prot · GA0915 · 1986-12-31 00:00:00 — När jag träffar människor iStockholmsregionen och pratar om hur vi skall utveckla vår del av landet,handlar samtalen oftast om bosfäder åt de unga, om nödvändigheten aft värnamiljön mot gifter och överexploatering, om att kollektivtrafiken, barnomsorgen ochäldreomsor-gen måste räcka till för alla som behöver dessa former av service,om aft barn och ungdomar skall få trygga uppväxfvillkor, om att göra def tryggtöver huvud taget att leva här, om atf alla ungdomar skall få en bra utbildning. När jag i olika sammanhang harrest i andra delar av vårt land, bl. a. Bergslagen och , har manockså där velat prata om utvecklingen av sina regioner. Då har det nästanuteslutande handlat om atf skapa arbetsfillfällen och utbildningsmöjligheter. Jag har konstaterat att storstadsregionen och deorter som drabbas av utfiyttning och företagsnedläggelser har ett gemensamtintresse: en balanserad utveckling av såväl storstaden som andra regioner ilandet. För oss socialdemokrater i betyder det attvi vill slå vakt om tillverkningsindustrin i länet. Huvudstadsregionen får inteutarmas på industrisysselsäftning och bli en utpräglad fjänstemannasfad. Mendet handlar också om konkreta insatser för atf förmå företag inom främst denprivata tjänstesektorn att förlägga sin expansion till andra delar av vårtland. Det bästa är om det kan ske genom frivilliga överenskommelser, därnäringslivet drar åt samma håll som samhället i övrigt, att också de privataföretagen ser som sin uppgift att medverka till atf människornas önskemål ombalans kan tillgodoses. Går inte det får vi ta till andra medel. Def är viktigt att vi inte får en ny inflyffningsvåg tillvår region, dikterad av de intressen som stora och små företag i olika branscherhar av atf ligga hopklumpade i ett stråk mellan och . Vi villatt de människor som lever här skall styra utvecklingen. behov,våra önskningar och drömmar om framtiden, som skall avgöra hur länskall se ut. Vi vill värna miljön. Det gäller luften och vattnet. Vihar kommit långt på den vägen, men ser hoten i form av t. ex. biltrafik. Detgäller naturen och allt vad den kan erbjuda av strövområden, svamp- ochbärmarker och naturupplevelser. är vackert, både de centrala delarna och de merperifera med skärgårdar, skogar och ett levande jordbruk. Vi ser hoten i formav en snabb och okontrollerad utbyggnad. Vi måste klara bostadsförsörjningen. står 115 000människor i bostadskö i . 50 000 har egen bostad, men önskar byta.De andra 65 000 saknar egen bostad. De flesta är ungdomar, som väntar på enmöjlighet att flytta hemifrån och för vilka möjligheten att för dyra pengarköpa sig en bostad inte står öppen. Vi vill prioritera bostadsbyggandet påandra byggnationers bekostad. Vi vill utveckla den sociala servicen, så att dagisplafsoch bra äldreomsorg blir självklarheter. Bra utbildning och sjukvård skall varaåtkomlig för alla. Plånboken skall inte vara avgörande och inte bostadsorten. Både de resurssvaga och de som bor i glesbygd har rätttill samma service som andra. Det är för atf slå vakt om detta vi infe utanvidare kan acceptera att privata vinstintressen går in på enstaka vinstgivandedelar av viktiga serviceområden. Vi har aldrig hört talas om atf någon privatintressent vill fa hand om sådant som inte kan göras ekonomiskt lönande. T.o.m.City Akuten verkar ha spelat ut sin roll som vinstobjekf. vill man dra sigur. Det bör stämma till eftertanke bland dem som vill lämna ut sjukvården it.ex. till privata intressen. Vad händer när man upptäcker att människornai infe ger nog stor vinst? Vi vill fortsätta att ta vårt ansvar för aft de flyktingarsom kommer till vårt land får bra villkor här. har lång och riktradition på det området, och vi har skaffat oss kunskaper och erfarenheter,som vi tror gör oss bra på att fa emot flyktingar. Men vi måste få göra det iden takt som våra resurser medger. Vi måste kunna ge tak över huvudet ochmöjligheter att ge den service, vård och utbildning som en braflyktingmotfagning kräver. Därför ser vi mycket positivt på den nya form avflykfingmotfagning som sker , där många nya kommuner deltar iverksamheten. Vibeklagar de kommuner som ställer sig utanför. Vi vill att människor i vår region skall ha