prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Till slut vill jag nämna att gjorde sinupphandling innan beslutade i enlighet med vad finansutskottet anförti sitt betänkande. AnL 40JÖRN (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Jag förlitarmig naturligtvis på att def i fortsättningen blir en bäftre ordning. Jag kandock inte undanhålla en viss krifik mot statsförvaltningen i detta sammanhang.Även om def inte hade funnits ett riksdagsbeslut, hade man kunnat vänta sig på den ledande nivå där besluten fattas hade haft så pass mycketmiljömedvetande att man åtminstone hade undersökt om def fanns alternativamöjligheter till den upphandling som jag här åsyftat och kritiserat. Det ärnämligen så aft samordningsfördelar kan vinnas oavsett vad def är för sortspapper man beställer, om def är miljövänligt papper eller klorblekt papper. Detär något förvånande att man dessutom tycks ha anfört estetiska skäl,för attupphandla blekt papper. Det är ett något missriktat sätt att argumentera,därför att def inte bara är estefiken som har betydelse utan ävenmiljöpolitiken. Om jag är rätt underrättad hade det dessutom funnitsmöjligheter att få vitt papper. Om man nu vill komma ifrån det bruna tråkigapapperet, finns det faktiskt oblekt papper i ljusa nyanser. De gamla tråkigabruna kuverten har dessutom den fördelen aff def är svårare att genomlysa dem,vilket ur sekretessynpunkt kan vara en fördel för medborgarna. Vad som är viktigt i detta sammanhang är aff inriktningenav de beställningar som görs av de stora offentliga förvaltningarna kan skapaen efterfrågan på mer miljövänliga papperssorter, och def är denna efterfrågansom tillverkarna av miljövänligt papper efterlyser. Det är därför som dennafråga har en särskild betydelse. Vi hoppas, som sagt, på en bättre ordning.ifortsättningen. Man kan beskylla för mycket,men att def skulle ha några starkare estetiska böjelser tror jag inte att mankan beskylla det för, I vad gäller valet mellan vita och bruna kuvert kan jagnämna att det inte förelåg någon prisskillnad mellan dessa. självt avgjordes valet av att det var lättare att maskinellt,som def heter, kuvertera vita kuvert än bruna kuvert. skall Svenssoninfe fråga mig varför det är så, för det vet jag inte, men det är denupplysning som har givit. Eftersom man kuverferar 25 miljonerförsändelser , spelar det en viss roll aft de vita kuverten är lättareatt hantera i maskinerna. Men det kan kanske bli så att den tekniskautvecklingen leder till att def blir lika lätt att hantera bruna kuvert - vemvet. Om samråd vid omstruktureringen av AnL 42 (vpk): Den nya frågeställning som finansministern nutog upp är irrelevant i ljuset av vad jag tidigare sade, eftersom det finnsvita oblekta kuvert. Rimligtvis kan kuverferingen inte vara beroende avhuruvida man har blekt eller icke har blekt kuverten, AnL 43 Finansminister : Def år denna fråga som jag inte kan svara på -såvida inte maskinerna i fråga är färgblinda, AnL 44 (vpk): Det viktiga i sammanhanget är väl aft manåtminstone infe är miljöblind inom förvaltningen, : Överläggningen var härmed avslutad. 4 8 Svar på fråga 1986/87:328 om samråd vidomstruktureringen av AnL 45 Industriminister : , Fru talman! har frågat mig i vilken ordningberörda lokala fackliga organisafioner kommer att beredas fillfälle attmedverka i den slutliga utformningen av omstruktureringsplanerna inom , Enligt vad jag erfarit var man vidSSAB:s styrelsemöte , då företagsledningens underlag till enny strukturplan för företaget diskuterades, fullt överens om på vilket sätt arbetetmed den nya strukturplanen skulle bedrivas. Frågan om de fackligaorganisationernas deltagande i strukturplanearbetef finns reglerad i gällandemedbestämmandeavtal vid , Ett brett fackligt deltagande i arbetet med dennya sfrukfurplanen är enligt min mening helt nödvändigt. AnL 46STEN-OVE (): Jag tackar industriministern för svaret på minfråga, Def är nödvändigt med strukturförändringar inom Svenskt Stål AB förföretagets Prot,1986/87:65 Om