prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — När det gäller ROT-programmet är det positivtatt regeringen nu kommit till insikt om att de gällande reglerna och stödformernakan ha medverkat till att ombyggnadsverksamheten inte har genomförtstillräckligt varsamt. De åtgärder som regeringen föreslår är dock intetillräckligt långtgående. Regeringen vill ha bemyndigande för attbegränsa bostadslånen och räntestödet vid ombyggnad resp. förbättring avbostäder. I pressmeddelande från har vi kunnat läsa attregeringen avser att fastställa ramen för ombyggnadsverksamhet för Stockholms-,Göteborgs-och till av volym. Vi avvisar denna metod att begränsa ROT-verksamheten. Enbegränsning av ROT-verksamheten bör ske genom att villkoren för verksamhetenförändras och inte genom ramar som skapar en kösituation, där det inte är givetatt de mest angelägna projekten ligger först i kön. Rambegränsningar riskerar också att skapa störningar påbostadsmarknaden genom att det på grund av dessa uppstår tvära kast. I avvaktan på en genomgripande förändring avbostadsfinansieringen bör villkoren för ombyggnadslån förändras. Det räntebidragsom utgår för ombyggnadslånbör således vara lägre än det som utgår vid nyproduktion. I reservation 15yrkar vi att regeringen återkommer med förslag om sänkt räntebidrag förombyggnadslån, så att målet om varsam ombyggnad kan förverkligas. Ett annat sätt att undvika ovarsam ombyggnad är att ökahyresgästernas inflytande. Vi är delvis positiva till förslaget attombyggnadslån normalt endast skall beviljas om hyresgästerna tillstyrktombyggnaden. Vi anser dock, i likhet med vad vi tidigare krävt, att detta intygskall utfärdas av de hyresgäster som berörs av ombyggnaden. Härigenom uppnårman en bättre garanti för att just de berörda hyresgästerna accepterarombyggnaden. Detta yrkande följer vi från upp i reservation 4. När det gäller ombyggnad inne i lägenheter bör det krävasatt den enskilda lägenhetsinnehavaren har tillstyrkt ombyggnaden. Underhållsåsom byte av avloppsstammar m. m. måste givetvis kunna utföras, men det finnsinget skäl att byta ut t, ex. köksutrustning endast därför att den inte är heltmodern om hyresgästen vill behålla den. Redan när bostadsförbättringsprogrammet infördes resteskritik mot att lån inom programmets ram skulle kunna utgå för sammanslagning avlägenheter. programmet funnits har besannats att fog fanns fördenna kritik. har utbudet på mindre lägenheter minskatsamtidigt som efterfrågan på sådana, inte minst därför att många ungdomar gärnavill ha mindre lägenhet, har varit stor. Att i en sådan situation med statligamedel subventionera en lägenhetssammanslagning är olämpligt. De lägenheter somblir resultatet av en sammanläggning får ofta så hög hyra, att det inte finnsekonomiska möjligheter för ungdomar i allmänhet att efterfråga dem. Jag yrkar på denna punkt bifall till den reservation somär gemensam för och folkparfiet. Vi vill inte förneka att det i det enskilda fallet kanfinnas motiv att lägga samman lägenheter. Om en sammanläggning anses lämplig fårfinansieringen därav ske på den ordinarie kreditmarknaden. Vi avvisar förslaget om kvarboendegaranti. Det finns riskatt denna motverkar målet om varsam ombyggnad, eftersom bidrag utgår undernågra år för att täcka en del av den höjda bostadskostnaden. Det innebär ocksåytterligare ett tillskott till den redan nu vildvuxna subventionsfloran. Det kan enligt mening på goda grunder antasatt garantin kan komma att medverka till att fastighetsägaren blir mindreobservant på möjligheterna att hålla kostnaderna nere, eftersom hyresgästeninte fullt ut får vidkännas de ökade boendekostnaderna förrän efter tre år.Kvarboendegarantin kommer således sannolikt att innebära en ytterligare ökningav boendekostnaderna i ett långsiktigt perspektiv. Förutom de principiella invändningar som enligtfolkparfiets mening kan riktas mot förslaget, kan även allvarliga invändningarresas mot den tilltänkta administrativa hanteringen av kvarboendegarantin.Förutom