prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är ert motsattutveckling som behövs. Det erfordras inte fler militära förband, för de kanaldrig täcka våra kuster. Hur långa kuster har ? Jo, de är kanske 270mil långa fågelvägcn, Räknar vi in vikar, sund och stora öar, så rör def sigkanske om en sträcka som är minst tio gånger längre. Det går inte aft militärtbevaka ett sådant område. Därför måste mart mobilisera det civila samhället,dcrt civila apparaten, de civila förvaltningarna i de här områdena. Men detskriver utskottet bara litet välvilligt om, men det artslås irtga pertgar tilldet - tvärtom; man går den motsatta vägen. Jag har redan talat litet grand om hälso- och sjukvården.Vi har lagt fram förslag om ökade artslag, och vi har också här i kammarenframställt ett särskilt yrkande för att täcka kraven i vår motion om hälso- ochsjukvården. Bristerna på sjukvårdsområdet känner vi alla fill, och det har vigjort . Inför försvarsbeslutet sade att mart meddert politik som fördes irtte skulle komma att klara sina åliggandert i kriseroch krig. gav t. o. m. ut en särskild skrift, om nu någon kommer ihåg den.Vad fick det för resultat? Ingertting har egentligert gjorts under alla de häråren. Det är fullstärtdigt klart att sjukvårdeu med de storasjukhus vi har och med de ertgångsförpackningar som har införts inte kommer attfungera i ett krig. i civilförsvarets utrustning har man plockat boriden gamla sjuk-vårdsmaterielert och irtfört ertgårtgsförpackningar. Och när dehar förbrukats, vad skall man då artvärtda? - Sådana frågor tar man inte upputan ser förbi. Jag skall återkomma till totalförsvarets civila delar närvi kommer in på de punkterna. Innart dess, något om den militära delen avtotalförsvaret. Vi måste få en annan organisation. Det är meningslöst atttala om att vi skall ha ett starkt flygvapen och bygga JAS-plart, rtär vi vet att vi inte kan ersätta de enheterna. Om vi går ut i ett krig med 400 plan - hur mårtga firtnsdå kvar efter en eller ? Vi känner till förlustsiffrorna under ett kriguär det gäller luftförsvarsstyrkor och flygplart. Det är väl ingen som tror att man på i och på Flygmotor i kart fortsätta produktio- nen? Även om mart skulle göra det tillverkar man i bästa fall kanske 15 plan . " , när plånen är utslagua och vi infe harnågot flygvapen kvar - vad skall vi göra då, ni som tycker att flygvapnet är såviktigt? Vilken avhållande effekt har det och vilken respekt väcker detutomlands? Det vore bättre aft från börjart irtrikta det militäraförsvaret på atf fa upp strid över hela landet. Vi skall ha ett mindre antalflygplan, framför allt för atf avvisa kränkningar. Men det äringenting att komma med som avskräckningsfaktor. Varje stormakt vet att manganska snabbt kan slå ut vårt flygvapen. Stormakterna kan slå ut våraflygplatser, våra militärflygfält. Och kom irtte och tala om våra krigsflygplatser,lartdsvägar som lartdnings-bartor, osv. - stormakterna vet precis var också deligger. Det hänger ständigt satelliter över oss, som följer jordens rotationoch tar rätt på varenda sak som händer och sker på det militära området här ilandet. Man behöver inte skicka in några spaningsflygplan nu för fiden - detvar länge sedan. Stormakterna har kartor som är mycket mer detaljerade än våraegrta topografiska kartor. Också av det skälet borde mart tärtka om. Def är alltså fråga om uthållighet, urtderhåll, osv. i ettmilitärt försvar. Hur kommer uthållighet och underhåll att kunna ? Det ärväl bra att nu göra övningar med pansarbrigader, flygdivisioner och liknartde,men hur klarar mart urtderhållet och uthållighetcrt? Vad skall vi göra ? Det talar ni aldrig om! som jag från kammarcrtstalarstol har debatterat försvarsfrågor har mart aldrig talat om hur det kommeratt se ut eller en månad, om vi skulle råka i krig. Dendiskussiortcn vågar ni inte ta. Vi anser att skall avbrytas - det är enbelastning för det svenska militära försvaret. Det kostar mer än det smakar.Det binder oss till samarbetet med NATO, och det tar alltför mycket