någon motion skall kunna åstadkomma det. 73MARIANNE () replik: kommenterade över huvud tagetinte min replik. Jag vet inte om han inte fann det mödan värt eller om det varav någon annan orsak. Prot.1986/87:99 När säger att man harfullföljt beslut verkar det Först tar man bortde bidrag som fanns till försök med 77 ~, ] biobränslen, solenergi och småvattenkraftverk. Därefter väntade man en tid Vissaenergiskatter > o . , . ochbestämde sig för att tillsätta en utredning över beskattningen. gångenblir ju ganska lång, och uhder tiden hinner mycket negafivt hända. Kan BoForslund kommentera dessa åtgärder, så att vi får en förklaring till vadsocialdemokraterna egentligen menar. 74 BO () replik: Energipolitiken och energibeskattningen måsteses i ett större sammanhang. De argument och de reservationer som vi haratt behandla är inga nyheter för kammaren. har givit regeringen i uppdrag att utformadirektiv och tillsätta en utredning på energibeskattningens område, och dåtycker jag att kan vänta till dess vi får möjlighet attanlägga en övergripande syn på de viktiga energipolitiska frågorna. Jag sade imitt första anförande att det händer så många och stora saker när det gällerenergibeskattningen, inte minst med tanke på avlösning av kärnkraften, och dåär det väldigt viktigt att vi får en brett upplagd utredning som riksdagensedan har att ta ställning till. Låt mig säga till 'att man skallinte bortse ifrån - gör man det, tycker jag att man är oärUg och orättvis - attdet sker en viss omfördelning. Det ges regionalpolitiskt stöd i olikaformer. Tredje vice, talmannen anmälde attMarianne och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker, 75 (): Jag har anmält mig till denna debatt för attom möjligt fästa kammarens uppmärksamhet på några viktiga samband mellanenergiskattefrågorna och förnyelsen av vårt energisystem, I ett pressmeddelande säger statsministerIngvar : "För det andra måste tillförseln och resultaten avhushållningen vara det som avgör när man skall ta reaktorerna ur drift. Det ärvikfigt för trovärdigheten i hela vår uppläggning," Herr talman, ärade kammarledamöter! Ingen behöver ettögonblick tvivla på att vi kan nå mycket betryggande framgångar, avseende bådeny elproduktion och effektivare energianvändning, om vi använder energiskatteinstrumentetpå ett förnuftigt sätt. Vi kan t, o, m, med säkerhet klara avvecklingen mycket.snabbare än vad som anges i socialdemokraternas "förseningsplan" -jag upprepar: förseningsplan. I tvåmotioner som behandlas i skatteutskottets betänkande nr 30 har jag tillsammansmed och tagit upp avdragsrätten förenskilda personer som investerar i effektivare energianvändning och i Utskottets majoritet menar att avdragsrätt 102 för småhusägare avseendeenergiinvesteringar strider mot schablonbeskatt- Mot dettakan genmälas att avdragsrätt knappast strider mer motschablonbeskattningsprincipen än bidrag till energiinvesteringar, som ju hartillämpats . Fördelenmed avdragsrätten är, som vi visar i vår motion, att den kan fillämpas medmindre byråkrati och ger en sfimulans både till att vidta de konkretaenergiinvesteringarna och till extra arbetsinsatser för att skaffa de inkomstersom krävs för att betala de skattefria investeringarna. Det är dennadubbeleffekt som vi motionärer anser det viktigt att beakta. Nuuttrycker utskottsmajoriteten en förhoppning om att regeringen skall arbeta meddessa frågor och återkomma till med förslag. Herrtalman och riksdagskamrater! Det fanns då även jag trodde att regeringentog på allvar de beställningar som gjorde. Speciellt borde man kunnaförutsätta detta om regeringsparfiet var med och gjorde beställningen. I daghar jag knappast några sådana förhoppningar. Regeringen har så totalt struntati vad har sagt i dessa frågor, att jag inte i min vildaste fantasikunde föreställa mig att något sådant var möjligt, förrän jag upplevt det iverkligheten. Fråganom regeringens ohörsamhet i denna m.fl, frågor prövas ikonstitutionsutskottet. Det skall bli intressant att se om en majoritet iutskottet och i kommer att värna om självklara rätt