bramöjligheter att själva ta hand om sin vardag; att föreningslivet får braarbetsvillkor; att nöjesliv och kultur får bra villkor. Kort sagt - människorbehöver någonstans att samlas, oavsett om det handlar om atf fatta beslut ochdiskutera föreningsaktiviteter, dansa gammaldans eller se på film, spelatillsammans i ett rockband eller lära sig laga mat i en studiecirkel. Vi ärunderförsörjda när det gäller samlingslokaler i . Vi villråda bot på det genom aft stödet till samlingslokaler ökas. Att bygga nyaFolkets hus i bostadsområdena är en viktig social och kulturell uppgift. - men inte minst - vill vi skapa balans i våregen region. Inom finns mycket stora skillnader. Här finns någraav landets rikaste kommuner och här finns också några av de allra fattigaste.Här finns de myckettätt befolkade områdena med i stort sett allt inom räckhåll i de centraladelarna. Men här finns också rena glesbygder med liknande " utveckling somi många andra delar av vårt land. Och def finns en klar skillnad mellan förortskommunernanorr om och de södra. I norr sker en mycket kraftig etablering avarbetsplatser. Här finns också för utvecklingen viktiga institufioner som t.ex. . Här finns som en magnet för många företag.Kistaområdefs koncentration av kunnande och resurser spelar samma roll. I de södra förorterna är bilden en annan. Även om manockså där i viss mån känner av det ökade trycket på , är detmest i form av att bostadsområdena fyllts. Endast en liten del av alla de nyaarbetstillfällena har hamnat söder om . Det är vikfigt för denregionala balansen att vi ändrar på det förhållandet. En hel del kan vi göra själva inom regionen genom attfördela resurserna rättvist. Det gör vi t. ex. genom vårt system medinomregional skatfeutjäm-ning. Men det räcker infe. De satsningar som staten gör i vår region vill vi skallgöras på ett sådant sätt att de medverkar till de mål vi har satt upp i frågaom en region i balans. Därför är det viktigt för oss aft t. ex. de utbyggnaderav kollektivtrafiken i form av flyg och järnväg, som vi hoppas skall göras iStockholmsområdet och som vi bedömer som nödvändiga, sker i de södra delarna,för att stärka infrastrukturen där. Likaså bör resurser vid t. ex.universitetet omfördelas till områdets södra del. Lösningarna på våra problem finns i en lugn och stabilutveckling av vår region, i en rättvis fördelning och i en stabil ekonomiskutveckling i landet. Jag har hört företrädare för moderata samlingspartietkalla vår politik för Sfockholmsfientlig. Man har också påstått att den ärdikterad av att vår partidisfriktsordförande är industriminister och atf viinte skulle vara eniga i våra uppfattningar i regionen. Ingenting kan varafelaktigare. En politik som värnar miljön och slår vakt om servicen ochmänniskors trygghet är infe fientlig mot vår region, lika litet som den är detmot någon annan region. Det är vi som bor här i som skallavgöra hur vi vill ha def. Det skall inte dikteras av vare sig in- ellerutländska företag och kapitalintressen. Om detta är vi totalt eniga iarbetarrörelsen i . Men står utan politik. De har fidigare motsattsig t. ex. den inomregionala skafteutjämningen och överenskommelsen omkollektivtrafiken - två viktiga instrument för en balanserad utveckling. Nuverkar def också som om de vill ställa sig vid sidan om de fortsatta strävandenaför balans i vår region, för värnet om miljön och människornas service. Jag har förstått att dessa synpunkter infe är någontillfällighet, eftersom också här sade attStockholms tillväxt behövs som en motor i landet och att säkertklarar denna expansion när det gäller bostäder och service. Nej, AndersHögmark, det gör inte , infe för alla på ett bra sätt. De rika klararsig allfid mycket bra, och de som kan göra pengar på trängseln klarar sig ocksåbra. alla demänniskor som inte är välbärgade skall ha det bra i vår region, då klarar videt inte. Den stora frågan är väl också om det verkligen är bra förlandet att koncentrera resurserna fill en enda stor region, vilket moderaternatydligen tycker skall ske i vårt land. Detta är väl en sak som inom sitt eget partimen också inom det borgerliga blocket får ta sig en rejäl funderare på när deskall komma fram till vad en borgerlig regeringspolitik skulle