prot · GA0951 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:51 1 8 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 8 Föredrogs och hänvisades 1986/87:8till arbetsmarknadsutskottet 3 8 Företogs till avgörande näringsutskottets betänkanden1986/87:12, 13 och 15 samt betänkanden /87:13 och16 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 2(framtida information) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 17 förreservafion 1 av . Mom. 3 (planläggning för kärnkraftsberedskapen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 218 röster mot 100 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 2 av m.fl. anfördamotiveringen. Mom. 4 (förstärkning av civilförsvaret) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av och anförda motiveringen -bifölls med acklamation. Mom. 5 (beredskapskompetensen i norra ) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 100 förreservation 4 av ChristerEirefeltm.fi. Mom. 7 (alarmering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJörn -bifölls med acklamation. prot.1986/87:51 Mom. 9 (finansiering av de åtgärder som statens räddningsverkm. avses 17december 1986 genomföra) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m. fl., dels reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (finansiering av de åtgärder som statensstrålskyddsinstitut m.fl. avses genomföra) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIvar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (extra medel till generaltullstyrelsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (förrådshållning av jodtabletter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (forskning) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 förreservation 11 av , Mom. 16 (miljökommission) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 39 förreservation 12 av och . Mom. 21 (riktlinjer för ersättningpå grund av radioaktivt nedfall) Först biträddes reservation 13 av ChristerEirefelt m.fl.- som ställdes mot reservation14 av och - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 164 röster mot 117 för reservation13 av m. fi. 37 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 24 (renkonto) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 113 förhemställan i reservation 15 av m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation16 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 26 (mätutrustning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 27(hälsoundersökningar) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avIvar m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 30 (anslutningen till internationella konventioner omansvarighet för skador som har orsakats av atomolyckor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 31 (svenska bestämmelser för ersättning vidatomolyckor) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 39 förreservation 20 av och . Mom. 32 (såkerhetshöjande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 156 förreservation 21 av m. fl. Mom. 33 (roll) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 55 förreservation 22 av m.fl. Mom. 34 (internationell avveckling av kärnkraften) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 54 förreservation 23 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(förbud mot nya kärnkraftsreaktorer) Hemstäl lan Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 117 förhemställan i reservationerna 1 av m. fl. samt 2 av ochGudrun , 2 ledamöter avstod från att rösta. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 2 (förbud mot vissa förberedande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 117 förreservation 3 av m,fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (förbud mot export av kärnkraftsreaktorer, m. Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 55 förreservation 4 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Punkt 3(försäljning av statens aktier i ) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 115 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2(fartygsinnehav) Utskottes hemställan - som ställdes mot reservation 2 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2(statens ägarintressen i Svenska Varv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till avvecklingsproduktion vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls riied acklamation. Mom. 2 (information till ) Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 116 förreservation 5 av m, fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(omfattningen och utformningen av lagar och andra regler) Först biträddes reservation 2 av ochMargitta med 49 röster mot 39 för reservation 3 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö och , 230 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 1 av m, fl, -som ställdes mot reservation 2av och - genom uppresning. Slutligen biföllsutskottets hemställan med 162 röster mot 74 för reservation 1 av . 