att geregeringen uppdrag och att få gjorda beställningar utförda. Jag skall inte ta kammarens fid i anspråk till någon ingåendeargumentering för avdragsrätten för investering i mindre vindkraftverk, utanjag bara konstaterar att motsvarande åtgärd har gett mycket positivt resultat iUSA, Jag vill ta upp ytterligare en vikfig energiskattefråga som pockar påsin snara lösning. Viär alla medvetna om att samproduktion av el och värme innebär ett mycketeffektivare utnyttjande av använt bränsle än om vi enbart producerar el. Vidsamproduktion utnyttjar vi av bränslets energi som el eller värme. Videnbart elproduktion nyttiggör vi cirka en tredjedel av bränslets energiinnehållsom el. Nuskulle man tro att energibeskattningen, som bör främja en effekfivenergianvändning, skulle vara så utformad att den bränsleeffekfiva samproduktionenav el och värme gynnas. Men nej, så är det inte. Om en kubikmeter olja användsför enbartelproduktion, tar vi ut ca . Används samma kubikmeterolja i stället för samproduktion av el och värme, blir beskattningen . Dettainnebär att vi lämnar en skatterabatt på ca . per kubikmeter oljasom används ineffektivt i s. k. kondenskraftverk. Samma skatteförhållandegäller när vi använder kol. Jag tror att vi alla är överens om att så kan detinte få fortsätta, om vi vill främja en effektiv och miljövänlig förnyelse avvårt energisystem i samband med att kärnkraften skall avvecklas, Centernhar i sin avvecklingsplan för kärnkraften visat på möjligheterna fill enomfattande samproduktion av el och värme. Totalt räknar vi med ca 30 miljarderkWh. Detta innebär att vi kan spara ca kol i jämförelsemed att vi skulle ersätta huvuddelen av kärnkraften med kolkondens; Många har sagt att har överskattat möjligheternatill kraftvärmeproduktion. har vi fått flera verifikationerpå att vi har gjort en realistisk, för att inte säga försiktig, bedömning avsamproduktionsmöjligheterna. Så har t. ex. förre chefen förvärmeverksföreningen på regeringens uppdrag undersöktmöjligheterna till kraftvärmeproduktion och kommit till siffror som faktisktär högre än ; Jag har velat ta upp dessa frågor här ,för att om möjligt öka medvetenhet om hur viktigt det är med enriktigt utformad energibeskattning och också stryka under vilka godamöjligheter vi har att ersätta kärnkraften. Utöver en riktig beskattningbehöver vi under en övergångstid ett garantipris. för ny kraftvärmeproduktionoch småskalig vindkraft. Garantipriset, som också måste kopplas ihop med enmottagningsskyldighet för kraftbolagen, bör vara i storleksordningen ca 25öre. Det är en förutsättning för att vi skall få många aktörer som är med ochbygger ut kraftvärmen och den småskaliga vindkraften. På så sätt kan vi skapaen konkurrens på elmarknaden och få en mer robust och decentraliseradelproduktion. Totalpriset för elabonnenterna blir inte högre utan snararetvärtom. Däremot bryts i någon mån kraftbolagens monopol på elmarknaden. Dettatror jag är en viktig förutsättning för en effektiv och miljövänlig förnyelseav vårt energisystem. Jag har inget yrkande utöver dem MarianneAndersson har ställt, men jag hoppas att jag med detta har fäst riksdagensuppmärksamhet på hur viktigt det är med en rätt utformad energibeskattning, omvi verkligen vill ställa upp på en effektiv och miljövänlig förnyelse av vårtenergisystem och något så när snabbt avveckla kärnkraften. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 (tilläggsarvoden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avNils - bifölls med acklamation. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls: Mom. 1(löptiden för skogskonto) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (överföring avskogskonto till annan bank) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 182 röster mot 124 för reservation 2 av J april 1987Knut m.fl. Mom.3 (uttag från skogskonto efter beskattningsårets utgång) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.5 (skogsvårdsavgiften) Förstbiträddes reservation 4 av m. fl, med 72 röster mot 35 förreservation 5 av och . 