kunna innehålla.Vi här i vår region kan bara konstatera aft är i ofakt både medtiden och med opinionen i vårt län. 220CLAES RENSFELDT (s): Arbetsmarknadsläget i , och dåspeciellt i östra länsdelen samt i inlandskommunerna, måste betraktas somallvarligt. De näringsgrenar som förut varit pålitliga och tryggabasnäringar -skogsbruket och gruvindustrin - ger som bekant inte längre likamånga människor sysselsättning som . Förutom malm och skog har ju underen lång följd av år vattenkraften varit den naturresurs som skapat arbetstillfälleni inland. Jag vill belysa speciellt kommun, som genomutbyggnaden av Lule älv svarat för en betydande del av landetselkraftsproduktion genom den renaste av energikällor - vattenkraften. Av Lule älvs samtliga 14 vattenkraftverk har 11 kraftverkanlagts inom kommun. Kommunen svarar ensam för av landets totalavattenkraftsprodukfion, eller i effekt 3 222 MW/år. Antalet sysselsatta i anläggningsarbete ivattenkraftsutbyggnad utgjorde , alltså 1976, ca 1 000personer. har detta antal successivt sjunkitfill 241 kollektivanställda och 30 tjänstemän. Tillgängliga prognoserpekar på aft siffran för sysselsatta inom vattenkraftsutbyggnad vid slutet av1988 kommer atf vara O personer. Förutom de direkt anställda kommer ett fyrtiotalentreprenörer att beröras. Vattenkraftsutbyggnad är en tung industri och gerdärmed även sidoeffekter på verkstadsindustri m.m. Inom drift och underhållsysselsätts ca 300 personer. En viss del av övertaliga anläggningsarbetare skullegivetvis kunna beredas sysselsättning genom överflyttning fill annatkraftverksprojekt. Ett sådant planerat projekt är utbyggnad av älv. Men irådande parlamentariska läge synes möjligheterna till utbyggnad av älvvara små. Därmed kan inte heller den specialarbetskraft somanläggningsarbetarna utgör utnyttjas. kommun har förlorat ca 100 arbetstillfällen omåret . Detta får inte betraktas som något naturligt! Utflyttningenhar också börjat märkas. Skall befintlig service kunna bibehållas, och iförlängningen kommunens möjligheter att bestå som självständig kommun, måsteutflyttningen bromsas upp. Varaktiga arbetstillfällen måste tillskapas. Statliga synes också driva en medveten politikatt flytta ut så mycket av sin verksamhet som möjligt från kommun,med centralisering till eller . En alltför långt gången centralisering kan på siktförsvåra möjligheterna till aft erhålla kompetent personal för framtida driftoch underhåll av vattenkraftverken. En till ytvidden stor, men befolkningsmässigt liten kommunsom med under 7 000 invånare har naturligtvisbegränsade egna resurser. För att ändå ge några exempel på kommunens egnaansträngningar för att skapa arbetsfillfällen kan nämnas; minst 2 milj.kr. satsas i kommunens egen budget fill direkta sysselsättningsskapandeåtgärder för atfmotverka arbetslöshet bland arbetshandikappade och svårplacerad arbetskraftfinns , med statligt stöd, 77 lönebidragsfjänster i ideella ochoffentliga organisationer i detFjällmuseum "Ajtfe", som även kommer att omfatta svenskt samiskthuvudmuseum, vilket är under uppbyggnad i , ingår kommunen tillsammansmed staten och i en gemensam stiftelse. planer på ett"Polar Zoo", lokaliserat fill , har utarbetats lokalt ochbefinner sig på utredningssfadiet. Polar Zoo innebär ettnytänkande på zoo-området och har skisserats som ett ekologiskt, pedagogisktoch cirkumpolärt zoo. I en fin miljö finns fina förutsättningar att visamänniskans beroende av naturen och djurens kulturella och ekonomiska betydelse,och även att skapa en genbank för utrotningshotade djurarter. Fauna och till viss del flora frånde geografiska zonerna runt , som går rakt genom det tilltänktaområdet för Polar Zoo, skall här kunna visas. Kan en sådan idé som Polar Zoo förverkligas, blirbetydelsen för arbetsfillfällen och turism i utomordentligt stor. De vattenkraftsanläggningar som finns inom Jokkmokkskommun har ett taxeringsvärde på nära . gavockså dessa anläggningar ett oerhört viktigt skattetillskotf till kommunen iform av fastighetsskatt. Riksdagsbeslutet , då kommunerna förlorade sinrätt atf beskatta juridiska personer, innebar ett årligt kommunaltskattebortfall på 25 milj. kr. Atf detta fått märkbara konsekvenser i en kommunsom , med sjunkande