prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Medan vi motionerar och pratar och skriver och röstar, fårkustsjöfarten det allt svårare att överleva - den kustsjöfart som vi är såberoende av inte minst av beredskapshänsyn. när vi äntligen har sluppitproblemet med fast driftsställe, dyker problemet upp huruvida delägarskap i tvåeller flera partrederier skall räknas som en eller flera förvärvskällor. För att olika-förvärvsgrenar skall anses utgöra ettenhetligt företag krävs enligt 18 § kommunalskattelagen att de förutom gemensamledning skall ha gemensamhet i verksamhetsart. Det är vanligt att partredarehar andelar i olika partrederier. I dessa fall är det brukligt att fartygen,som vart och ett utgör ett partrederi, seglar under gemensam beteckning, drivsav gemensamt managementbolag, har gemensam personal osv. Jag menar alltså attdet finns täckning för att hävda att en partredares andelar i olikapartrederier skall betraktas som en verksamhet. Varför skall vi sätta så många och onödiga krokben för demsom sliter i den här näringen? "behöver en handelsflotta" ärinte bara en dekal utan en viktig sanning. Den åtgärd som föreslås ireservation 8 behöver inte utredas mer. Det är en enkel åtgärd, som skullestärka partrederierna som driftsform till gagn för svensk närsjöfart. Det finnsall anledning att slå vakt om dem som finns kvar - både båtar och personal. Jag yrkar bifall till reservation 8. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (nyetableringskonto m. Utskottets hemställan bifölls rited 156 röster mot 149 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3(framtida utgifter) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut Wacht- m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (renkonto) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 och 7 (förlustavdrag och aktiebolags övertagande avenskild firma m. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 76 förreservation 4 av m.fl. Mo/n. 8 (tidpunkt för ianspråktagande av allmäninvesteringsreserv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 9 (tidpunkt för inbetalning på investeringsreserv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (partrederiernas ekonomi m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 148 förreservation 7 av m. fl. Mom. 13 (delägarskap i två eller flera partrederier) Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot 116 förreservation 8 av . m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mo/n. 14 (egendomslivränta) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (medhjälpande make) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (lön till barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (hyresersättning till närstående i familjeföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (forskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avKnut Wacht m.fl. - bifölls med acklamation. prot.1986/87:94 Mo/n. 20 (egenföretagares pensionsförsäkringspremier) Utskottets hemställan bifölls med156 röster mot 149 för reservation 14 av KnutWachtmeister m. fl. Mom. 22 (arbetsrättsligt skadestånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (bolagsskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avKnut m. fl. - bifölls méd acklamation. Mom. 25 (akfiebolags beskattningsår) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKnut Wacht-' m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (partiell befrielse från löneavgift) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls! 7 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang vid kammarens . 8 § Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:36 om godkännande av uppsägningav vissa dubbelbeskattningsavtal (prop. 1986/87:85). Utskottets hemställan bifölls. 9 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 10 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 1986/87:19om anslag till åklagarväsendet (prop. 