samråd vid omstruktureringen av fortlevnadoch för dess utveckling, men när det gäller sysselsättningen måste företaget faett stort ansvar för de anställda som riskerar aft förlora sina jobb. Vadbeträffar förslaget om neddragningar av verksamheten i skall man konimaihåg att arbetslösheten i är landets högsta, mer än dubbelt så högsom riksgenomsnittet. Det finns inga möjligheter fill industrisysselsättningutanför , Därför måste företaget fa ett stort ansvar för de anställda vidgenomförandet av strukturförändringarna. Mot denna bakgrund är det viktigt att de förslag somframlagts från fackens sida om bl, a, utvecklingen av valsverket i Luleånoggrant prövas i dessa strukturdiskussioner. Industriministern säger nu i sittsvar bl, a, att eft brett fackligt deltagande i arbetet med den nyasfrukfurplanen enligt hans mening är helt nödvändig. Med defta kan jag varafullt nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 5 8 Svar på fråga 1986/87:330 om samråd vidomstruktureringen av AnL 47 Industriminister : har frågat mig om utfästelserkan ges så att omsfruktureringsplanernas praktiska förverkligande inom föregås av nära samråd med företrädare för berörda kommuner ochlokala fackliga organisationer. Enligt vad jag har erfarit var man vid styrelsemöteden , då företagsledningens underlag till ny strukturplan förföretaget diskuterades, fullt överens om på vilket sätt arbetet med den nyastrukturplanen skall ske. Detta arbete kommer att följa de regler som finns igällande medbestämmandeavtal vid , Ett brett fackligt deltagande i arbetetmed den nya sfrukfurplanen - både dess utarbetande och dess förverkligande - ärenligt min mening fullt nödvändigt. Vad beträffar informafion till berörda kommuner omstrukturplanearbetef har företagsledningen - såvitt jag erfarit - redan lämnatinformation om sitt förslag till kommunerna. Jag anser det angeläget att SSABpå koncernbolagsnivå etablerar ett forum för löpande kontakter med de kommunerdär är en stor arbetsgivare. Regelbundet återkommande överläggningar bördärför äga rum. Jag har underrättat om regeringens inställningi denna fråga, AnL 48 (); Jag ber att få tacka industriministern försvaref, I min fråga har jag tagit fasta på nödvändigheten av att genom störstamöjliga öppenhet skingra den djupa oro som finns hos anställda och derasfamiljer samt befolkningen i stålorterna. Industriministerns svar ligger väl ilinje med de önskemålen, då han talar om behovet av kontakter både medkommunerna och med de fackliga organisationerna. Det är vår uppgift som kommerfrån berörda valkretsar att föra fram till de känslor av osäkerhetoch vanmakt som vi nu möter. Jagunderkänner inte syftet med det förslag som SSAB-ledningen har framlagt.Säkerligen menar förslagsställarna ärligt att de genom planeringen söker säkraSSAB:s överlevnad och utvecklingsmöjligheter och därmed aft de skaparlångsiktigt tryggade arbetsfillfällen. Men industriministern försfår säkert atthos de berörda dominerar lika ärligt upplevda stämningar av besvikelse införuppgiften om de djupgående ingrepp i tryggheten som förlusten av 2 200 jobbenligt planen innebär, I blir följderna inte omedelbara. Men oronkvarstår inför fortsättningen och vad en nedläggning av gruvorna innebär förTGOJ-anställda bl, a, i , vid hamnen i och ytterst vidjärnverket. Jag förutsätter ett lugnande besked om planerade satsningar för attklara metallurgin i , en fråga till industriministern. Den harberöring med de farhågor som har uttalats kring propositionen om ändradeägarförhållanden. Innebär talet om börsintroduktion att ägarna ämnar ställakrav på avkastning på och därmed skapa en ytterligare belastningpå verksamheten? Om samråd vid omstruktureringen av AnL 49 Industriminister : En enhällig styrelse inkl, de fackligaledamöterna begärde att företagsledningen skulle utforma ett underlag förarbetet med en ny strukturplan, ett förslag till handlingsplan för företaget.Detta arbete redovisades för styrelsen. Industridepartementet harinte deltagit i detta arbete. Ännu