att förslaget i denna del förefaller synnerligen svåröverskådligt ochsvårhanterligt för alla inblandade parter, skulle det dessutom medföraavsevärda ränteförluster för fastighetsägarna genom att dessa tvingasförskottera bidraget till hyresgästen under . Bostadspolitiska frågor, m.m. Bostadspolitiska frågor, m. m. . Strävan att minska subventionerna medförockså att vi motsätter oss undantag från 30-årsregeln för ombyggnad avmiljonprogrammets bostäder. Vi avvisar också förslaget om tilläggslån fördessa bostäder. Inte minst statsfinansiella skäl talar enligt vår meningför att strävan i stället bör vara att minska det statliga stödet på området.När det dessutom gäller bostäder av den ringa ålder det här är fråga om, böransvar för att fastigheten sköts och underhålls ligga på fastighetsägaren. Det är däremot positivt att regeringen skärper kraven påhissinstallationer. Det är nödvändigt, inte minst för att möjliggöra att äldremänniskor kan bo kvar i sitt eget hem så länge hälsan tillåter. En viktigförutsättning för detta är att bostäderna är tillgängliga. Vi tillstyrker ocksåförslaget om kortare amorteringstid för ombyggnadslån utan hissinstallation ochhissbidrag. Jag yrkar bifall till de olika reservationersom står bakom. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 51BIRGITTA (): Jag skall först säga några ord om energihushållning. När man reparerar ett hus skall man i fortsättningen färäkna in kostnaderna för energihushållning i låneunderlaget. rapporteraratt det har väckt en viss förvirring när man varit tvungen att dra ifråninvesteringen i energihushållning vid beräkningen av förbättringslån. Jag kan se det hela framför mig. Låna till nytt badrum ochny köksutrustning - ja, det går bra. Ny fasadbeklädnad - ja, det går ocksåbra. Men om man sparar energi med åtgärden, då blir det aydrag ilåneunderlaget. Dennainteriör i svensk byråkrati är fantastisk! Det är alltså för väl att nu beslutar attenergihushållningsåtgärder berättigar till förbättringslån när huset repareras- men, väl att märka, bara när huset repareras av andra anledningar än för attspara energi. Det gäller att veta hur man skall uttrycka sig när mansöker lån. Fläktar det kring öronen i köket och man vill bygga om för att fådet varmare, måste man anföra att köksutrustningen är för gammal, och så kommerenergihushållningen med på köpet. När det gäller flerbostadshus berättarbostadsministern att de riktade energisparlånen har varit framgångsrika. Ochså yill han ta bort dem, ivrigt påhejad av . Jag tycker att det ärobegripligt. Professorn i energihushållning i bostäder vid Tekniska högskolan,, påpekade vid ett seminarium som hölls i bostadsutskottets lokalerden att det finns mycket mer att hämta av energibesparing iflerfamiljshus och småhus men att det blir dyrare , eftersom de mestsjälvklara åtgärderna har vidtagits. går oljepriset ned och elreanfortsätter. Menar man då allvar med att vi skall spara energi i bostäder ärstatens stimulerande lån nu mer nödvändiga . Socialdemokraterna är inte trovärdiga i sin energipolitik.Man säger att man vill utveckla alternativen, hushålla strängt öch avvecklakärnkraften. Men det är nyspråk från boken 1984 som man använder, I självaverket gör man tvärtom: man avvecklar alternativen och utvecklar kärnkraften.Man satsar över 1 miljard på att reparera gamla trasiga kärnkraftverk och tarbort allt stöd till energirådgivning i kommunerna, som man drar inpengar från kommunerna och urholkar det kommunala skatteutjämningsbidraget, såatt kommunerna får mindre råd och måste skära néd på något, I stället för attförsämra t, ex, barn- och åldringsvård väljer kommunerna ofta att slopaenergisparrådgivningen, och en unik resurs som har byggts upp skingras. När det gäller riktade energisparbidrag i flerfamiljshusvill att dessa skall bibehållas. Det är , när oljan tillfälligt ärbillig, som de behövs allra mest. Jag ber att få yrka bifall till reservation 13, Så övergårjag till att säga'riågot om radonlån. beslöt att