pengar frånde övriga delarna av det militära försvaret. - för att nu säga några ord om den -är inte så aktuell dert här gårtgen mert den blir det väl kanske igen, meddödspafruller och anrtat. Vi är kritiska, till förslagen om omorganisationer pådet området; vi tycker inte aft det är någon lösning på problemen. Så slutligen, närdet gäller det militära försvaret, tillanslagert! Det talasju mycket om parfieruas inbördes skiljaktigheter. Menirtgert av er - varkert socialdemokraterna eller de borgerliga parfierna- talarom atf det faktum att anslagen anges penrtirtgvärde betyder attytterligare 1,6 miljarder skall adderas till era förslag.Varför smyger ni alltid undan med priskompcrtsafionen? Utskottsmajoriteten, som består av socialdemokrater ochfolkparfister, säger att vi skall ha 24 571 miljoner för nästa budgetår. Mendet är pertrtingvärdc. Till det skall läggas ytterligare 1,6miljarder. Då kommer ni méd detsamma upp i litet drygt 26,1 miljarder. Varförställer ni er aldrig upp och talar om det ärligt utan smyger undanpriskompcrtsatiortcn i crt litert bisats eller i ett yrkartdc längst bak ibetänkartdet? Vad är det för sätt? Ni kart väl gå ut och tala om för sveuskafolket att här firtns en apparat inbyggd som gör att anslagert kommer att öka,och öka mycket kraftigt, på grund av militärprisindcx och att dét i slutet av femårsperiodcrtkommer att bli fråga om helt andra siffror än vad det talasom här. Det gällerer alla. Om man ser till det kommande budgetåret är det irtte såstora skillrtader mellart er. Utskottet, socialdémokraterrta och ,hamnar på 26,1 miljarder. hamnar på 26,4 miljarder ochcenterpartiet på 26,0 miljarder i litet avrundade siffror.- Det är vad ni härträter om; någon Drakendivisionhit eller dit, en eller två kustkorvetter hit eller dit. Det är lika ihåligtalltihop, eftersom ni inte försöker att ta def övergripande ansvaret. Vi har sagt; Vi är villiga att betala stora pengar för ettnationellt försvar. Vi ligger mycket högt - närmare 24 miljarder - för nästabudgetår. Vi vet att det inte går att srtabbt omorgartisera crt sådan-struktur.Därför har vi godkänt dessa belopp. Mcrt vi talar ärligt om precis var vi ståroch har irtga baktartkar på rtågra priskompertsationer. Jag vill också, herr talmart, yrka bifall till vårt förslagom ett förstatligande av vapenindustrin. Det är viktigt. Tillmilitärindusfriellf samarbete, som def flaggas för här och som det har flaggatsför i utredningar och i propositionert, är vi ytterligt kritiska. Det betyderkanske att vi skall bygga en sfridsvagrt -det skall ju falas om det här -ihop med NATO. Aft samarbeta med NATO för att få fram ert ny stridsvagn - ärdet bra för alliansfrihet och neutralitet? När def gäller totalförsvarets civila del har vi följt uppvåra gamla förslag. Vi kräver ökade anslag. Vi har sagt atf de myndigheter pådet civila försvarets område som har begärt pengar skall ha dem - det är ärtdåen struntsumma jämfört med vad ni är beredda att lägga ut på den militärasidan. Det finns bra yttranden i centerreservatiortcrna iutlåtandet - om sårbarhet, om det civila samhällets behov av livsmedel, energi,osv. Vi kommer under voteringen att stödja de förslagen när de sammartfallermed våra förslag. Därmed, fru talman, ber jag att än en gårtg få yrka bifalltill alla våra förslag inkl. vårt särskilda yrkande uuder p. 22 i auslutuingtill motion 1986/87;Föl36 yrkande 3 d av m. 19. att riksdagert uuder femtehuvudtitelrt till Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- ochsjukvård i krig för /88 anvisar ett reservationsartslag av , 20,. att riksdagert under femte huvudtiteln tillDriftskostnader för beredskapslagring m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Under detta anförande övertog förstevice talmanrten Icdrtingcn av kammarens förhandlingar. 