prot · GA0957 · 1986-12-31 00:00:00 — Hanhänvisar fill radiolagen och säger aft programföretagen själva avgör vilkaprogram som skall förekomma i deras sändningar och att företagen därvid skalliaktta bestämmelserna i radiolagen och i avtalen med staten. Det är verkligen välkända och ständigt upprepade självklarheter.Jag tycker det borde vara genant att i detta sammanhang orda om censur. Men närtvå parter, staten och resp, programföretag, slutit avtal och den ena parten,programföretagen, bevisligen inte förmår leva upp fill avtalefs innebörd, måstedet väl i all rimlighets namn vara angeläget att den andra parten, staten, tarnågon form av inifiativ för att diskutera def hela med den felande parten. Det här är en fråga om demokrati och inte vilkeneftöresfråga som helst. Det handlar inte om att företaget skall gå i femstatsbärande partiers tjänst utan om ett företag som skall stå tillallmänhetens tjänst. Det gäller frågor som år grundläggande för vårtdemokratiska system. Vad gäller statsrådefs ord om censur är det sannerligeninte en sådan jag vill ha, men det är vad som gäller ochförekommer inom monopolet, Def var detta som radionämnden lyfte fram ochpåpekade: mindre partiers åsikter skiljs bort under en valrörelse. Hur skall viannars kunna förklara det notoriska uteslutandet av de mindre partierna imonopolet när def gäller t, ex, valrörelser, om det inte försiggår enselektion utifrån partiets storlek? Det måste väl i ett land som kallar sigdemokratiskt vara väljaren själv som avgör vilket politiskt alternativ han villstötta? I vårt land är det, de facto, ledningarna i programföretagen som sitteroch på förhand avgörvilka parfier som svenska folket skall få information om. Jag anser aft så fårdet inte vara i en verklig demokrati. Det är åsiktsförmynderi. Sä är det inteheller i något annat nordiskt land. Jag inser att detta är en mycket känslig fråga.Naturligtvis begriper jag också att etablerade polifiker inte gärna vill verkaför regler som kan göra att nya parfier i kan fä vara med ochkonkurrera på samma villkor som deras egna partier. Det år i alla fall en frågaom demokrati. Jag tycker det är förvånande att inte harnågonting att säga visavi det beslut i radionämnden som föranledde mininterpellation. Om riksradions och televisionens bevakning av de poUtiskapartiernas verksamhet Jag tror att grovt underskattarden svenske väljaren om han anser att denne röstar som Radiobestämmer. Så enkelt är det infe. Jag har i mitt svar på interpellafion tagitupp ett mycket allvarligt resonemang och förklarat varför regeringen ochriksdagen inte kan -och inte bör-ingripa och föreskriva hur programföretagetskall bedriva sin verksamhet. I vårt land har vi för att tillgodose det somkallas ""-funktionen - ett radioförefag som skall varai allmänhetens tjänst -medverkat till en ägarkonstrukfion som gör att det infeär staten som äger . Ägarna är folkrörelser och andraorganisationer som företräder olika grupper i samhället. Syftet med dennaägarkonstrukfion är aft programföretagen skall stå fria i förhållande tillstatsmakterna. Då kan naturiigtvis stå här och säga; Ja, menhäri och regeringen är det bara snälla och hyggliga människor. är hygglig och är hygglig. De tycker naturligtvis attdet är rättvist när de går ut och talar om hur något skall vara. Därigenomöppnar man för möjligheten att en minister, som inte är lika snäll ochbeskedlig som jag, och en riksdagsman, som inte är lika snäll och beskedlig somAlf , kanske ställer andra krav. frågar: "Kan man inte ingripa, kan maninte göra något?" Det är def man kan. Det är därför vi har radionämnden.Alf säger då: Vad händer om infe företaget rättar sig efterradionämnden. Jo, vi kan säga upp avtalet. I avtalet står det: "Om deffinns skäl att anta aff ett programföretag i väsentlig mån har brutit mot 6 8radiolagens föreskrifter om bl.a. opartiskhet och saklighet eller motföretagets avtal med staten, får staten påkalla utredning i frågan genomutredningsmän, vilka utses enligt lagen (1929:145) om skiljemän. Om