199 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 201 röster mot 80 för reservation 4 av KnutWachtmeister m. fl. 26 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (skogsbilvägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.9 (reservelverk) Utskottetshemställan bifölls med 224 röster mot 81 för reservafion 7 av . Mom.11 (strukturrafionalisering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1 (allmännariktlinjer för energibeskattningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av och Karl-AndersPetersson - bifölls med acklamafion. Mom.2 (avdrag vid inkomsttaxeringen för energisparåtgärder i småhus) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 36 för reservation 2 av ochKarl-Anders . Mom.3 (avdrag vid inkomsttaxeringen för investeringar i vindkraftverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av Sfig Josefson och Karl-AndersPetersson - bifölls med acklamation. Mom.4 och 6 (en höjning av energiskatten på olja och kol) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och Karl-AndersPetersson - bifölls med acklamation. Mervärdeskattpå baslivsmedel, m. m. Mom. 7 (en sänkning avskatten på naturgas) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 16 för reservafion 5 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.11 (vattenkraftsskatten) , Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 16 för reservation 6 av . 1ledamot avstod från att rösta,. Mom.12 c (regional differenfiering av socialavgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot' reservation 7 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls,: ... 10§ På förslag av tredje vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas fillavgörande i ett sammanhang i början av kammarens nästa arbetsplenum. 1986/87:34om vissa mervärdeskattefrågor. Mervärdeskatt påbaslivsmedel, m. m. Anf.76 (): I skatteutskottets betänkande nr 34 behandlas frågan omskattebelastningar på baslivsmedel. Fråganom moms på mat har diskuterats praktiskt taget sedan momseninfördes. Allteftersom skatteprocenten harblivit högre och inflationen höjtden allmänna prisnivån har diskussionen blivit allt intensivare, I denmervärdeskatteutredning som 1983 framlade betänkandet "Skall matmomsenslopas?" betonades bl, a. att om man vill sänka skatten på ett begränsatområde så är det nuvarande subventionssystemet enklast. Medden prisreglering vi har på jordbrukets produkter är det ganska enkeltatt den vägen göra en återbetalning av mervärdeskatten. Men samfidigt kräverdetta att det förs en fast prispolitik och en lika fast jordbrukspolitik. Detsenaste årets beslut i jordbruksfrågan är ett skrämmande exempel på hur maninte bör göra. - ja, så sent som -beslöts attstaten skulle tillskjuta de medel som behövdes för att jordbruket skulle få denersättning som det enligt avtal var berättigat till, något över 500 milj. kr.Någon månad senare föreslår regeringen att den återbetalning av momsen somskett via subventionen på mjölk skall minskas med 500 milj. kr. Hur skall ennäring kunna fungera och planera när statsmakten så hänsynslöst förändrarförutsättningarna, inte minst då det gäller avsättningen? Ochvad blir resultatet? Jo, det blir att statskassan utan att medräkna handelnsoch övriga mellanhänders pålägg tillskansar sig närmare 235 milj. kr.ytterligare i mervärdeskatt. Räknar man in mellanhändernas pålägg stigerförmodligen summan till närmare 400 milj. kr. i ökade inkomster för staten. Detär orimligt att på detta sätt fördyra livsmedlen. Även om en differentiering avmervärdeskatten är förenad med en del brister och besvär, så tvingar det sättpå vilket regeringen leker med nuvarande system fram ett bestämt krav påklarläggande av vilka olika tekniska alternafiv det finns för att minskaskattebelastningen på baslivsmedel. Ireservation nr 2 yrkar vi centerpartister i utskottet på att regeringen gör enredovisning av vilka alternativ som finns för att ta bort den orimligthöga skatt på baslivsmedel som utgår. För att ytterligare åskådliggöramervärdeskattens betydelse och storlek vill jag tala om att mervärdeskattensandel