13OLLE (); I försvarsutskottets betänkande 1986/87:11behandlas frågor som inte mindre än tolv departemertt och tolv utskott iriksdagert har delaktighet i. I 101 motioner med 216 yrkandert har ledamöternai denna kammare framfört sina önskemål. Trots dessa stora tal kan vi frånutskottets sida redovisa och glädja oss åt att det inte avgetts fler än 23reservationer och 7 särskilda.yttrandcrt. Det vi nu skall ta ställning fill är vårt totalförsvarsinriktning , och hur i runda tal 125 miljarderkrortor skall fördelas mellart militärt och civilt försvar. Låt mig allra först få yrka bifall till ijtskottetshemställan i samtliga punkter och avslag pä samtliga reservationer. I dcrtvidare debatten kommer Brännströmoch att redovisa majoritetens syrt på de reservationer som harfogats till betänkandet. Arbetet med att ta fram ett nytt fotalförsvarsförslag ärett långsiktigt arbete, och det har berört ett trettiotal myndigheter. Derasunderlag har behandlats i ett flertal utredningar. tillsatte regeringen försvarskommittért,som sedart dess har bearbetat olika förslag rörande totalförsvaret. Kommitténöverlämnade 1985 sitt första betänkartde, som inrtehöll en rapport och enartalys av dert säkerhetspolitiska situatiortert och dert internationellautvecklingert. Jag artser att dertrta rapport blev en manifesfatiort över denbreda politiska enighet som råder när det gäller inriktnirtgert av svensksäkerhetspolifik. Vi betonade bl. a. atf den svenska neutralifcfspolifikert ärdcrt främsta garanfin för vår fred och för vårt oberoende. Denrta politikformas framför allt i ett samspel mellart utrikes- och försvarspolifikcrt.Lartdets säkerhet är beröertde av den internationella utvecklingen - det ärsjälvklart - särskilt när det gäller relationerna mellan NATO ochWarszawapakten i . Statsmirtistern har i sina kommentarer fill deninternationella utvecklingen konstaterat att det nordeuropeiska ochnordatlantiska området under de sertaste 20 åren har ägnats ett ökandesäkerhetspolitiskt och strategiskt intresse från supermakternas sida. Hansäger: "En följd därav torde vara en ökad risk för att det nordiskaområdet kan beröras redart i irtledrtingsskedet av en väpnad konflikt mellartmakfblockcrt. Risken för att en sådan konflikt skall bryta ut har däremot inteökat. Risken för ett isolerat angrepp mot det nordiska området är fortfarandeliten." Ett enhälligt försvarsutskott delar uppfattningen istatsministerns uttalande och hemställer att riksdagert lämnar det som anförtsom säkerhetspolitiken och vårt totalförsvar utan erinran. Det slutbetänkande som kommittén avgav iår har inte remissbehandlats. Eftersom beslut beträffanderegeringens proposition måste fattas dertrta vår, före fredag, har det infefunnits tid. Man kan beklaga detta, mert med rtuvarande planerirtgssysfcm ärdef ej möjligt. och , som vi hörde med instämmartde av vpk,har i ert gemensam reservation begärt att arbetsformerrta skall ses över införkommande försvarsbeslut. Majoriteten i utskottet tycker att den reservatiortenegcrttligcrt är onödig, eftersom den sittande försvarskommittén har i uppdragatt se över och finrta crt bättre tirtgens ordrtirtg. Dertrta översyrt ser vi iutskottet i första hand som behövlig för att skall få en ökadberedningstid mot dcrt vi har för rtärvarartde. Dcrt tid vi har haft påoss atf bereda detta ärcrtde efter det att propositiortert lades fram har varitalldeles för kort. Här krävs en förändring för att skall få gott omberedrtingstid. Det gäller inte bara försvarsutskottet utau även övrigautskott. Det säkerhetspolitiska avsnittet i försvarsutskottetsbetänkande har inte heller mött några invärtdningar. Vi kan konstatera att detsom crt del av säkerhefspolifikcrt fordras en fast och konsekventförsvarspolitik, som inger respekt och förtroertde såväl i omvärldert som hosdet svertska folket. Jag skall senare i mitt anförande återkomma till såväl denmilitära som den civila delen av försvaret," men först rtågra ord omförsvarsöverenskommelsen mellan densocialdemokrafiska regeringen och . Det har nämligen visat sig iutskottsarbetet atf den överenskommelse som tecknades mellan regeringert ochfolkparfiet efter behartdlirtgert i utskottet ligger fast på samtliga punkter.Jag kan förstå centerrts och irritation i