lämna bostadslån, s.k.radonlån. till ombyggnad av hus med en radonhalt som låg över en viss nivå,oberoende av om huset i övrigt behövde repareras. Den lagen hann knappast träda i kraft förrän denavskaffades. Genom ROT-lånen skulle man i stället kunna få s. k. tilläggslänför att åtgärda radonfaran. Men sådana lån har mycket sällan betalats ut. Demåste amorteras, och ränta måste betalas. Dessa lån innebär alltså ingen hjälpså fort huset anses kunna bära den ökade lånekostnaden. Därvid tar man intehänsyn till familjens ekonomi. Särskilt allvarligt är det att barnfamiljer inte har rådatt ordna med ventilationssystem och värmeåtervinning, så att radonhotetundanröjs utan att energikostnaderna höjs. Ombyggnadslån med räntebidrag bordenaturligtvis utgå också för radonåtgärder. Men det finns också hus som intebehöver byggas om och som ändå har för hög radonhalt. Därför bör ett särskiltradonlån återinföras. Och det brådskar! Jag yrkarbifall till reservation 21, Så någraord om ålderdomshem. Staten styr genom riktade skattebidrag. Man får inte hjälpmed lönen till dem som arbetar i ålderdomshem. Denna vård- och bostadsform bliralltså dyrare än t, ex, långvården, hemhjälp och vård inom . har emellertid beslutat att inte lägga någrahinder i vägen för upprustning av ålderdomshem. Det är efter ett beslut år 1985möjligt att få lån för att reparera och förbättra standarden i ålderdomshemutan att man därigenom kommer upp till fullvärdig lägenhétsstandard. Något tycks emellertid ha gått snett i verkställandet avdetta beslut. Kommunerna vet inte om att de har denna möjlighet och motiverarfortfarande ombyggnad till med att det blir för dyrt att repareraålderdomshemmen därför att man inte kan få statliga lån. Därför är det angeläget att får en redovisningav de antagna reglerna för ombyggnad av ålderdomshem. Jag yrkarbifall till reservation 18, Det finns en stör efterfrågan på små lägenheter, som intealltid behöver vara tiptop-moderna men som har låg hyra. Särskilt för ungamänniskor som flyttar hemifrån til! sitt första egna hem år sådana lägenheterhett eftertraktade. Det är därför obegripligt att staten skall subventionerasammanslagnings av smålägenheter genom fördelaktiga lån. Bostadspolitiska frågor, m. m. Bostadspolitiska frågor, m. m. somROT-programmet diskuterats reserverat sig för att de små lägenheterna skall fåvara kvar och att ROT-lån inte skall utgå för sammanläggning av lägenheter. Jag yrkarbifall till reservafion 17, Det är viktigt att decentralisera inom byråkratin. Detfinns möjligheter att ge dispens från standardkraven när det gäller ROT-lån,Men man måste då gå en besvärlig dispensväg via . Det är enligtcenterns uppfattning rimligt att kommunerna själva får bedöma när sådan dispenskan ges. har anhållit om att själv få besluta om dispens, ochenligt åsikt kan den rätten betros samtliga kommuner. Bostadsbeståndet är oerhört varierande. Det är interimligt att man på ett ställe i i ett statligt verk skall sitta ochbedöma om ett visst hus har sådana kvaliteter att man skall göra avsteg frånkravet på "fullvärdig bostad", som det definieras i normerna. Huset kanju ha kvaliteter som man aldrig har tänkt sig när normerna skrevs. Det är också väsentligt att förmynderiet överhyresgästerna upphör. Människor måste ha rätt att avstå från standardkrav, isynnerhet når de anser att deras standard är högre när normerna inte uppfylls.Det kan t. ex, vara bättre att ha ett litet sovrum och ett mindre kök än att tabort sovrummet och göra ett större kök. anser att det är de boende i berörd fastighet somskall lämna hyresgästintyg för ombyggnad om de så önskar, inte atthyresgästerna skall vara tvungna att anlita hyresgästföreningen. Jag yrkarbifall till reservationerna 4 och 14, Till sistnågra ord om kvarboendegaranti. Tillsammans med och yrkar viavslag på regeringens förslag om kvarboendegaranti. Syftet är gott. Det skallinte, som ofta är fallet, bli för dyrt för folk att flytta tillbaka till sinlägenhet när den reparerats. Men vi tror