84 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 2 (beredningen av lagstiftningsärenden) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av m.fl., dels reservation 5 av och , dels reservation 6 av tredje vice talman och -bifölls med acklamation. Mom. 3 (bemyndiganden till regeririgen ochförvaltningsmyndigheter) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 157.förreservation 7 av m, fl. Mom. 4(retroaktiv lagstiftning) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 157 förreservation 8 av m, fl. Mom. 5 (förhålllandet mellan svensk rätt ochEuropakonventionen m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 9 av m, fl., dels reservation 10 av -bifölls med acklamation. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m.m. Utskottets hemställan bifölls. 4 8 Föredrogs > skatteutskottetsbetänkanden /87:18 om höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak,m.m. 1986/87:66), ' . 1986/87:19 om ändringar ilagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare,m. 1986/87:16delvis, 1986/87:46delvis, 1986/87:47 delvis och1986/87:61 delvis),. 1986/87:14 om försök med ett nytt frågeinstitut, m. m., 1986/87:12 om exekutionsväsendets organisation (prop.1986/87:52), 1986/87:8 om anslag på tilläggsbudget I (prop, 1986/87:25delvis) samt ,986/87:10 om parkeringsövervakning (prop,,986/87:51). AnL 1 TALMANNEN: Dessa betänkanden debatteras i riu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas skatteutskottets betänkande 18 om höjning avskatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL 2 BO ()! Detfinns en bred enighet i om attderi totala alkoholkonsumtionen skall pressas ned. Men det förhållandetförhindrar naturligtvis inte en diskussion om vilka medel som kan användas föratt nå målet. Ett delmål som angetts är att förskjuta konsumtionen frånstarkare Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Om man skall uppfylla denna målsättning bör rimligenskattesystemet förändras i den riktningen. Så är inte fallet. 1 beskattningen tas ingen hänsyn till alkoholhalten. Vadavser lättvinerna är skattesystemet utformat med en grundavgift och enprocentavgift. och den senare läggs på den totala kostnaden för inköp av varan.Det innebär att förändringar i efterfrågebilden, transportkostnader och annat iväldigt hög grad påverkar skatteuttaget och det slutliga priset som konsumentenfår betala. Detta motverkar målet om en överströmning till svagare drycker.Dessutom har prisutvecklingen för lättvinerna som regeringennämner i propositionen, , varit högre än självakonsumentprisutvecklingen. Mot den bakgrunden råder tveksamhet om man över huvudtaget skall höja lättvinsskatten. I vart fall boren höjning inte ske på detsätt som föreslås i propositionen. Där föreslås en ytterligare höjning avprocentavgiften, vilket leder till att kvalitetsviner i mellanprislägena fårett mycket högre pris for konsumenterna. I stället bör man välja antingen enomfördelning av beskattningen mellan spritdrycker och viner eller engrundavgift. Det är mot den bakgrunden befogat att tar ställning ienlighet med resevvation 1 som har fogats till utskottsbetänkandet. Regeringen bör också uppfylla det krav som riksdagenställde för ett par , nämligen att ändra principerna förlättvinsbeskattningen så att man inte får de negativa följderna. Det är bra omvi kan få ett intresse för bruk av lättviner i mindre omfattning som motiverasav ett intresse för att ta del av olika länders produkter och jämföra dem, etti ordets egentliga bemärkelse moderat bruk och inte ett missbruk. Det finns motden bakgrunden anledning för att biträda reservation 2. När det gäller ikraftträdandet för den höjning avalkoholbeskattningen som föreslås finns starka alkoholpolitiska motiv som talarför att man bör uppskjuta detta till , som föreslås i reservation3. Motivet är helt enkelt att den hamstringsvåg som rimligen kan förväntasuppträda strax före ett beslut om höjning när det gäller starkspritenoch på lättvinerna, kommer att ske mitt under jul- och nyårshelgen. Det äralldeles uppenbart att det med så mycket och ledighetfinns en stor risk för att de hamstrade dryckerna konsumeras under sammaperiod. Det finns alltså all anledning att av rent alkoholpolitiska skäl setill att förskjuta ikraftträdandet till , när dessa risker inteföreligger. Det finns också praktiska invändningar i fråga omhantering, distribution och försäljningsproblem som kan uppstå vid ettikraftträdande direkt efter en mycket lång helg. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2och 3 i utskottsbetänkandet. AnL 3 (): Mitt anförande gäller skatteutskottetsbetänkande / 87:18.1977 års alkoholpolitiska reform antogs under storenighet, och som en följd av de riktlinjer som där drogs upp har den mätbaraalkoholkonsumtionen sjunkit för att 1984 uppgå till per person och år. skedde emellertid en liten ökning till , och denna utveckling har Det tycks alltså som om kurvan har vänt. Till dettakan läggas att de uppgifter som framkommit skolungdomsundersökningtyder på att omkring 5 000 elever i årskurs 9 dricker systemvaror minst en gångi veckan. Vidare kan nämnas att socialministern i propositionen omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvärden aktualiseratVärldshälsoorganisationens målsättning, att alkoholkonsumtionen bör minskasmed fram . För vidkommande skulle det innebära ensänkning från nuvarande per invånare till ca . Socialministern uttalar att detta är en angelägen målsättning. När nu alkoholkonsumtionenökar måste därför olika åtgärder sättas in för att vi skall nå detta mål. Eftersom det viktigaste generella instrumentet föratt hålla tillbaka konsumtionen är alkoholskatten och det dessutom i 1977 årsalkoholpolitiska beslut sades att prismekanismen skulle utnyttjas som ettaktivt alkoholpolitiskt instrument, ansåg vi i det angeläget redani våras med en skattehöjning på alkoholdrycker. Priserna på alkohol har bara delvis följt med i denallmänna prisutvecklingen. När det gäller starksprit, där konsumtionendomineras av brännvin och gin, har prisökningen varit väsentligt lägre änkonsumentprisindex. Den senaste skattehöjningen på alkohol ägde rum i december1984, dvs. har konsumentprisindex stigit med 5,8 %under 1985 och med . Alkoholpriserna har inte stigit isamma takt. Vi i menar att alkoholpolitiska skäl talaremot att alkoholpriserna tillåts släpa efter på detta sätt och därigenomuppfattas som relativt sett lägre . I motion 1985/86:566 yrkade vi att skattenpå alkoholdrycker skulle höjas fr. o. m. . Emellertid villeregeringen inte lyssna då. Det är därför välkommet när nu regeringen i proposition1986/87:66 föreslår höjning av skatterna på alkoholdrycker. Höjningarna innebäratt priset på spritdrycker höjs med och priset på viner och starkölmed . Propositionens förslag innebär att procentavgiften höjs istället för grundavgiften. Enligt vår uppfattning borde emellertid skattesystemet haen annan utformning för att priserna mer effektivt skulle kunna påverkakonsumtionen. Med hänsyn till behovet av en snabb höjning av alkoholprisernavill vi inte motsätta oss den föreslagna beskattningsmetoden. Emellertid har det av olyckliga omständigheter blivit såatt reservation 2 . ' inte riktigt återspeglar de synpunkter som angivits i vårpartimotion, och jag vill därför utveckla dem här. motiv för att förändra alkoholbeskattningenär i första hand att med skatternas hjälp nedbringa den totalaalkoholkonsumtionen. Ett av de effektivaste medlen att göra detta är attutforma skattesystemet så att skatterna stiger med stigande alkoholstyrka. Vivill stimulera en övergång från starksprit till alkoholsvaga drycker, och viönskar att man skyndsamt utarbetar ett annat system enligt de principer jag härhar skisserat. Med detvill jag yrka bifall till reservation 2. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL 4.TOMMY (vpk): , kommunisterna har liksom andrapartier tagit ställning till propositionen om höjda skatter på alkohol ochtobak. Tyvärr är det bara kommunisterna som har motionerat om enytterligare höjning av tobaksskatten. Jag skall närmare gå in på orsakerna tillvårt ställningstagande. ' Desjukdomar som kan relateras till tobaksrökning är faktiskt de vanligaste i vårt land, och det.är inte bara rökare som drabbas. Även personer i omgivningen drabbas på olika sätt. Vid ett mål i försäkringsöver- domstolen förklarades, att eri icke-rökande kvinnas dödsfall berodde på att kvinnan i fråga hade varit utsatt för rökning i omgivningen. Hennes sjukdom och död var alltså relaterad till passiv rökning: ' ,, De medicinska skadeverkningarna vid tobaksrökning ärvetenskapligt väl dokumenterade, och det görs nya upptäckter somunderstryker problemen. Ofta anförs i debatten lungcancer som problemet. Utantvivel är lungcancer ett stort problem, som är relaterat till tobaksrökning.Men här är sjukdomsfrekvensen långt ifrån den största. Mera vanligt i sambandmed tobaksrökning,är framför allt allergier, infektionssjukdomar ochlungvägs-sjukdomar. Andra, relativt nya, upptäckter visar att ryggar blirdåliga och att munnens spottkörtlar m, m, försämras, vilket i sin tur påverkatsav blodkärlens funktion som nedsatts av tobaksrökning, 