denna debatt över attfolkpartiet har valt aft följa den socialdemokratiska försvarspolitiken ochinte slagit följe med moderater och centerpartister. Vi kart förståirritafiortcn, men det är så mycket mer glädjartde att vi, i och med attfolkpartiet har följt oss socialdemokrater, har fått en bred parlamentariskertighet bakom det betänkande vi behandlar. Ytterligare en sak som är vikfig äratt denrta ertighet mellart socialdemokrater och folkpartister även gäller påden firtartsiella sidart; hur de ökade försvarsanslagert skall betalas. Jag vill inte här dra upp eller betona några skillnadermellan majoritet och minoritet, men jag kart infe underlåta att säga attminoriteten inte artdas ett ord om hur de påslag mart-gör på någramaterielområden skall finansieras. Jag har alltid lärt mig att ökadestatsutgifter måste betalas. Annars blir det överbud, som saknar trovärdighetinfe minst hos de myndigheter som har att verkställa ambitiortcr.Därmed inte sagt att socialdemokraternas och förslag att anslå nyapengar ger försvaret något överskott. Nej, jag är helt övertygad om aftförsvaret även framöver måste vända på varje krona för att få debet och kreditaft gå ihop.. Försvarskommittért har i sitt slutbetänkande kommit medförslag som försvarsutskottet har ställt sig bakom. Det är förslag som på flerasätt förärtdrar gällartde planering. Det väsentligaste är kartskesynen på kriser och krigs varaktighet och karaktär. Där vill alla partier haert enhetlig utgångspunkt för totalförsvarets planering. Det gällernaturligtvis i första hand de kostnadskrävande ufhållighetsåtgärderna.Majoritctcrts bedömrting är att ett förkrigsskede i planeringen kan antas ha envaraktighet . Urtder dcrt fiden kommer med all sannolikhet importenatt gradvis mirtska. Dertrta inriktning av planeringen får naturligtviskonsekvertser för såväl den lagring som vi har, som för den krigsproduktion somär planerad. Detta gäller främst inom de civila delarna av totalförsvaret.Utskottet anser dock att det är viktigt att utförsäljuing och förändrirtg avlagrcrt skall ske på ett sådant sätt aft det infe inrtebär rtågrasrtcdvridningar i konkurrensförhål-lartdcrta mellart industrierna. Ettkrigs-.eller neutralitetsskede uppskattar vi . I vårtbetänkande fastslås atf totalförsvaret skall ha ert uthållighet som ärbetryggaude i relafion till detta. Ett enhälligt utskott förordar att utformar ettfillkännagivartdc till regeringen artgåcrtde dert svertska försvarsirtdustrirtsbetydelse och förutsättningar. Detta tillkännagivande är, mot bakgrund av dendebatt om hithörande frågor som har förekommit och visat betydelsertav att vi får politisk enighet i de grundläggande frågorna, av stor polifiskoch säkerhetspolifisk vikt. I tillkännagivandet konstaterar utskottet att den svenskaförsvarsindustrin utgör en för betydande säkerhetspolitisk fillgång,som bidrar fill att skapa respekt för vår vilja och förmåga att föra enlångsiktig, fast och konsekvertt alliansfri politik och att värna vårt land. Itillkännagivandet fastslås vidare att försvarsmaferielexport av viss omfattningär nödvändig för atf vi skall kunna bevara väsentliga delar av den svenskaförsvarsindustrins kompefens, kapacitet och kortkurreusförmåga. Dessutompoängteras, med hänsyftrtirtg på dcrt aktuella utvecklirtgert, att samarbetemellan svensk och utländsk försvarsmaferielirtdusfri - som alterrtativ tillimport och importberoende - bidrar till att inom vårt lartd bevara och befästasystemkompetcrt-ser irtom det högtekrtologiska området som artrtars i lärtgdcrtirtte skulle kunna upprätthållas. Jag vill understryka att det är av storpolitisk betydelse atf gör ett tydligt och klart tillkärtnagivandemed dertna innebörd, liksom aft även i tillkännagivandet uttalar attdet infe finns något betydande försvarsmaferielområde inom vårt land som medutgångspunkt från försvarsmaktcrts långsiktiga behov har onödig industriellkompetens -även om försvarsirtdustrirts kapacitet rtaturiigtvis gradvis måsteaupassa sig till försvarets faktiska behov och rimliga