inte på att det blir billigare meddenna garanti. Risken är stor att ombyggnadskostnaderna i stället ökar. Detblir, som och påpekar, orimliga byråkratiska följderav det föreslagna systemet. Det år bättre att reparera mer varsamt och hållakostnaderna nere genom lägre standardjäkt. Jag ber att få yrka bifall till samtligareservationer som avlämnat till bostadsutskottets betänkande 1986/87:7, AnL 52TORE (vpk): Jag kommer att beröra bägge de betänkandensom nu är föremål för gemensam debatt. Därför ber jag om tillgift om jag någotkommer att överskrida den anmälda taletiden. Jag hade i går anmält mig tilldebatt beträffande båda betänkandena. Förslagen i proposition 1986/87:48 om bostadspolitiken är- även om proposifionen innehåller vissa steg i riktning mot större rättvisaoch förslag som kan öka bostadsproduktionen och hyresgästinflytandet- alltförbegränsade då det gäller att komma till rätta med de största problemen påbostadsmarknaden. Bostadssituationen i många orter och områden är närmastkatastrofal. Hundratusentals hushåll saknar egen bostad, och hyrorna har nåtten nivå som för många är oöverstiglig. Svårast är det för ungdomar,invandrare, barnfamiljer och hushåll med låga inkomster. Trots ett osedvanligt gott finansiellt läge tar regeringeninga initiativ till varaktiga förbättringar eller till åtgärder som kan våndaen utveckling som gått helt snett. Bostadspolitikens mål och inriktning måsteändras. måste fatta beslut som leder till att vi återfår en socialbostadspolitik värd namnet. Statsmakterna får nu inte försitta chansen till ensådan förändring. De ekonomiska förutsättningarna finns. handlar det ompolitisk vilja. Vpk har i anslutning till regeringsförslagen i olikamotioner och i reservationer till betänkandet föreslagit förbättringar, och viåterkommer under den allmänna motionstiden med ytterligare förslag, där vifortsätter att söka driva en annan, rättvisare bostadspolitik för lägreboendekostnader och mot segregation och spekulation i boendet, 1 det utskottsbetänkande vi nu behandlar har flera avregeringsförslagen inte tagits upp. De kommer senare att tas upp tillbehandling, men jag kommer ändå att för helhetens skull något kommentera dessa. Till regeringens proposition om bostadspolitiken har sedannära ställts stora förväntningar beträffande konkreta förslagtill förändringar och förbättringar av bostadspolitikens inriktning ochinnehåll. Inte minst från regeringens och bostadsministerns sida hari många sammanhang talats om kommande förslag i ordalag som gjort att hundratusentalshushåll, som bl, a, måste anlita socialvården för att klara hyran, samtfamiljer och ungdomar utan egen bostad nu hade stora förhoppningar. Man räknade med kraftåtgärder bl, a, för att motverka högahyror och bostadsbrist och för att åstadkomma ökad rättvisa mellan olikaupplåtelseformer, väsentligt ökade bostadsbidrag och bidrag även tillensamstående och hushåll utan barn. Det mesta av förhoppningarna har inteinfriats. Regeringsförslagen är en dålig uppföljning av bostadskommitténsförslag, även om vissa åtgärder pekar i rätt riktning. Trots att de allmänna förutsättningarna nu - som ocksåantyds i propositionen - är bättre än har exempelvis inga förslagframförts som pä ett varaktigt sätt kan stoppa hyreshöjningarna och sänkaboendekostnaderna i nyproduktion och ombyggda hus. På område har under det senaste,året utgifterna sjunkit med , Orsakerna till denna minskning, somkari beräknas till ca per budgetår, är som bekantsänkningarna av det allmänna ränteläget, diskontot, och de extra upptrappningarav den garanterade räntan som genomförts. förslag till förändringar ochförbättringar av bostadsanvisningslagen, så att den kan användas som ettinstrument för en rättvis fördelning av bostäder, följs inte upp. Någonytterligare utredning eller beredning av bostadskommitténs ganska konkretaförslag för att underlätta en effektiv och aktiv bostadsförmedling behövsenligt vpk:s mening inte, utöver förslag till lagtext. Inte heller finns några