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attdebatten i fråga om detta betänkande skulle vara gemensam för punkterna 1 och2. A klagarverksatnheten m. m. 87SVEN MUNKE (m): Det ärende som vi nu behandlar gäller ivilken utsträckning som åklagare skall låta bli eller underlåta, som det heterpå juristsvenska, att åtala någon som har begått ett brott som hör underallmänt åtal. Jag skall först säga några ord om åtalet som sådant. I , liksom i flertalet andra västliga rättsstater,gäller principen om absolut eller obligatorisk åtalsplikt. Det innebär attåklagaren skall vara skyldig att tala å brott som hör under allmänt åtal. Iöstländerna är man betydligt strängare. 1 många av dessa länder vet man inte vaddet betyder att låta bli att åtala. Bakgrunden till detta synsätt kan man finna i tankarna omrättsstatens legalitetsprincip, som successivt växte fram under 1700- och1800-talet, då man satte sig till motvärn mot godtycke och rättsosäkerhet i detdå rådande systemet. Bit för bit trängdes detta godtycke tillbaka. Legalitetsprincipen innebär att staten inte får straffanågon utan att denne gjort sig skyldig till ett i lag beskrivet brott. Menprincipen innebär också -och det är precis lika viktigt - att staten utanundantag också skall straffa den som har gjort sig skyldig till brott, I annatfall råder inte likhet inför lagen. Åklagarnas åtalsplikt är därför ettnödvändigt element i legaliteten - alla skall behandlas lika. Man kan se åtalsplikten från ytterligare enrättssäkerhetssynpunkt. Att bli misstänkt för ett brott - kanske gripen ochanhållen och utsatt för polisförhör - och sedan bli fri, inte därför att dethar konstaterats att man är skuldfri utan därför att åklagaren underlåter attåtala är naturligtvis en situation som för den enskilde blir orimlig.Misstanken kvarstår, och vill den enskilde bli helt friad måste han eller hondriva ett enskilt åtal, inte i syfte att bli fälld utan för att bli helt friadfrån skuld. Vi har i vårt land regler omåtalsunderlåtelse, regler som alltså bryter igenom huvudprincipen. Men sedan1985 har vi regler, genomförda av den socialdemokratiska regeringen, som ärmycket långtgående vad gäller möjligheterna att underlåta åtal. De borgerliga partierna har inte kunnat ställa sig bakomde regeländringar som då genomfördes. Motiven härför har redan berörts. Låt migbara innan jag kommenterar vår reservation säga något om bakgrundenkriminalpoli-fiskt. har brotten mer än femfaldigats. År 1986uppgick antalet anmälda brott mot till omkring 927 000 enligtpreliminära uppgifter. Detta innebär att vi har fått 125 000 flerbrott. dessabrott skall läggas överträdelse av specialstraffrättsliga lagar, exempelvisnarkotikastrafflagen. Då tillkommer ytterligare drygt 100 000 brott. Därmed ärvi uppe i över 1 miljon brott . Det är ingen överdrift att konstatera att utvecklingen ärmycket oroande. förhåller det sig så att det verkliga antalet brott isjälva verket är väsentligt större. Detta beror på att många brott inte anmälstill polisen. De som blir utsatta för brott anser att det är meningslösteftersom det ändå inte leder någonstans. Då ett brott har begåtts kan, som jag nämnde tidigare,åtalsunderlåtelse ges. Följden är att den som har begått brottet helt slipperpåföljd. Antalet åtalsunderlåtelser uppgick till ca 23 000, vilket var2 000 fler än föregående år. En typisk situation då en åklagare kan avstå från attåtala någon är när denne redan står under åtal för annat brott och påföljdenberäknas bli oförändrad. Nära hälften av alla åtalsunderlåtelser gäller dennakategori, som för övrigt har visat en snabb ökning . Vad detegentligen här är fråga om är att den som avvaktar rättegången för något brottkan, innan han har dömts, "gratis" begå nya brott. Det är debrottsaktiva som kommer i åtnjutande av denna favör. Reglerna måste ändras så att åtalsunderlåtelse inte ges såofta som . Utgångspunkten bör vara att på brott skall följa straff. I allafall skall någon sanktion följa från samhällets sida. arbetar det samlade rättsmaskinerietunder trycket av alltmer ansträngda och svårbemästrade förhållanden. Vadsärskilt gäller kampen mot den växande brottsligheten har utvecklingen nu nåttdärhän att man på goda grunder kan tala om en