exportantaganden. Utskottet uttalar sig i betänkartdet också crtigt om dcrtgemertsamma försvarsforskningcrts roll, betydelse och inriktrtirtg. Ävcrt dettaär av stor betydelse . Det är viktigt att vi är överens inomriksdagen om att alliansfria politik gör atf vi måste sätta målen högtoch ha hög kvalitet på vår försvarsforskning. I försvarskommitténs betänkanden och itotalförsvarspropositionen är en allmän prioritering av luftförsvaret ettstående ledmotiv. Politisk enighet föreligger om detta, även om de olikapartierna i viss utsträckning dragit olika slutsatser när det gällerprioriteringen mellan olika åtgärder för att förstärka värt luftförsvar. Prioriteringen av luffförsvaret sammanhänger med fleraviktiga säkerhetspolitiska bedömningar och har betydelse för flera viktigakomponenter inom totalförsvaret. Ett effektivt luftförsvar är av avgörandebetydelse för tilltron i omvärlden till vär vilja och förmåga atf värna vårt luftrummot såväl angrepp mot värt eget land via luften som angrepp från det enamaktblockets sida mot def artdra via svcrtskt luftrum. Vår förmåga i dessaavseertdert har blivit allt viktigare i vår samlade säkerhets- ochrteutralitetspolitik i och med dcu Srtabba militärfekniska utvecklingen medökade flygräckvidder, med kryss-rtingsrobotar m.m. Ett effektivt luftförsvarinnebär också ett effektivt försvar mot överraskande angrepp och ett effektivtförvarningsinstrument. En effektiv förvarning är därtill av avgörande betydelseför befolkningsskyddet. Antalet skyddsrum och utrymnirtgsplartcr i landet blirnästan ointressant om vi inte besitter en effektiv förmåga aft alarmerabefolkrtirtgert och så mycket som möjligt reducera def aunalkande hotet. Därigenomblir luftförsvaret en viktig komponent även i civilförsvaret - ja, kanske enav de viktigaste. Regeringert föreslår såsom inriktning när det gäller attvidta nödvändiga förstärkningsåtgärder på luftförsvarets område, atf det mestangelägrta skall vara aft dels öka kapacitetcrt och uthålligheten hosbefintliga och kommande flygsystem med moderna vapen och elektroniskahjälpmedel, förbättrad stridsledning och luffbevakning samt utökadbaskapacitet, dels utöka och förstärka luftvärnet. De satsningar som härmed görs på såväl motmedel som nyamoderna jaktrobotar fill jaktflyget är väl motiverade. Stridsledningssystemetmåste efter hand vidareutvecklas och tillföras flygburen spaningsradar, så att luftbevakningkan upprätthållas över hela landet i såväl fred som krig. Alarmcringcrt förcivilbefolkrtingen kan därmed bättre tillgodoses. Situationen inom armért upplever försvarsutskottet sombekymmersam. Vi artser atf srtabba och radikala förärtdrirtgar krävs. Ertutbildrtirtg av de värrtpliktiga som i första hand tar sikte på de krav somställs i krig måste prioriteras. En bättre personalpolitik för all anställdpersonal, civil såväl som militär, är en nödvändig grurtd för ert effektivareutbildrting. Det behövs också ny och moderrt materiel som gör övningarnarealistiska. Den gcrtomgripartdc utredrtirtg, FU-88, som rtu pågår ochsom skall vara färdig 1988 är en viktig förutsättning för att man på nytt skallkunna skapa krigsdugliga förband inom armén. vill i dennafråga ge regerirtgen till känna att vi vill ha parlamentarisk insyn ochmedverkan i utredningsarbetet om arméns krigsorganisafiort, utbildning ochfredsorga-rtisatiort. På det området innebär föreliggande betänkande atfökade resurser tillförs såväl på materielområdet som på personalsidan. Marinensökade betydelse även i fredstid, irtte mirtst när det gällerubåtsskyddsverk-samhefcrt, har lett till att personalen utsätts för storapåfrestningar och att det blir ökade drifts- och underhållskostnader. Därförbehövs förbättrad utbildning och ökade satsningar för personalcrt. Förmåganatt hävda vårt sjöterritorium bör enligt utskottets mening förstärkasytterligare. Utskottet betonar ubåtsförbandens ökade betydelse i försvaret och biträderregerirtgens förslag om ökrting av antalet ubåtar från 12 till 14. Tungkustrobot 15 skall anskaffas, och därmed