förslag från regeringen somkraftigt kan begränsa eller stoppa den omfattande spekulationen och handeln medhus och lägenheter, som har tilltagit kraftigt. Trots uttalande om ett återinförande avbostadsbidrag för hushåll utan barn undviker man i propositionen att nu läggasådant förslag. BostadspoUtiska frågor, m. m. 4 protokoll 1986/87:50 Bostadspolitiska frågor, m. m. Deförbättringar av bostadsbidrag som föreslås för barnhushåll med höga hyror åstadkomsi huvudsak genom att man sänker bidragen för hushåll med lägre hyror. Vår synpå regeringsförslaget och våra alternativ redovisas i en särskild motionangående bostadsbidragen, som behandlas.nästa år. Någon förändring av bostadsfinansieringssystemetbeträffande räntebidragsregler etc, föreslås inte i propositionen. Inte hellerfinns några förslag för att komma till rätta med det förhållande sombostadskommittén och även regeringen konstaterar, nämligen orättvisorna ifråga om ekonomiska villkor i bostadsstödets fördelning mellan olikaupplåtelseformer och ägarkategorier. Det underlag som finns är, utan deytterligare utredningar som aviserats, enligtvår mening tillräckligt för nu skulle kunna lägga fram förslag, I en särskild motion angående fastighetsskatten ger vi våranslutning till höjningen av skatten för privatägda hyreshus, men vi återkommertill ett av våra tidigare förslag, nämligen att även industrifastigheter skallomfattas av en sådan skatt. Det är bra att regeringen nu föreslår att statligaombyggnadslån skall lämnas endast om hyresgästorganisation tillstyrker detta.Detta innebär ett slags hyresgästyeto mot onödiga och icke varsammaombyggnadsåtgärder, vilket mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter ärsynnerligen befogat. Mindre bra är den möjlighet för fastighetsägare att utföraomfattande ombyggnadsarbeten mot hyresgästernas vilja som ligger iformuleringen "om ombyggnaden skulle bli fastighetsekonomisktoförsvarbar". Vi förutsätter här att hyresgästerna har "besvärsrätt",så att inte eftersatt underhåll och andra försummelser från fastighetsägare kanberättiga till lån och bidrag. Vpk har vid olika tillfällen tagit uppfrågan om reglerna för ombyggnadslån. Vi tog senast upp den vid den allmännamotionstiden i en särskild motion, 1986/87:Bo210, och föreslog åtgärder motskadlig bostadssanering. Vi ställer oss därför självfallet bakom reservationnr 19 om ändrade finansieringsregler för ombyggnader. Ett av syftena med bostadsförbättringsprogrammetär att stärka möjligheterna för äldre människor att bo kvar i sin egen bostad.Utvärderingen av bostadsprogranimet visar att dett'a syfte inte beaktats itillräcklig utsträckning. Många människor har tvingats att flytta för gott viden ombyggnad. Sociala kontaktnät har brutits upp. Särskilt för gamla människorhar detta fått allvarliga konsekvenser, I många fall har behoven av samhälletsomsorg och vård t, o, m, ökat efter en ombyggnadsprocess. För att ge bostadsförnyelsen en mera social inriktningmåste man vid planering och genomförande ta större hänsyn till dem som bor iområdena, Kvarboende eller kort evakueringstid bör alltid vara en utgångspunktför förbättringar. Vi föreslog, i vår motion ett uttalande från atten sådan målsättning,skall gälla, men vi avvaktar , som framgår av vårtsärskilda yttrande, effekten av de åtgärder som har redovisats. Den kvarboendegaranti med en typ av hyresrabatter sominförs för lägenheter där hyresgäster och bostadsrättshavare bor kvar elleråterflyttar efter ombyggnad är något av en nödlösning för att komma åt högaåterinflyttningshyror och döljer dén verkliga hyran. Förslaget är positivt dådet gäller dess syfte, men förefaller dåligt övertänkt beträffande den Ett genomförande löser inte problemen för ungdomar och andrabostadslösa, som anvisas lägenheter i det relativt stora antal hyreslägenhetertill vilka "utsanerade" hyresgäster inte kommer tillbaka. Dessa ungdomaroch bostadslösa erhåller ju inte någon rabatt. En rad olika problem följer av ett genomförande avförslaget såsom