befolkningstal och därmed minskande skatteunderlag,det förstår alla. beslutade att staten skall ha ettspeciellt ansvar för kommun, med anledning av nedtrappningen avVattenfalls sysselsättning i kommunen. Industridepartementet upprättade en PMangående uppdraget att utreda näringslivsfrågorna i kommunen. Ett flertal godaidéer har redovisats, bl. a. med anledning av en socialdemokratisk motion, menutan resultat. kommun har gett vårt land stora inkomster ochmängder av ren energi genom vatfenkraftsresurserna. Samhället måste därför tasitt ansvar för kommun. För som helhet visar SCB;sarbetskraftsundersökningar att antalet sysselsattaär omkring 130 000. Jämfört med 1985 har en viss ökning skett inom offentligförvaltning, i huvudsak åldringsvård och barnomsorg, medan antalet anställdainom undervisningsområdet har minskat. Fortsatta sysselsättningsminskningar kan noteras inomjordbruk och skogsbruk samt inom gruvor och tillverkningsindustri. förväntas en kraftigare nedgång isysselsättningen genom väntande neddragningar inom länefs gruvindustri, menockså inom verkstadsindustrin. De områden i som kommer att drabbas hårdast ärmalmfälten och inlandskommunerna. Behovet av betydande insatser för dessaområden är uppenbart. 221JARL LÄNDER (s): Det känns tillfredsställande atf här ikammaren under den allmänpolitiska debatten få ta del av de regionalpolitiskainsatser regeringen är beredd att göra för såväl Bergslagen som övriga utsattaregioner. Det är också tillfredsställande att ta del av de signalerindustriministern gett om att överetableringen i de överhettade områdena skallkunna omvandlas till sysselsättningstillfällen i sysselsättningssvaga områden. har under en lång följd av år hört till dessautsatta regioner. Exempelvis har den norra delen av länet, enbart inomskogsnäringen, tappat långt fler arbetstillfällen än vad som blivit fallet vidnågon varvsnedläggning söderut i landet, med strukturen atf vara både skogslän och ingå iBergslagsområdet, måste få del av överskotten i de överhettade områdena. Socialdemokratiska ledamöter från Värmlandsbänken har vidett flertal tillfällen i denna kammare poängterat betydelsen av statligt stödtill turistsatsningen i Branäs, När vi nu vet att folkrörelseföretagen i länetlyckats samla det egna kapital som var regeringens krav för att statligtengagemang i projektet skulle beviljas är det glädjande att konstatera attidogt arbete ute i regionen får stöd av en socialdemokratisk regering, Def ärvi mycket tacksamma för. räcker det naturligtvis infe att bygga en turistanläggningi utsatta områden för att bygden skall överleva, vi måste också föra enregionalpolitik som innebär att naturvärdena inte förspills för snöd ekonomiskvinnings skull. Då tänker jag bl, a, på utbyggnaden av ochKlarälvens sista fritt strömmande vatten - en utbyggnad som visserligen skullege bygden arbetsfillfällen, men . Däremot skulle vi faifrån bygden naturvärden för all tid. är också en av grenarna i turistanläggningeni Branäs, och vi socialdemokrater i vidhåller vårt nej till utbyggnadav forsen. Naturen får inte skövlas eller hanteras så, aft norraVärmlands skogsområden blir ett enda kalhygge eller aft åkrar och ängarförbuskas av sly eller plantsätts med snabbväxande trädsorter. Vi måste kunnage människorna i detta och andra glest befolkade områden motivation ochresurser att vårda skogen och hålla landskapet öppet. Bönderna i norra delen av länet bör få detmjölkproduktionssföd som en inplacering i stödområde 2 A innebär, såsom vimotionerade om under den allmänna motionstiden . Den nu pågående översynen av jordförvärvslagen bör ledatill atf kombinationsjordbrukaren ges möjlighet att klara produktion ochförsörjning på samma villkor som övriga intresserade av jord- ochskogsbruksfastigheter och vid förvärv av dessa. Det viktigaste för att lösa glesbygdens problem i Värmlandär ändå kommunikationerna - det gäller såväl radio och TV, tele- och data- somlands- och järnvägskommunikafioner. I länets olika delar måste man fåmöjligheter att lyssna på det egna länets lokala radio- och TV-program. Iförsta hand gäller detta dem som bor i de västra och sydvästra delarna, som avgeografiska skäl och på grund av bristande utbyggnad av sändare utestängs frånde lokala programmen. Detta är inte tillfredsställande. Efterfrågan av datakommunikation på telenätet har desenare åren vuxit näst infill explosionsartat. Allt fler företag är i stortbehov av dagliga uppkopplingar på telenätet för aft produktionen skall fungerastörningsfriff. 