bör fyra batterier kunna organiseras.Rörligheten och uthållighetcrt är andra områden som kommer aft förbättras inommarinen. Studierna för ett nytt ytstridsfartyg kommer attpåbörjas. De organisatiortsförärtdringar som föreslås när det gällerkustartilleriförsvaret i ost och syd är rtödvärtdiga - och förhoppningsviseffektivifetshöjande -åtgärder. Det är väsentligt atf denna förändring avorganisation och ledrting får så små personalpolitiska konsekvertser sommöjligt. Även kostnadssidan för denna omorganisation måste hållas under starkuppsikt. Genom att kustbevakrtingen överförs tillförsvarsdepartemcrtfet, som crt självständig myndighet, bör samordnirtgen förbevakning av kust och hav avsevärt förbättras. Detta ärområden som enligt utskottets menirtg är viktiga och bör betonas. Låt mig ta upp några av de punkter som herrar , Björki och har talat om. Jag förstår, som jag tidigare sade, att det finns storirritation i det borgerliga blocket över att vi har fått med oss påvårt förslag. Jag hälsar med tillfredsställelse att har tagit dethär steget och ställt sig bakom det socialdemokratiska förslaget. säger atf vad vi satsar är för litet - och attdet är för sent som vi ger mer pengar till försvaret. Låt mig bara konstateraatt förra gången, 1982, hade och hans parti möjligheter atf ge meratill försvaret, men ni gjorde det inte. Man frågar sig varför ni rtu är såkritiska mot majoritetens förslag när ni själva, när ni hade möjligheter, intevisade framfötferna på något sätt. GurtrtarBjörk i tar upp viktiga frågor om vår sårbarhet rtär det gäller 3 Riksdagensproiokoll 1986/87:133 Mcrt när han säger att det är framför allt i fredskriser somdcrtiia sårbarhet föreligger tror jag han har fel. Så lärtge samhället lever ifred kart vi säkeri trygga både el- och livsmcdelsberoendet till olika delar avlartdet. Det är rtaturligtvis i krig som riskerna - för att inte sägamöjligheterrta - atf vissa viktiga funktioner slås ut är eller kan bli ertrealitet. Därför mertar jag att sår.barhetcrt i det svenska totalförsvaretingaluuda handlar enbart om fredskriser utan i allra högsta grad gäller ihändelse av krig. Gurtnar i och ! Om vi skullevänta med att bygga ut skyddsrummen i de verkliga riskområdena i vårt lartdskulle vi få värtta lårtgt in på nästa årbuudrade för att täcka behovet. Vimåste få myndigheterna att göra crt prioriterirtg och hitta de verkligariskområdcrta. Jag är helt övertygad om att den insyn och den medverkan som vibegär kommer att leda till att vi får en prioriterirtg av de orter och de delarav landet där riskerna är störst. Därför är det för tidigt att redan nu sägaatt pengarna infe räcker till det rtormala skyddsrumsbyggaudet i riskområdcrta.Vi vet ännu inte vilka de nya riskorterna är, och därför är def för tidigt attuttala sig så kategoriskt som och gör. I en artrtart viktig del av sitt artförartde säger att centerrt vill satsa mer på hemskyddsorgartisationen. Det vill viockså - i takt med att behovet ökar är vi beredda aft se till atthemskyddsorganisafionen inte lider brist på medel utan att den lugnt och metodisktbyggs upp över hela landet. Jag vet inte hur man skall befrakta . lät han som den borne pessimistcrt; Utskottet har kommit fram till crtdålig kompromiss, försvaret fungerar inte, det-"pajar", maten ochsjukvårdeu, skyddet och försvaret i övrigt är ingentirtg att ha, det hållerbara , osv. Jag tror vi bör vara på det klara med att denomdisponering som har gjorts-från lagring till hälso- och sjukvård, frånskyddsrum till andra delar av totalförsvaret -inte kan ha försämrat sakernastillstånd jämfört med det föreliggande förslaget. Det bör i allrimlighets namnge oss möjlighet till bättre balans mellart totalförsvarets olikakömportcrtter. Det är självklart att ingcrt - allra minst försvarsutskottet -vill ha någort obalarts. Det är därför vi också gör de omprioriteringar somtydligen inte faller alla på läppcrt. kan inte bära anslå rtya pertgar, deflesta åtgärder måste vidtas genom omdisponeringar inom de myndigheter som ärberörda.