utredningenger anledning fill det får staten säga upp avtalet," Detta är densankfionsmöjlighet vi har. Men eftersom detta är en prövning av en valrörelse 1985 -radionämnden har givit ett utslag - tycker jag det är rimligt aff SverigesRadio-företagen får i sin programverksamhet pröva vilken slutsats man inomföretaget skall dra av vad radionämnden sagt, innan staten tillsätter enutredning för att pröva om vi skall säga upp avtalet med , Jag ärinfe beredd att medverka till en uppsägning av def avtal somskall förnyas . Om riksradions och televisionens bevakning av de poUtiskapartiernas verksamhet AnL 26 ALFSVENSSON (c): Det är ju allom bekant att svaren på dennatyp av frågor beträffande monopolet är av den karaktär som här levererats avvårt vänliga statsråd. Jag underskattar inte på något sätt, ,den svenske väljaren. Men jag är helt öyertygad om att - om jag får väljaliknelsen - skall en vara köpas måste konsumenten också veta att den finns. Detframgår tydligt av min interpellation att det inte är frågan om att jag, ellerni, skulle vilja att regeringen eller någon minister säger: Så här skallprogrammen vara utformade. Det handlar helt sonika om att väljaren vidvaltillfällef skall informeras om, och skall vara informerad om, alla de rikstäckandealternativ som står henne eller honom fill buds. Valet blir annars inte av dendemokratiska karaktär vi önskar. Vi har sett utifrån radionämndens dom, utslag, krifikeller vad man önskar uttrycka, att det finns brister. Det har förekommit bristerunder samtliga val , säger: Detta fårvi leva med och se vad som händer framöver. Jag anser att detta är en såallvarlig demokratisk fråga aft def infe kunde vara ur vägen om dag sade: Det är naturligtvis alarmerande. Jag förväntar mig att det sker enrättelse efter det beslut radionämnden tagit. Som jag nämnde tidigare skulleväljarna i de nordiska grannländerna aldrig acceptera den tingens ordning somgäller i , Jag inser också att de flesta politiker -om inte alla - idetta hus har kommit in i etablerade politiska förhållanden. Jag trorpolitikerna har svårt för aft se den fakfiska situation som råder för de nyapolitiska partierna i vårt land på det massmediala området. Jag hoppas attBengt på ett mer frejdigt sätt än vad som har framkommit skallengagera sig för de politiska minoriteterna. AnL 27 Statsrådet : Jag ber aft få upprepa def jag sade i mittsvar på interpellationen: granskar i efterhand om programföretagenutövat sin sändningsräft i enhghet med lag och avtal. Programföretagenförväntas ta hänsyn fill radionämndens uttalanden i sin framtida verksamhet.Ansvariga för radioverksamhefen är ytterst styrelserna i programföretagen,styrelsen i och under styrelserna de programledningarsom finns. Jag är angelägen om att uttalarespekt för den självständighet som företagen skall ha i förhållande tillstatsmakterna. Jag rekommenderar att se efter i tillgängligakataloger vilka som ingår i styrelserna. Han kanske hittar någon för vilken hanhar förtroende och fill vilken han kan ställa den fråga han ställde till migför att få veta hur Radioföretagen ämnar hantera de anmärkningar dessa harfått. AnL 28 ALFSVENSSON (c): Jag hoppas jagkan hitta någon. Jag kanske kandrista mig till att vända mig fill allesammans. Men det betyder väl infe aftjag inte kan få ställa den frågan fill ? Han är ytterst ansvarigför att de avtal som existerar uppfylls någorlunda, betonargång på gång hur angelägen han är aft värna om företagens självständighet. Det har dock valrörelse efter valrörelse visat sig att företagenssjälvständighet har lett fill att politiska minoriteter nonchaleras. Om manskall acceptera det förhållandet i all framtid utifrån någon högtravandedeklaration om företagens självständighet så tycker jag att det är alarmerande.Jag är naturligtvis mån om företagens självständighet. Jag är också mån om -def är därför denna interpellation är framställd - politiska partiers, och dåäven små politiska partiers, möjligheter att komma till tals. Ingen skallinbilla mig, herr