1 vissa undersökningarslås också fast att tobaksrökningen är farligare än asbest. Det är klartatt detäven här finns vissa samband, som det inte går att bortse från. , som får en hel del samtal och brev omskadeverkningarna, fick för en. sedan étt samtal som utspann sig så här:"En pressfotograf vacklar in på jobbet, helt tillintetgjord av ett beskedhan just fått. Hans läkare hade sagt åt honom: 'Om du inte upphörmed rökningen, måste vi amputera båda benen på dig.' Och till sina arbetskamratersäger fotografen: - Jag visste inte att man kunde få kärlkramp avrökning!" Det är nog pä det viset att många inte känner till deolika'problem som är förknippade med rökning. Även () har förklarat atttobaksrökningen är det avgjort största hotet mot folkhälsan. Självfalletgäller detta inte bara -utan hela världen. I dör årligenomkring 10 000 människor till följd av tobaksrökning. Det är dubbelt sä mångasom de som dör av alkoholrelaterade skador. Undersökningar pekar på att ungefär300 000 barn i har luftvägsinfektioner eller andra problem på grund avatt de tvingas vistas i rökiga miljöer. Det har också gjorts undersökningar om rökning blandungdomar. En tid har det varit känt att rökningen har minskat bland ungdomarna,framför allt bland pojkärna.Däremot har det när det gäller flickorna funnits entendens till en ökning av konsumtionen, eller till att flickor i ökad gradbörjar röka. Vissa tecken tyder tyvärr på att nedgången håller på att brytas,så att rökning börjar bli vanligare även bland pojkar. Dessutom börjarrökningen i lägre ålder. kommunisterna anser att en höjning avtobaksskatten utöver den av regeringen föreslagna höjningen kommer att medverkatill att minskaomfattningen av rökningen. Det betyder allstå att allt fler kommer att fimpaför gott. Det blir utan tvivel fallet. Vid tidigare tillfällen barman nämligerikunnat skönja en viss nedgång i tobakskonsumtionen, när prisökningarna harvarit kraftiga. Ett paket cigaretter kostar . En höjningmed per paket, som regeringen nu föreslår, påverkar kanske intekonsumtionen nämnvärt. Om däremot priset höjs med , vilket blir effektenav det förslag som vi har framlagt, är jag övertygad om att det medverkar tillatt många fler avstår från att röka. Det skulle alla tjäna på. Det förefaller erriellertid som om finansministern ikanske något högre grad än socialministern har fastnat i ett slagsrevirtänkande. Tobaksskatten ger ju en hel del miljarder till statskassantillsammans med vinsten från Tobaksbolaget. Det är inte i första hand statensom får ta hand om skadorna av tobaksrökningen, utan staten får främst ta handom intäkterna från den. Åtgärderna mot skadorna får som regel vidtas avlandstingen i form av sjukvård och annat. Det är kanske litet drastiskt sagt,mendet förefaller som om i vart fall inte tar hänsyn tilldet sambandet. Om i stället kostnaderna förtobakens skadeverkningar skulle tasfrån Tobaksbolagets intakter och från skatten, då skulle nogfinansdepartementet agera på ett annat sätt. Vi har föreslagit en höjning avtobaksskatten sedan priserna senast justerades . Vi har dåfrämst sett till folkhälsofaktorn. 1 propositionen föreslås att skatten-på cigarrer ochcigariller inte skall höjas. Någon skattehöjning på dessa tobaksvaror har inteskett . Regeringens motiv är att det har skett en så kraftigprishöjning att konsumtionen ändå har minskat. Jag måste fråga omfinansdepartementet verkligen är konsekvent. Är det vettigt att inte föreslå enhöjning av skatten därför att det har skett prishöjningar? Man har alltsåkonsekvent sänkt relationstalet mellan pris och skaft vad gäller cigarrer ochcigariller. Så har längre tillbaka i tideri ocksä varit fallet beträffandecigarretter och andra 'tobaksvaror. Det kan väl knappast vara så att man; ompriset på en vara höjs kraftigt, avstår från att höja skatten på den undermånga år framöver. Är det också utskottets mening att man skall avstå från atthöja skatten på cigarretter, om prishöjningen på dem är kraftig under ett antalår? Eller kan man t. o. m. tänka sig att rent av sänka skatten på tobaksvaror,om priset på dem ökar kraftigt? Detta är några frågeställningar som det kunde varaintressant att höra vad utskottets talesman har att säga om. Personligen harjag litet svårt att förstå regeringens argument. Definitivt har jag svårt attförstå'att det finns något allvar bakom regeringens sätt att se på frågan, närden inte vill vidta ens en sådan rimlig åtgärd som en större skattehöjning påtobaksvaror för att minska konsumtionen och därigenom förbättra folkhälsan. Jag beratt få yrka bifall till vpk-reservationen. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL 5 LARSHEDFORS (s): När vi så sent som för exakt fyra veckorsedan behandlade ett stort antal alkoholpolitiska motioner här i , varvi helt eniga om att skatterna på alkoholdrycker skulle höjas "snarastmöjligt". Och föreligger mycket riktigt regeringens proposition omhöjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak . Mot denna bakgrund är det en smula märkligt att det i tvåmotioner krävs en senareläggning av skattehöjningen. Jag kan i och för sig haen viss förståelse för de motiv för en sådan senareläggning som framförs imotion Skl40 av m. fl. Motionärerna hävdar nämligen att skattehöjningeni kombination med den vanliga efterfrågetoppen vid jul- och nyårshelgen skulleleda till en kraftigt ökad alkoholkonsumtion med åtföljande sociala problem. Det är egentligen bara att hålla med på den punkten. Detblir helt säkert en hamstringseffekt till följd av skattehöjningen. Men vad ärdet som säger, att den effekten inte blir lika stor och kanske t.o.m. större,om skattehöjningen senareläggs till , som motionärerna vill? Ochdå skulle sannolikt de sociala problemen dyka upp vid tre olika tillfällen-jul,nyår och - i stället för tvä. Ja, utskottets majoritet är osäker på den här punkten menförordar ändå, bl.a. av administrativa skäl och på grund av tidigareuttalade otålighet, att höjningen sker . uttalarutskottet önskemål att regeringen, gärna med hjälp av det Alkohol- , håller ett öga på den här hamstringsproblematikenoch försöker bedöma lämpligheten - eller olämpligheten - av en skattehöjning iomedelbar anslutning till en storhelg. Rent konkret föreslår regeringen två saker i sinproposition. Det första förslaget gäller alkoholen och syftar till attförhindra en fortsatt ökning av alkoholkonsumtionen i värt land. Det skall skegenom att skatten på spritdrycker höjs så att priset anpassas till konsumentprisutvecklingenför varor och tjänster i allmänhet. Härutöver föreslås en generell höjning avskatten på samtliga alkoholdrycker. Det andra förslaget gäller tobaken och innebär att skattenpå cigarretter höjs med per st, på röktobak med . per kg och på snusmed . Förslaget om skattehöjningar på alkoholdrycker tycksaccepteras av en bred riksdagsmajoritet. De invändningar som finns gäller ihuvudsak skatten på lättvin, enkannerligen s. k. kvalitetsvin. Här kräver ettantal motionärer en lägre beskattning av sådant vin i mellanprislägena. Detta är ett krav som alltså behandlades . Då avstyrktes kravet av en bred majoritet i ,Motionärerna har inte kunnat peka på några förhållanden som skulle ge anledningför att frångå sitt tidigare ställningstagande. Även regeringens förslag om skattehöjningar på tobaksvarortycks vara tämligen invändningsfritt. Det är bara vpk, som i motion Skl42 yrkarpå förändringar. Man föreslår kraftiga höjningar utöver regeringens förslag ochvill på det viset få ned tobakskonsumtionen. Utskottsmajoriteteninstämmer i uppfattningen att åtgärder måste vidtas för attmotverka bruket av tobak - på den punkten håller jag helt med -men utskottsmajoriteten är inte beredd att gå riktigt så långt som vpk när detgäller skattehöjningar. Vi pekar i stället på att man också måste pröva andravägar för att få ned tobaksbruket. Jag ber att få yrka bifall till propositionen i desshelhet och avslag på samtliga de reservationer som knutits tillskatteutskottets betänkande nr 18, Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL 6 BO () replik: Självfallet vet ingen av oss i kammaren vadsom kommer att hända om ikraftträdandet sker eller den 1februari. Vi hyser emellertid en stor oro med tanke på att löneutbetalningarnai december läggs före helgerna. Därmed kommer man att ha tillgång tilltillräckligt mycket pengar för att i samband med andra julinköp påSystembolaget kunna skaffa sig extra mycket inför den prishöjning som kommeratt ske . Det är allldeles uppenbart att risken för hög konsumtionär mycket större under en lång jul- och nyårshelg, som dessutom är lagd så, attdet är lätt att ta fritt på klämdagar osv, så att man får en väldigt lång,sammanhängande ledighet. Detta är ett problem, men att det är enbedömningsfråga är fullt klart. Jag skulle vilja fråga sak: Vi är alla överens om att alkoholbeskattningen skall justeras så attprisutvecklingen följer konsumentprisindex. Eftersom lättvinerna faktisktökade i pris 1977 mer än konsumentprisindex, varför höjer man dålättvinsbeskattningen? Och om den nu skall höjas, av vilken anledning gör mandetgenom att till skillnad från vid tidigare tillfällen höja procentavgiften,som verkligen drabbar mellanpriskategorin? Varför höjer man inte grundavgifteni stället? AnL 7TOMMY (vpk) replik: Jag noterar att - vilket i ochför sig inte förvånar mig - är medveten om tobakens hälsofaror och vikten avåtgärder för att begränsa tobakskonsumtionen.