återstår många turer, förhandlingar ochöverläggningar samt mycket annat arbete, innan en strukturplan är färdig. Sistaordet är infe sagt, Defta undersfröks också av styrelsens ordförande, somframhöll att styrelsen nu skall diskutera och lyssna på de sakskäl som förs frammot planen och de andra förslagen. Jag kan infe gå händelserna i förväg. Styrelsen lade imåndags enhälligt fast sin plan för hur man skall arbeta. Regeringen skall dåinte gå in och styra den behandlingen. Som svar på nyafråga vill jag tillägga att den ägarförändring som gjordes varnödvändig. Men den har ingenting att göra med de åtgärder som styrelsenu har skisserat. AnL 50OLLE (): Jag tackar för detta besked. Det innebär enligtmin mening aft börsinfroduktionen med fördel kan dröja. Det är viktigt att SSABgår med vinst, men lönsamhetskraven får infe ställas så höga aft de kolliderarmed möjligheten att ta rimliga regionalpolitiska och samhällsekonomiska hänsyn. Så en avslutande synpunkt: Då planen nu publicerats utanbindande beslut i styrelsen, såsom industriministern här säger, är def vikfigtatt ägarna visar största möjliga lyhördhet inför synpunkter från de fackligaorganisationerna och berörda kommuners företrädare. Den öppenheten är enförutsättning för att återvinna arbetsglädje och framtidstro hos . Jag vill också påpeka att det krävs ett samarbete mellanstålorterna. Hotet kommer inte inifrån utan utifrån, från de europeiskastålverk som har att konkurrera med. Om satsningarna på s. k. termiskt fosfat och vanadin inomSSAB och jag är helt överens om attett nära samråd med de fackliga organisationerna inom företaget liksom med dekommuner där är en stor arbetsgivare är nödvändigt. Det rör sig här ombeslut och åtgärder av utomordentligt stor betydelse för enskilda människor,för orter och för företaget i dess helhet. är ett starkt företag, menfaror och problem saknas inte. Lönsamheten är inte så god som många trott ochtror. Därför är det nödvändigt att strukturarbetet inom fortsätter, skär bort olönsamma delar och satsar på det utvecklingsbara. Om så intesker går en osäker framtid till mötes, saknar infe utvecklings- ochexpansionsmöjligheter - det var också def som styrelsen påpekade genom aftlägga fram ett omfattande investeringsprogram. Överläggningen var härmed avslutad. 6 8 Svar på fråga 1986/87:331 om satsningarna på s. k.termiskt fosfat och vanadin inom AnL 52 Industriminister : har frågat mig om jag är bereddatt aktivt medverka till aft tillförs resurser föraft i snabbare takt kunna bygga ut satsningarna på s. k, termiskt fosfat ochvanadin. Projektet med termiskt fosfat har enligt vad jag erfaritredan studerats inom , Ett genomförande av projektet skulle enligtföretagsledningen kräva investeringar på minst 60 milj, kr, Vanadinprojekfef ärinte färdigut-reff inom företaget, I förslaget till strukturplan, som är under diskussioninom , kommer frågan om gruvdivisionens framtid aft behandlas. Jag utgårfrån aft de nämnda projekten kommer aff bedömas i detta sammanhang. Jag är inte beredd aft innan deolika frågeställningarna slutbehandlats inom företaget diskutera inriktningenav eventuella statliga insatser. AnL 53BENGT-OLA (): Jag vill tacka industriministern för svaref. Den utredning som har gjorts inom om termiskt fosfatvisar aft def är ekonomiskt intressant att gå vidare i frågan. När det gäller vanadin vill jag säga att det är intressantockså med hänsyn till bojkotfsituationen gentemot , Man kan också gå vidare och vidareutvecklapelletsprodukterna i Grängesbergsgruvan - de är klart intressanta för mångadelar av världsmarknaden. Vi är alla medvetna om aff strukturförändringar behövs iföretaget för att det skall kunna leva vidare. Men man måste också se på alladessa vidareförädlingsmöjligheter. Man måste även titta på ägarbilden när defgäller gruvorna. Har gruvorna andra möjligheter att överleva i en annanägarkonstellation? Def finns en del indikationer på det. Ludvikakommun är hårt drabbat av de omställningar som redan har skett i