talman, aft partipolitiker alltid är så oengagerade ochointresserade av programuppläggningen, Det är bekant för alla i detta hus aftdessa självständiga företag före varje valrörelse konfererar med partiernaskanslier. Vid de tillfällena ser man emellertid noga till aff de små politiskapartierna inte skall göra sig besvär att delta. Om statsbidraget tiU fristående skolor AnL 29 Statsrådet : Jag ber att få anteckna mig till minnes vadAlf sade i sitt senaste inlägg. Han menade aft det är företagenssjälvständighet som har lett till denna situafion. Det är just detta aff vi är angelägna om företagenssjälvständighet som är motivet för mig att nöja mig med de sanktionsmöjlighefersom finns och, förutsätta att radionämndens utslag behandlas i styrelserna ochatt man tar hänsyn till de utslagen. Det ansvarsfagandet skall utövas av dem somhar aff ta ansvaret. Riksdag och regering skall inte vara programmakare iSveriges Radio, Överläggningen var härmed avslutad. 48 Svar på interpellationerna 1986/87:90, 95 och 117 om statsbidraget tillfristående skolor och har frågatmig vilka kriterier som skall vara uppfyllda för aft regeringen skall utnyttjaden på riksdagsbeslut grundade möjligheten till undantag från kravet på tre årskvalifikationstid för statsbidrag fill fristående skolor, har frågat mig varför Höglandsskolansdrygt 40-åriga verksamhet som fristående skola infe skall ansesräcka för att uppfylla kravet verksamhet för successivt införande avstatsbidrag. Frågorna har ställts med anledning av aft regeringen den13 avslagit en ansökan från stiftelsen omstatsbidrag till en fristående grund- och gymnasieskola. beslöt (prop, 1982/83:1, UbU 10,rskr, 63) om eft nytt statsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktigaelever. Beslutet innebar att regeringen kan medge sådana skolor statsbidrag förderas verksamhet under vissa förutsättningar. Som grundläggande förutsättninggäller aft skolan godkänts för skolpliktens fullgörande samt att skolan genomsin pedagogik eller särskilda inslag i verksamheten eller på annat sätt kan geerfarenheter av värde för kommunernas grundskolor eller komplettera dessa Om statsbidraget till fristående skolor i någotannat allmännyttigt avseende. Om infe särskilda skäl föranleder annat krävsdessutom att skolan har bedrivit sin verksamhet . beslöt vidare (prop, 1983/84:118, UbU27, rskr, 366) om ett nytt statsbidragssystem för fristående skolor pågymnasial nivå, I proposifionen redovisades regeringens syn på när def kananses vara motiverat aft staten stöder utbildning på sådan nivå vid sidan avdet allmänna skolväsendet. Skolor vilkas utbildningsinnehåll i huvudsaköverensstämmer med det allmänna skolväsendets och branschinriktade skolorföreslogs i fortsättningen inte vara statsbidragsberätfigade, medan skolor somi något väsentligt avsende till sitt utbildningsinnehåll skiljer sig från defallmänna skolväsendet och som kan anses utgöra ett värdefullt komplement filldetta skulle kunna få statsbidrag även i fortsättningen. Underriksdagsbehandlingen uttalade utbildningsutskottet med anledning avmotionsyrkande rörande en viss skola, aff det förhållandet att eleverundervisades inom en skolenhet alltifrån lågstadium till defgymnasiala stadiet, s, k, vertikal skolorganisation, inte var tillräcklig grundför statsbidrag på gymnasial nivå. kommunaliserades , då Stockholmskommun genom överenskommelse med stiftelsen övertog huvudmannaskapetför skolan och förvärvade skolans lokaler. beslöt Stockholmsskolstyrelse att gymnasiedelen och högstadiet vid skulleavvecklas. Fr, o, m, /86 är således en låg- ochmellanstadieskola inom Abrahamsbergs rektorsområde, godkände skolstyrelseHöglandsskolan som fristående skola för skolpliktens fullgörande i årskurserna1-9 fr, o, m. /87, Något godkännande för gymnasiedelen erfordrasinfe. Verksamheten vid bedrivs emellertid fortfarande i kommunalregi, dvs, som grundskola med årskurserna 1-6, Hos regeringen anhöll stiftelsen omstatsbidrag fill som fristående skola på grund- ochgymnasienivå. Grunden