det föreligger. Bostadsrättshavarna ochbostadsrättsföreningarna får generellt större förmåner av förslaget, eftersomerfarenhetsmässigt nästan alla bostadsrättshavare bor kvar efter ombyggnad,medan ofta hälften eller flera av de boende i hyreshus inte flyttar tillbaka. Olika hyror för samma slags lägenheter med . permånad i hyresskillnad kan också bli följden. Detta blir svårt att förstå fördem med den högre hyran, likaså att bidragen utgår utan någon inkomstprövning. Vi föreslår att kvarboendegarantin begränsas till att avseenbart allmännyttiga bostadsföretag och folkrörelsekooperativabostadsrättsföretag. Vidare föreslår vi att bidragen inte skall betalas uttill hyresvärden utan, i likhet med bostadsbidragen, direkt till resp.hyresgäst. Det som i propositionen rubriceras som"hyresrabatter" borde enligt vår mening i stället kallas"tillfälliga byggbidrag", eftersom bidraget inte förenas med någotkrav på att hyrorna skall sänkas. Bidraget kan kanske underlättaigångsättningen av några objekt, men andra kommer troligen inte till stånd,eftersom de ändå blir fördyra. Tyvärr kommer den i propositionen uttaladeförhoppningen om stimulans för byggande av små och medelstora lägenheter, somkan efterfrågas av ungdomar och invandrare, knappast att bli resultatet.Hyrorna kommer alltjämt att bli alldeles för höga. När det gäller förslagen till rambegränsningar förbyggandet och räntestöd för förbättringar av bostäder . och påvissa orter r för att förhindra en del kontors- och hotellbyggande - delar vi istort sett utskottsmajoritetens synpunkter. Likaså delar vi synpunkterna påbegränsningarna för företagen dä det gäller användningen av investeringsfondertill sådant byggande. Viktigt är emellertid att uppmärksamma att rambegränsningarför stöd- och styråtgärder från bl. a. länsbostads- och länsarbetsnämnder kanbehövas i stort sett-över hela landet för att styra pengar och arbetskraft tilli första hand bostadsbyggandet. Förslaget att tillämpningsområdet för tilläggslån skallvidgas till att avse även ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus somär år bra och ligger i linje med vad vpk tidigare förordat.De miljonpro- " jekt för vilka regeringen föreslås kunna medge undantagfrån 30-årsregeln år ofta sådana som inte kan finansieras av hyresgäster iberörda områden. Det år heller inte rimligt att en del av sådana kostnaderskall tas ut av hyresgäster i andra områden genom s.k. hyresutjämning inomresp. Exempel från olika projekt i -, , , Granängsringen, Brandbergen - visar pä kostnader istorleksordningen . per lägenhet och att avhjälpande avbrister och byggfel utgör en stor del av dessa kostnader. Det är därförtveksamt orri den ram för tilläggslån som föreslås, 50 milj. kr. och 100 milj. kr. under /88, kommer att räckatill. Vi återkommer eventuellt till detta i samband med budgetpropositionen. Tyvärr harbostadskommitténs förslag när det gäller stöd till de allmännyt- Bostadspolitiska frågor, m. m. Bostadspolitiska frågor, m. m. tigabostadsföretagen inte följts upp i regeringens proposition. Bostadsföretag somunder en följd av år haft problem med outhyrda lägenheter, dåligabostadsmiljöer, byggfusk och andra brister i olika bostadsområden behöververkligen ett riktat stöd i olika former. Möjligheten till ett stöd för inköpav äldre hyresfastigheter för de bostadsföretag som begär detta hör till sådanaförslag. Förslaget om att - för tredje gången - förändra villkorenför kravet pä konsolideringsfonder, så att enbart de hus som är äldre än tio årskall omfattas, ser vi som ytterligare ett steg på väg mot en avveckling av dekonsolideringsfonder för allmännyttan som enligt vpk:s mening aldrig borde hainförts. Kritiken som riktats mot kravet på konsolideringsfonder förallmännyttiga bostadsföretag har för övrigt omfattats bl. a. även av bostadskommitténoch hyresgäströrelsen. Vi upprepar nu vårt krav på ett avskaffande avkonsolideringsfonder som villkor för allmännyttiga bostadsföretags möjlighetatt erhålla statligt räntestöd.