av det pris som konsumenten betalar är väl så stor som den andeljordbrukaren får när han lämnar ifrån sig den färdigproducerade varan. Och iden del jordbrukaren får ingår all ersättning för arbete, produktionsmedel,maskiner och insatt kapital. Närmervärdeskatten nu kommit att omfatta en så stor del av konsumentpriset, då ären ändring nödvändig. Vi talar ständigt och jämt om den statliga direktskattenoch den betydelse denna har. Vissa parfier vill sänka statsskatten till 5eller men vill till varje pris ha kvar en 20-procentig skatt påbaslivsmedlen. Jag förstår inte logiken i detta. Matbehöver vi alla och för att inte i onödan fördyra de mest betydelsefullalivsmedlen bör vi noga undersöka möjligheterna att begränsa skatteuttagen påbaslivsmedlen. Därför yrkar vi som är representanter i skatteutskottetpå att regeringen skall låta göra en redovisning av olika tekniskaalternativ för att minska skattebelastningen på baslivsmedel. Med vad jaganfört yrkar jag bifall till reservation nr 2, Mervärdeskattpå baslivsmedel, m. m. 77 (vpk): Frågan om matmomsen och matmomsens avskaffande är ingalunda någon nyfråga, vare sig här i eller utanför detta parlamentariska centrum.Däremot är frågan om matmomsen en viktig fråga för människorna. Matmomsen harju den funkfionen att den slår väldigt orättvist, beroende på vilketinkomstskikt man tillhör. Man kan säga att den är regressiv. Den slår alltsåhårdast mot dem som har låga inkomster, därför att de - självfallet - tvingaskonsumera det mesta av lönen för inköp av mervärdeskatteplikfiga varor. Detgäller exempelvis maten. De som har höga löner har möjligheter att göra andradispositioner, och de har också gjort det. Det framgår med all önskvärdtydlighet bl, a, på börsen. Matskattenutgör ungefär en femtedel av kostnaderna för den inhandlade maten. Ettslopande av matmomsen skulle innebära att var femte matkasse fås gratis. Manbör se de här frågorna litet grand i ett fördelningspolitiskt perspektiv. Ensocialdemokratisk regering borde titta litet närmare på Mervärdeskatt på baslivsmedel, m. m. hur dethär slår än vad finansministern och regeringen tydligen gör. Men i ställetverkar man ju för att fördyra maten för människorna. Framför alltblir det då ännu mera orättvist för de arbetande i samhället. Om vi tittar på reallöneutvecklingen , finner vi att reallönesänkningen för vanliga arbetare motsvararungefär en månadslön. Men det gäller alltså arbetare och lägre tjänstemän. Förandra, som har höga löner, har utveckUngen varit den motsatta - dvs. en realökning, som möjligen beror på olika avtalskonstruktioner men som framför alltberor på de s. k. marginalskattesänkningar som har genomförts under borgerUgaoch socialdemokratiska regeringar . Spekulationen - det gäller då bl. a. spekulationen iaktier på börsen - är en annan verksamhet som har medverkat tUl att de som hafthöga inkomster och kapital och som kunnat så att säga spela med i valsen ocksåhar gjort stora förtjänster och definitivt undsluppit matskatten och problemeni det sammanhanget. Om man fittar på börsutvecklingen, för att ta ett annatexempel när det gäller reallöneutvecklingen för de arbetande, finner man attvärdet på börsen är ungefär 20 gånger större än det var i mitten av 70-talet.Värdet har stigit från omkring 25 miljarder till knappt 500 miljarder. Det ståri bjärt kontrast till den situation som de har fått känna på som fått sinreallön minskad och som fått vidkänna att matpriserna är de prisersom har ökat mest i vårt samhälle. Om man tittar på och gör jämförelser mellanlivsmedelspriserna och det totala konsumentprisindexet, KPI, finner man attlivsmedelspriserna har ökat mer än det totalakonsumentprisindexet. Ändå utgör livsmedelspriserna en mycket tung del av KPI,Om man när det gäller KPI bortser från livsmedelspriserna, kan man komma framtill att livsmedelspriserna i genomsnitt har ökat med jämfört medandra priser i samhället. Detta drabbar självfaUet vanliga arbetare och lägretjänstemän hårdare än andra som har pengar över och kan spekulera på börsen ochsom dessutom får en slant för