för ansökningen uppgavs bl, a, vara, aff Stockholmskommun infe längre driver skolan som en vertikalt organiserad enhet medgrundskola och gymnasieskola i samma byggnad. Den 13november 1986 avslog regeringen ansökningen. Vad gäller den gymnasiala nivån har som jagnämnt, beträffande en annan skola uttalat att s, k, vertikal skolorganisationinfe var tillräcklig grund för statsbidrag. Vad avser statsbidrag till som friståendeskola, dvs, årskurserna 1-9, är det enligt min mening rimligt aft i likhet medvad som gäller övriga fristående skolor kräva att verksamheten som friståendeskola har startat. Detta torde vara en förutsättning för aff def skall varamöjligt aft bedöma om skolan uppfyller de övriga kriterierna som gäller förstatsbidrag. När det sedan gäller frågan om vilka kriterier som skallvara uppfyllda för att regeringen skall utnyttja möjligheten till undantag fråntreårsregeln, ligger det i sakens natur, att det inte är möjligt att i förvägprecisera detta. Om erforderliga särskilda skäl föreligger är en fråga sommåste prövas i def enskilda fallet. För del finns det enligt min bedömninginte skäl att frångå kravet på aff skolans verksamhet skall ha bedrivits i treår. hartillkommit för aft en bedömning av den skolans stabilitet och kvalitet skallkunna göras innan beslut fattas om statsbidrag. Att drivits iprivat regi i ett tidigare skede - - utgör inte ett fillräckligtskäl för att frångå kravet på kvalifikationstid, AnL 31 TALMANNEN: Eftersom infe kan närvara vid dettasammanträde medger jag att får ta emot svaref, AnL 32 (): Jag ber aft få tacka för svaref även pä dennainterpellation av , Bakgrunden till interpellationen är attregeringen hänvisade till kravet på en treårig kvalifikationstid når man avslogbegäran om statsbidrag till , hänvisar i sininterpellation till att det finns möjlighet för regeringen aft göra undantag idetta avseende. Det kan finnas anledning aft något beröra bakgrunden tillatt def finns en sådan här kvalifikationsregel. Skälet är naturligtvis affundvika att "lycksökare" på detta område skulle starta en skola pålösa grunder och sedan varken ha förmåga, kunnande eller resurser att genomföraprojektet. Man vill också undvika att föräldrar kanske skulle lockas till attsätta sina barn i en sådan skola och att det sedan inte skulle bli något avdet. Man var med andra ord tvungen aft ha rätt bra resurser och ganska säkraförutsättningar innan man kunde dra i gång verksamheten, och så småningomskulle den på detta sätt även kunna sanktioneras genom statsbidrag. Jag tycker dock att situationen när det gällerHöglandsskolan är så annorlunda: skolan finns redan, byggnaderna finns, lärarnafinns och eleverna finns. Det finns alltså redan en lång rad förutsättningarsom enligt min mening gör att man borde kunna göra undantag från dennatreårsregel och bevilja statsbidrag. Det är klart att fråganosökt inställer sig: Kan det finnas andra skäl till att man inte vill beviljastatsbidrag? AnL 33 (): Först ett fack till skolministern för svaref,Def är onekligen så att man frestas att citera när manläser def skrivna svaref - ord, ord, ord. I detta ordrika svar finner mannämligen att endast ett ytterligt litet avsnitt behandlar def sominterpellafionen fakfiskt gäller. Jag har tappat räkningen pä hur vi här ikammaren har diskuterat frågan om de fristående skolorna, Alla svar på frågoroch interpellafioner har dock ett gemensamt. De speglar varje gång regeringensnegativa och snåla inställning till de fristående skolorna. För vad annat kan man kalla också det senaste beslutet attsäga nej till statsbidrag till ? Mofiveringen för avslag, attskolan infe varit verksam , är närmast genant för regeringen, med tankepå att fungerat ypperligt , "Föräldrar och barn skall ges ökad valfrihet iskolan", sade statsministern i regeringsförklaringen , men ännuhar vi inte sett eft enda beslut som visar att man menar allvar, Defvar tydligen bara tomma ord, ett sätt att slå blå dunster i ögonen på folk. Om statsbidraget tiU fristående skolor 3 