Västerbergslagen.Det har framgått av industriministerns tidigare svar här att fackenkommer att spela en väsentlig roll i uppbyggnaden av den nya strukturen på dethär fältet. Det tror jag garanterar att def kommer att bli ett starkt företagsom går ut ur den här krisen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 8 Svar på fråga 1986/87:334 om den planeradenedläggningen av Om den planerade nedläggningen av Om alternativ sysselsättning i AnL 54 Industriminister :, har frågat mig vadregeringen tänker göra för att stoppa nedläggningen av . Företagsledningen vid , , har påuppdrag av en enig styrelse utarbetat ett underlag för en ny strukturplan förföretaget. Detta underlag är föremål för diskussioner med defackliga organisationerna inom företaget. Något beslut i strukturfrågorna harinte fattats, Defta gäller också beträffande . Förste vice falmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 8 8 Svar på fråga 1986/87:336 om alternativ sysselsättningi AnL 55 Industriminister : har frågat mig ommöjligheterna att i alternafiva sysselsättningar ta till vara def faktiskakunnande och den tradition som finns knuten till , Svenskt Stål AB:s,elektrostålverk i , företagsledning har på en enig styrelses uppdragutarbetat ett underlag fill en ny strukturplan för företaget.Företagsledningens förslag innebär en stor satsning på aft vidareförädla stål.En vikfig del av den framfida strategin utgörs av en utveckling av tunnplåtsverksamhefeni , Strävan är att vidareutveckla till ett svenskttunnplåts-centrum. Där finns redan ett av modernaste och mest effektivatunnplåfsverk, liksom enheten Dobel, som är eft ledande företag inom beläggningoch profilering av kallvalsad tunnplåt. Företagsledningens planer går uf påatt dessa delar av skall expandera. De av företagsledningen föreslagnaoffensiva investeringarna inom kommer att utveckla verksamheten iBorlänge. Den kunskap som finns för att ta fram och behandla stål är viktig ochnödvändig för att lyckas med de nya satsningarna. AnL 56BENGT-OLA (): Jag tackar industriministern för svaret ochkonstaterar att det är bra att strukturförslaget innehåller bitar som befästerDomnarvets Om hyressättningen vid uthyrning av bostadsrättslägenhet Järnverksställning som def ledande funnplåtsverket i , Men den övriga struktureninnebär att def tyvärr infe är 850 utan snarare 1 200 arbeten som försvinner. När man skall genomföra så drastiska åtgärder är detutomordentligt väsentligt att man vet att man hamnar rätt, så aft åtgärderna päsikt är de absolut bästa. Man måste också beakta aft omstruktureringsvinsfernainte hamnar utanför företaget , och man måste se till helheten förstålindustrin i landet, kanske t, o, m, i , Det är ett högt mänskligtpris som man riskerar att få betala i en sådan här omstrukturering. Då måsteman också vara säker på att åtgärderna är de rätta och de långsiktigt riktiga, AnL 57 Industriminister : Jag vill gärna erkänna att jag är glad överatt har ställt sin fråga. Det är nämligen en fråga som fästeruppmärksamheten också vid den offensiva delen av de förslag som har arbetat fram, Def är viktigt att denna för framtiden såhelt avgörande del i den föreslagna strategin också kommer fram, I de senastedagarnas debatt har det faktum att också lagt fram förslag.om aftinvestera och bygga ut försvunnit. Det är ända fråga om en miljardinvesteringsom fått resurser för bl. a. genomdet konvertibla länet från . Det äralltså ingen liten investering man föreslår - def är en miljardinvestering föratt göra företaget bättre och konkurrenskraftigare. Enligt förslaget skall man investera 450 miljoner iBorlänge för kvalifets-och kapacitefshöjningar av funnplåtsfillverkningen ochför en ökad vidareförädling. Def är vikfigt för aft göra och Borlängestarkare. Överläggningen var härmed avslutad. AnL 58 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om kvällsplenum nu har sattsupp. 