kriminalpolitik i kris. Principen om hög frekvens och snabbhet isamhällsreaktionen, parad med den förutsebarhet och rättssäkerhet som ligger idomstolsprocessen, har successivt urholkats på olika områden. Samhället har påolika sätt sökt möta den kraftiga tillströmningen av upptäckta brott genom attdel för del avlägsna olika brottskategorier och individer från att dras genomhela det straffrättsliga systemet. Ordningsbot, strafföreläggande,åtalsunderlåtelse är exempel härpå. gallras med hjälp av dessa institut över300 000 individer bort från straffprocessen på ett mycket tidigt stadium.Därtill kommer det stora antal brott som begås av barn , vilka sedanöverlämnas fill de sociala myndigheterna. Åtalsunderlåtelse är ett exempel på en bortsortering avbrottmål från den ordinarie processen. De enskilda fallen rör ofta mindreallvarliga beteenden av ungdomar, men det är oroväckande att behöva konstateraatt någon annan reaktion från samhällets sida oftast inte kommer till stånd. Socialdemokraterna vidhåller sin uppfattning att gällanderegelsystem är bra. Den överslätande toleransen och låt-gå-mentaliteten upplevsav allt fler med förtvivlan och vanmakt. Det framstår som allt viktigare att vibryter den tvehågsenhet och det motstridiga handlingsmönster frånmyndigheternas sida som utvecklas, att vi bestämmer oss för vad vi somsamhällsmedlemmar tycker är rätt och fel i olika handlingar och vad vi tyckerär allvarligt samt att vi reagerar därefter. Det måsteerkännas att en svårhanterlig frågeställning uppkommer när A klagarverksamheten m. m. rättsväsendet,liksom övriga samhällsområden, i ekonomiskt knappa tider ' Prot. 1986/87:94måste finna vägar till ökad och bättre hushållning med resurserna. Mot 25 mars1987 kraven på besparingar och rationaliseringar står emellertid grundläggandeförpliktelser i ett demokratiskt rättssamhälle att slå vakt om de fundament sombär upp medborgarnas tilltro och respekt för rättsordningens funktioner. Inomstraff- och processrättsordningen gör sig dessa förpliktelser gällande medsärskild styrka. Ser man på andra länders hantering av brottsligheten finnerman att den väsentligt skiljer sig från den svenska liberala hanteringen. Reglerna om åtalsunderlåtelse kan inte accepteras.De utgör ett led i regeringens kriminalpolitik vilket vi med allt större ororeagerar mot. Man väljer strafförelägganden i ökad utsträckning. Man väljer villkorlig frigivning. 1 stället för att mötabrottslighetsvågen med en familjepolitik som återupprättar familjens styrkaoch integritet, med en skolpolitik som återger respekt för kunskap, ordning ochreda, med en politik mot narkotikabrottslighet som verkligen bryter det mönstersom vi har levt med ända , väljer regeringen nu att söka få såmånga som möjligt som begår brott bortgallrade från rättssystemet. Vi kan inteacceptera det synsättet och den politiken. Jag yrkar bifall tillden borgerliga trepartireservationen nr 3 i utskottsbetänkandet. 88LARS (): , när utskottetbehandlade propositio-. nen om utvidgningar av åklagarnas möjligheter att låtabli att åtala, reserverade sig representant tillsammans med deövriga borgerliga ledamöterna i utskottet mot förslaget. Invändningarna motförslaget från den gången står sig enligt mening fortfarande.Möjligheterna till åtalsunderlåtelse och förundersökningsbegränsning harutvidgats alltför mycket. De utvidgades då avsevärt, som det mycket riktigtstår i dagens betänkande. Den absoluta åtalsplikten blev därmed åtskilligturholkad -enligt vår mening alltför mycket. Tilltron till rättskipningen kräveratt brott utreds och att brott beivras. Vi i kritiserar de gällande reglerna därföratt de kan skada rättssäkerheten och den allmänna laglydnaden. Reglernainfördes eftersom rättsväsendets resurser då var hårtansträngda till följd av en ständigt ökad brottslighet. Det gällde både denallvarligare .och den mindre allvarliga brottsligheten. I det läget ville manfrån socialdemokratiskt håll dirigera resurserna mot särskilt samhällsfarligbrottslighet som narkoti-kabrottsligheter, den ekonomiska brottsligheten ochden tilltagande