protokoll 1986/87:57-61 Om statsbidraget till fristående skolor För varför skall infe vanligaföräldrar med vanliga inkomster kunna välja en fristående skola, om man såvill? Def tycker vi i är självklart. Socialdemokraternas sätt attbehandla de här skolorna innebär att valfrihet endast får finnas förvälsituerade föräldrar som har råd att betala de avgifter som de friståendeskolorna nödgas fa ut, I det aktuella fallet har regeringen alldeles uppenbartanvänt sig av ett svepskäl för att kunna motarbeta en fristående skola. Förvarför har man inte använt sig av möjligheten till undantag som def aktuellabetänkandet från utbildningsutskottet pekar på? Skälen tycker jag är uppenbara. Det finns också andra exempel på hur regeringen användertidsregeln på ett sätt som tydligen är ägnat att försvåra för de friståendeskolorna. Ett aktuellt fall är i , Den har fått nej tillstatsbidrag av regeringen med motiveringen att den verkat så kort fid. Men vid höstterminens början 1987 har skolan verkat i treår. Hur kan man då säga att den har verkat i så ? Jo, man kräver attfriskolan skall vara minst fre år när statsbidragsansökan lämnas in, vilketenligt regeringens förordning skall ske statsbidraget börjarutgå, I verkligheten hindrar man alltså skolans möjligheter att få statsbidragtills den verkat , något som definitivt inte varit meningen när regelnutformades. Är dettaverkligen aft handla i regeringsförklaringens anda? I en debatt om de fristående skolorna här ikammaren sade att det skulle kommaförslag till ändringar i statsbidragsreglerna för de här skolorna. Då vill jaggärna ha ett besked av skolministern: def här eft hot eller är def ettlöfte? Också utbildningsminister sade i ettinterpellationssvar aft förändrade regler skulle presenteras ibudgetpropositionen. vet vi aft så inte blev fallet, I en budgetskrivelse på636 sidor avfärdas de fristående skolorna inom på tretton rader ochskolorna på gymnasienivå på en sida, I viss utsträckning tycker jag att man fårse detta som ett mått på regeringens intresse för de fristående skolornasarbete. Frågan i interpellafionen kvarstår alltså. Om inte 50 årsvälrenommerad verksamhet räcker för att regeringen skall kunna göra avsteg fråntreårsregeln, vad år det då som kan komma i fråga? Något exempel måste statsrådetändå kunna ge, I eft demokratiskt samhälle har vi inte regler och förordningarmed hemliga fillämpningsföreskrifter. Jag vill också fråga om de signaler om regelförändringarsom getts av utbildningsministern. Vad innebär dé förändringarna och när kommerde? AnL 34ELISABETH (): Jag ber att få tacka för svaref, men jag kaninte säga annat än att jag är besviken. Men om jag är besviken är infe såviktigt. Viktigare är aff besvikelsen är stor hos alla dem som arbetat förHöglandsskolan, avslog regeringen ansökan om statsbidrag.Ansökan hade lämnats in , Man hade diskuterat med skolministerneft flertal gånger och fått veta att frågan var komplicerad, och så fick avslag på formell grund - man hade infe de fre åren bakom sig. Hur tror skolministern att eleverna, lärarna, föräldrarna,alla som över huvud taget tror på den vertikala skolorganisationen reagerar?Tror skolmi- nisternaft de tror att def här är den verkliga orsaken fill avslag? Naturligtvis infe.De 40 åren är fullt tillräckliga för aff bedöma skolans kvaliteter. Jag hade en gång en diskussion med en aktivsocialdemokratisk skolpolitiker som tyckte att skolan var bra, den speciellaskola vi den gången diskuterade. Den hade fina kvaliteter. Men, sade han, detförsfår du väl aft jag inte kan stödja den. Det är inte den typ av skola som visocialdemokrater vill ha, Def är just här problemet ligger. är inteheller den typ av skola som socialdemokraterna vill ha. Därför sätter manstopp, på något sätt. Men det satt hårt inne den här gången, skolministern.Varför måste man låta dem vänta så länge, om def bara var ett formellt skäl somlåg bakom? Vi har haft en lång debatt här i kammaren, en bra debatt,om mobbning. Jag skulle vilja påstå att just den skolform som