98 Svar på fråga 1986/87:321 om hyressättningen vid uthyrning avbostadsrättslägenhet har frågat justitieministernom han avser att föreslå någon ändririg i den "uppenbart oskäliga"lagstiftning som har legat till grund för en uppmärksammad dom som nyligenmeddelats av . En bostadsrättshavare, som hade hyrt ut sinbostadsrättslägenhet i andra hand till en hyra som enligt frågeställarenmotsvarade bostadsrättshavarens självkostnader för lägenheten inkl. amortering,dömdes av tingsrätten till böter och att återbetala en del av den mottagnahyran. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag kan inte här diskutera den aktuella domen, som inte enshar vunnit laga kraft. Vad fråga ytterst gäller äremellertid skälighefen i besfämrnelserna i 12 kap. 65 a 8 fjärde stycket jordabalken. melserträdde i kraft . De innebär att den som hyr uf enbostadslägenhet och uppsåtligen begagnar sig av att hyresgästen saknarbesittningsskydd fill att ta ut en hyra som är uppenbart oskälig med hänsyntill lägenhetens bruksvärde kan dömas fill böter eller fängelse. Hyresvärden ärdessutom skyldig att betala tillbaka vad han erhållit för mycket jämte ränta. Bestämmelserna infördes i första hand för att stärkaskyddet för de andrahandshyresgäster som har avstått från sittbesittningsskydd. Dessa hyresgäster kan i praktiken inte utnyttja sin rätt atthos hyresnämnden begära en omprövning av hyran utan att riskera att bliuppsagda. En sådan risk finns särskilt på orter där det råder bostadsbrist ochdär efterfrågan på andra-handslägenhefer därför är stor. Straffansvaret och återbetalningsskyldigheten inträderbara om hyresvärden utnyttjar en sådan situafion för att ta ut en hyra som äruppenbart oskälig med hänsyn till lägenhetens bruksvärde. Det skall alltså varafråga om förfaranden som typiskt sett har karaktären av ocker. Med en lägenhets bruksvärde avses vad lägenheten medhänsyn fill beskaffenhet och förmåner samt övriga faktorer kan anses vara värdur konsumentens-hyresgästens synpunkt i förhållande till likvärdiga lägenheter.Vid bedömningen skall man inte fa hänsyn fill hyresvärdens kostnader förlägenheten. Jämförelsen skall i första hand göras med lägenheter på orten i hussom ägs och förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Enligt min mening kandet inte råda någon tvekan om attäven den som hyr en lägenhet av en bostadsrättshavare har behoy av ett skyddmot oskäliga hyror. Att ha bruksvärdet som utgångspunkt för denna bedömninganser jag vara naturligt. De avvägningar som måste göras i de enskilda fallenankommer på domstolarna. finns det inte anledning för mig att tainitiafiv fill en ändring av de aktuella reglerna, men jag kommer självfalletatt följa hur domstolarnas praxis utvecklas. Om hyressäUningen vid uthyrning av bostadsrättslägenhet AnL 60 (): Jag skall be att få tacka bosfadsminisfern för svaref. Det aktuella tingsrätfsutslaget ger anledning till flerareflexioner, och dä bortser jag inledningsvis från de negativa effekter somkommer att uppstå för tillgången på andrahandsbostadsräftslägenheter. Jagbortser ocksä från det moraliskt tvivelaktiga i att en andrahandshyresgästefter ett frivilligt träffat avtal, som redan löpt , plötsligtstämmer sin värd för hyresocker. För det första är min reflexion att lagen är luddigtskriven eftersom def inte framgår om bostadsrättslägenheter, när det gällerprincipen för hyressättning, skall jämföras med hyreslägenheter. För det andra är det uppenbart orimligt att en person somhyr uf i andra hand inte skall få ta uf sina egna självkostnader. Def är alltsåinte bara det allmänna som skall subventionera boendet, utan nu begärs att enenskild person kraftigt skall subventionera en annans boende. För det tredje är def också orimligt att en person som ibästa samförstånd, med motparten hyr uf sin lägenhet fill ett överenskommetpris bötfälls utan aft ha en aning om att ha begått eft brott. Om hyressättningen vid uthyrning av bostadsrättslägenhet tingsrättensöverklagade dom, innebär detta att tusentals bostadsräffsinne-havare och förövrigt också ett stort antal villaägare är brottslingar - i lagens mening menknappast i folkopinionens. En sådan lagstiftning måste ändras. För det fjärde slutligen visar den här avslöjade storaskillnaden mellan marknadshyran och den s, k, bruksvärdeshyran hur orimligrundgången i vårt samhälle är. Skyhöga skatter kräver mycket omfattandebostadssubventioner. Jag hartvå följdfrågor till bostadsminister ; 1, Delar HansGustafsson min uppfattning att bruksvärdet ligger annorlunda till förbostadsrättslägenheter än för hyreslägenheter, med tanke på de kapitalkostnadersom vidlåder bosfadsrättslägenheten? 