det. Man kan då fråga sig vad som är orsakerna till denutveckling som har ägt rum. Ja, det är självfallet flera saker som harmedverkat. En av orsakerna är livsmedelssubventionernas minskade reala värde.Det gäller både det nominella och det reala värdet. uppgicklivsmedelssubventionerna i vårt land till ca 4 miljarder. harborgerliga och socialdemokratiska regeringar försökt att överglänsa varandragenom att minska livsmedelssubventionerna, som ligger på 2,5 miljarder.Livsmedelssubventionerna skall nu - genom en konstellation av socialdemokrateroch moderater -minskas ytterligare. Det är alltså den oheliga alliansens politik som fåttgälla i fråga om livsmedelspriserna. Det gäller då bl. a. sänkningar avlivsmedelssubventionerna och i slutänden egentligen en höjning av matmomsen. Om man tittar siffror - 4 miljarder ilivsmedelssubventioner -och räknar ut vad det reala värdet skulle vara,finner man att det skulle röra sig om ca 10 miljarder. 1977 motsvarade värdetungefär hälften av vad som togs in i matmoms. 10 miljarder skulle utgörahälften av det som matmomsen inbringar till staten. I stället för att åstadkomma en kompensation för de höjdalivsmedelspriserna har borgerliga och socialdemokratiska regeringar valt attstraffa arbetare och tjänstemän när det gäller matkonsumfionen. Det är de factoen av orsakerna - och kanske den främsta orsaken - till att livsmedelsprisernahar ökat så mycket mer än priserna i allmänhet i vårt samhälle. Vi i kommunisterna har under många årslagits för ett borttagande av matmomsen. Vi har ett stöd ute i samhället. Nioav tio som tillfrågats - det framgår av olika enkäter- ställer sig bakom vårtkrav. Man tycker att det är ett rättvist krav och att beskattningen ärorättvis. skulle ett slopande av matmomsen kosta ca 20miljarder, dvs. 20 miljarder skulle - om man skall hålla samma finansiella nivå- behöva skaffas fram på annat sätt. Vi i vpk har vid olika tillfällen fört fram förslag omandra finansieringsobjekt. Exempelvis tycker vi att det rimmar litet illa attden som gör omsättningar på aktiebörsen, alltså köper eller säljer akfier,sammantaget betalar i skatt, medan den som köper en limpa får betala20 % i moms - priset ökar alltså med . Vi tycker att det här är någonting som man frånregeringens sida måste se över, och vi kräver i vår motion att regeringen får iuppdrag att undersöka hur det här skall av. Ett sätt är alltså att tabort matmomsen i tre steg. Vi är medvetna om att det är svårt att göra det påen gång. De två första stegen skulle kunna innebära ökadelivsmedelssubventioner och det tredje steget skulle kunna innebära attmatmomsen som helhet togs bort. Det vore en rättvis väg att gå, och det är ettförslag som nio av fio stöder i de opinionsundersökningar som har förevarit. Jag är medveten om att dagens debatt och dagens betänkandeinte inbjuder till att tillgodose detta krav. Men jag kan försäkra kammarensledamöter om att det inte är sista gången vi ställer detta krav, utan vi kommeratt återkomma i frågan. Jag beratt få yrka bifall till reservationen. Mervärdeskatt på baslivsmedel, m. m. 78KJELL NORDSTROM (s): I skatteutskottets betänkande 1986/87:34behandlar utskottet motioner med mervärdeskatteanknytning från den allmännamotionstiden. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Reservationer haravgivits av kommunisterna beträffande nedsatt eller slopadmervärdeskatt på baslivsmedel och av beträffande en minskning avskattebelastningen på baslivsmedel. Dessutom har fyra särskilda yttrandenfogats till betänkandet. Jag avser endast att kommentera reservationerna något. I reservation nr 1 från vpk tas frågan om ett slopande avmervärdeskatten på baslivsmedel upp. Utskottet har - och det har -tidigare utförligt motiverat varför man enligt utskottets mening böravstå från att slopa eller differentiera mervärdeskatten på livsmedel. Som ett resultat av behandling av frågan underhösten 1982 tillsattes en parlamentarisk kommitté medföreträdare för samtliga riksdagspartier som fick i uppdrag att utredaförutsättningarna för Mervärdeskatt på baslivsmedel, m.m.