vi treinterpellanter talar för skulle minska mobbningen. Det är dokumenterat. Jagskall naturligtvis inte gå in på en ny mobbningsdebatt, men med öppna ögonavstår socialdemokra-, terna här från att stödja en skola, vars erfarenheterskulle kunna hjälpa oss att minska mobbningen i våra skolor över huvud taget. I svaref står bl, a, att det enligt skolministerns meningär "rimligt att i likhet med vad som gäller övriga fristående skolorkräva" osv. De 40 åren är bortstrukna. Det är fantastiskt! Vad skulle då vara kriterier för särskilda skäl om inte 40år, om inte - som och har påpekat - existerandeskolbyggnader, entusiastiska elever, föräldrar osv,? håller manpå att försöka samla pengar allt vad man kan för aft rädda sin skola, och såfår man detta slag i ansiktet, i har klart sagt ifrån att denvill att def skall bli en försöksverksamhet vid , Varför kunderegeringen inte följa länsskolnämnden? Sitter den inte inne med någonkompetens? har man diskuterat, isistaomgången, och ändå var def bara ett formellt skäl som åberopades för avslag.Naturligtvis är det, som jag sade, inte här skon klämmer, utan vad def handlarom år att regeringen inte vill ha den här typen av skolor, ' Def finns all anledning för oss alla som är intresseradeav skolfrågor att fortsätta ätt slåss för de här skolorna. Vi vet att de ärbra. Jag skulle vilja sluta med de här orden: Nej, herrskolminister, dagens otillräckliga svar liknar mest den obotfärdiges försvar. Om statsbidraget titt fristående skolor Låt mig börja med och den obotfärdiges förhinder, som hon menar ätt jag ställer utinför den inte alltför välbesökta kammaren. Jag har faktiskt - och jag beklagar att ElisabethFleetwood infe vill hålla mig räkning för detta - i den aktuella frågan omHöglandsskolan lagt ner väldigt niycket omsorg och möda. Jag har haft många ochlånga samtal med dem som är berörda. När de kom upp till mig första gången, sade de: Vi vill hamöjlighet aft fortsätta den här skolan, som är , fast kommunensskolstyrelse harbeslutat att den infe skall fortsätta. Det var bakgrunden, ochså sade man; Om statsbidraget tiU fristående skolor Vi måste ha mycket statsbidrag, för vi klarar infe skolanpå def statsbidrag som normalt utgår till skolor av den här typen. Då sade jag att jag över huvud taget infe kunde se någonmöjlighet att lägga fram ett förslag om att gå utöver det anslag som normaltges. kom skolans företrädare tillbaka med en ny kalkyl ochsade: Vi har omprövat det här och tycker att vi kan klara det med det bidragsom normalt utgår. Jag kunde naturligtvis ha sagt nej från början medhänvisning fill att det var för mycket pengar man begärde, om jag hade varitute efter att bara såga skolan, men jag har tvärtom fört ett stort antal samtaldärför att jag tyckte att den här skolan var intressant att diskutera, och jaghar lyssnat på de argument man har förf fram. måste jag konstatera att faktisktinte är en fristående skola . När med stark emfasframhåller att skolan finns, elverna finns, lärarna finns, har han dess värrefel på varje punkt. Den skolan finns . Den är en låg- ochmellanstadieskola. Eleverna som skulle gå på högstadiet och på gymnasiet finnsi dag infe. Detta är alltså infe en fortsatt skola med 50-årig tradition sombara förts över till ett annat huvudmannaskap. Det är en skola som infehar elever över sexan. Dess lärare vill naturligtvis gärna komma tillbaka ditoch arbeta, men de tjänstgör fakfiskt infe på skolan. Skolan somskolorganisation finns infe. Skolan som hus finns, men enligt uppgift frånrektorn i det område som svarar för som låg- ochmellanstadieskola kräver den vissa betydande investeringar. Vi har faktiskt förf en polifik när det gällt stödet fillfristående skolor som har inneburit en successiv utbyggnad. Vi har 23skolor med statsbidrag. Jag har hållit på regeln , och den, LarzJohansson, har jag inte sett bara som en princip för aft hindra lycksökare. faktiskt inte att motiven är så smala, för då hade man väl kunnat skrivaen regel som sagt: Lycksökare göre sig icke besvär.