2, Är det oskäligtatt ta ut självkostnadspris när man hyr ut i andra hand? AnL 61 Bostadsminister : Först ett par ord om lagstiftningen, som KnutWachtmeister betecknade som luddig. Låt mig konstatera aff bakom den lagsfiftning somdiskuteras står en enhällig hyresräftskommitté, ett enhälligt lagråd, ettenhälligt bostadsutskott och såvitt jag minns en enhällig kammare. Frågan haralltså prövats i alla de instanser som har att tillse att lagstiftningen ärupprättad på ett tillfredsställande sätt - något annat resultat har riksdageninte kommit till. Vad gäller frågan i sig så framförde att vederbörande bara skulle ha rätt att ta ut självkosfnaden ochjnte basera andrahandshyran på bruksvärdet. Men för det första är det ju så attdet bereder mycket stora svårigheter att klargöra vad som är självkostnaden.Man skulle få gå långt in i den enskildes ekonomi för att konstatera om de lånsom är upptagna verkligen har upptagits för aft förvärva bostadsrätten eller omde har upptagits för att man skall ha bostadsrätten som säkerhet vid visskonsumtion. Man skulle få studera vilka skatteeffekter det blir för vederbörandegenom låneupptagningen, och man skulle dessutom få ta hänsyn till denvärdestegring som sker i fråga om bostadsrätten. är def fakfiskti så, , att värdestegringen skyhögt överstigerårskostnaden för en bostadsrätt som har köpts med lån. För den bostadsrätt somdet talats om har det ju angivits att värdestegringen ligger uppemot 100 000kr, . Skulle man inte ta hänsyn fill detta? Vad för det andra beträffar frågan om bruksvärdet skallgälla eller inte kan man inte ha ett sysfem, , som innebär attnär den verkliga kostnaden överstiger bruksvärdet tar man ut den verkligakostnaden, men när den verkliga kostnaden understiger bruksvärdet tar man ufbruksvärdet. Om man skulle gå på den verkliga kostnaden vid uthyrning avbostadsrätter skulle de allra flesta få sänka sina hyreskontrakt, därför attkostnaden för de hyresrätter som förvärvades på 1950-talef, på 1960-talef ochen bra bit in på 1970-falet är väldigt mycket lägre än bruksvärdet för enmotsvarande hyreslägenhet. Jag trorinte vill förorda att man skall ha två principer. AnL 62KNUT (): Hur många instanser som än har tillstyrkt dethär förslaget, , kan det vara luddigt. Det står i lagtextentalat om "bostadslägenhet" men alltså infe om"bostadsrättslägenhef", och ingen vet om lagstiftarna har avsett ävenbostadsrättslägenhet. Om de gjort det hade de antagligen skrivit in defta itexten, radar upp en massa svårigheter att beräknabruksvärdeshyran för en sådan här lägenhet. Ja, jag delar helt dennauppfattning, och detta visar ju hur orimligt systemet är - med subvenfioner somhar tvingat ner den hyra som allmännyttan sätter. Jag vill fråga: Hur anser bostadsministern atttingsrättens dom, om den viriner laga kraft, kommer att påverkaandrahandsmarknaden för bostadsrättslägenheter? Om hyressättningen vid uthyrning av bostadsrättslägenhet AnL 63 Bostadsminister : Låt mig börja med den sista frågan, Def är enfråga där såväl jag som bara kan tro, för den händelse domenskulle stå fast. Man kan möjligen tänka sig att det inte blir lika populärti framtiden att skaffa sig bostadsrätter, som man inte bebor, för att hyra ufdem till andra med full kostnadstäckning och kamma hem värdestegringen, Def bördå bli så att de som infe längre behöver sina bostadsrätter överlåter dem fillsådana som långvarigt skall bruka lägenheterna som bostäder, Def skulle inteprecis vara fill nackdel för marknaden,