1 upplever vi nu ett stort behov av en snabbareutbyggnad av telenätet för att klara denna efterfrågan. Vi kan infe accepteraatf företag ute i länet avstår från sysselsättningsskapande investeringar i nyteknik eller aft företag avstår från etableringar i glesbygden på grund avbrister och störningar i datakommunikationerna med andra orter. I ett län som där turismen skallvara ett komplement till den vikande sysselsättningen och där skogens råvaroroch stålet är basresursen, är vägarna ett mycket stort problem. Visäger inte att vi skall ha motorvägar eller motortrafikleder, nej, vi säger baraatt vi måste få fillgång till vägar, vägar som är framkomliga ,vägar som gör att turister kan ta sig fram till planerade och befintligaturistanläggningar och att bygdens befolkning kan fa sig fram fill centralort,sjukhus m.m., vägar där skogstransporterna kan gå fram och på vilka industrinsprodukter och råmaterial kan transporteras utan aft man behöver åsidosättatrafiksäkerheten. Därför är det glädjande att nu satsar ca 6 milj.kr. på upprustning av väg 246 mellan och . Men detta räckerinte -vi har andra lika dåliga vägar runt om i länet. I synnerhet kanske dettagäller för våra s. k. tvärförbindelsevägar. Flottning av timmer på älvar har alltid varit ettprakfiskt sätt atf transportera virke direkt från skogsområdet till industrin.I pågår flottningen fortfarande på . Nuavser skogsbolaget Stora att upphöra med detta både miljövänliga och frånturistsynpunkt attraktiva sätt att transportera virke från avverkningarna i Norgeoch norra till industrierna i Vänerbäckenet. Detta kan inteaccepteras. Stora måste fås att fortsätta med flottningen. Vi kan infe belastavägarna i med ytterligare timmerfransporter. Bolag som avsevärt belastar eller avsevärt ökarbelastningen på väg måste i större utsträckning vara med och ta sitt ansvar förvägunderhållet och nyinvesteringar i vägbyggnationer. Det är medstort intresse vi följer den diskussion som kommunikationsmi- nisferninlett med storbolag och transportföretag om att de skall vara med och bekostavägunderhållet. måste också i större utsträckning användas fördet tyngre godset. Vi har i länet flera järnvägslinjer ingående i riksnätet,och det borde vara SJ:s skyldighet att offensivt arbeta för att godsmängdenökar och att persontrafiken bibehålls på dessa linjer. Underhållet får inteåsidosättas, och investeringar för att underlätta lossning och lastning av godsoch timmer bör utföras. Inga ytterligare neddragningar ijärnvägstrafiken eller upprivningar av räls får förekomma innan en samordnadsamhällsplanering genomförts, en planering baserad på regionalpolifiska ochmiljöpolitiska hänsynstaganden. , som är ett glest befolkat län, är istort behov av en stark residensstad. Tyvärr har vi nu fåttuppleva att även har en negativ befokningsutveckling. Länets ungdomarlämnar alltmer, i sitt sökande efter utbildning och sysselsättning.Tidigare kunde suga upp denna ungdom, men inte , dettatrots statliga insatser med bl. a. lokalisering av statliga verk, nu senastetableringen av , vilket i sig är glädjande. För att ytterligare skapa arbetstillfällen i ochlänet måste också den högre utbildningen stärkas. Inom projektet måste högskolan i få utvecklas och ny verksamhetskapas. Resurser för mer marknadsanpassade utbildningar bör kunna komma högskolanfill del. a. skulle bioteknikområdet ytterligare kunna utvecklas, såsom vivärmländska s-ledamöter i en gemensam mofion tidigare föreslagit. De förslag till sysselsättningsskapande åtgärder i länetsom LO-distrikten i och gemensamt arbetat fram, som gällerregionala utvecklingsfonder m, m,, bör verkligen bli tagna på allvar. Med de intentioner förverkligade som bådestatsministern och industriministern under denna allmänpolitiska debatt gettuttryck för, skall vi med lagom insats från samhällets sida och med idogavärmlänningars hjälp klara av att hålla på rätt spår även . Överläggningen var härmed avslutad. 55 § Kammaren åtskildes .