våldsbrottsligheten. Men enligt vår mening får inte ekonomiska hänsyn vägatyngre än omsorgen om rättssäkerheten. Det ligger en fara i att möjligheternaatt låta bli att åtala har utvidgats alltför mycket. Principen om likhet införlagen måste upprätthållas. Det är ett viktigt liberalt krav. Men tyvärr lederden vidgade rätten för åklagare att underlåta åtal rimligen till en merslumpmässig och godtycklig straffrättskipning. Inte heller principen omförutsebarhet i rättskipningen är tryggad i det nuvarande systemet. Vidare hardet enligt vår Åklagarverksamheten m. rn. mening enbåde allmänpreventivt och individualpreventivt negativ effekt när alltför mångaav dem som begår ett brott inte drabbas av tillräcklig reakfion från samhälletssida. Visst är för en del människor förundersökning och beslut omåtalseftergift något obehagligt och uppfattas säkert av dem som en varning frånsamhällets sida. Men alltför många nonchalerar dessa samhällets beslut ochtolkar dem helt felaktigt. En sådan utveckling kan vi inte godta. Den ärsärskilt betänklig när det gäller ungdomar. För dem är det nödvändigt attsamhället ger normer och konsekventa handlingsmönster, och en åtalsunderlåtelsekan för dem vara en helt felaktig signal från samhällets sida. Det kan inte heller vai;a riktigt att tillåklagarna överföra alltmer renodlade domstolsuppgifter. Det innebär bl. a. attrollfördelningen mellan åklagare och domare blir grumlig och oklar. Det innebärockså att lekmannainflytandet över straffrättskipningen minskar och därmed denoffentliga insynen. Domstolsförfarandet är offentligt, och lekmän medverkardär i stor omfattning. Jag yrkar alltså bifall till reservation 3 i betänkandet. Vi folkpartister har också tillsammans med utskottetsmoderater till betänkandet fogat ett särskilt yttrande som gäller den regionalaåklagarorganisationen. Det är ju alltid bra att få veta hur en omorganisationhar fallit ut, t. ex. den om den regionala åklagarorganisationen. Enligt vårmening har alltför förflutit sedan omorganisationen gjordes. Det harinte gått . Det är enligt vår mening inte meningsfullt med en utvärderingnu. Vi får säkert anledning att återkomma i den frågan. 89GUNILLA (): sker enorganisatorisk översyn av åklagarväsendet. Det bästa och mest naturliga hadesjälvfallet varit om man börjat från grunden, dvs. med den lokalaorganisationen, övervägt om den verksamheten kan förbättras och därefteranpassat den regionala och centrala organisationen till den lokala. Med ettsådant förfärande hade hela åklagarverksamheten kunnat bli bättre ocheffektivare. Den socialdemokratiska regeringen har valt att börja itoppen. Inriktningen har varit att på bästa byråkratiska sätt byggaåklagarorganisationen uppifrån. Till yttermera visso har omstöpningen skettetappvis. Centraliseringsreformen 1985 innebar att de dåvarande 21länsåklagarområdena minskades till 12 regioner. kämpade mot dennakoncentration. Vi anser fortfarande att förändringen var felaktig och att deninte har medfört ökad effektivitet och bättre rättssäkerhet. är den lokala organisationen föremål för överväganden.Centraliseringsvågen skall tydligen rulla vidare. Det har enutredningsmajoritet föreslagit. Frågan bereds inomregeringskansliet. Från sida anser vi att det bör ske enutvärdering av den centraliserade regionala åklagarverksamheten föreett eventuellt beslut om en omorganisation av de lokala myndigheterna. Vi anseratt effekterna av den regionala organisationen nu bör utvärderas, främst vad avserkontakter och samarbete mellan regionåklagaren och polismyndigheten, men ävennär det gäller regionåklagarens möjligheter att leda förunder- sökningarav komplicerade mål. Denna utvärdering bör utföras i anslutning filtöverväganden som pågår avseende eventuella förändringar i den lokalaåklagarorganisationen. Jag yrkar bifall till reservation 2. 1 en motion av . och att beslutar att en sammanläggning av Mölndalsåklagardistrikt med ej skall genomföras. Bakgrundentill motionen är att den tidigare nämnda utredningen om åklagarväsendets lokalaorganisation har föreslagit denna sammanläggning av dessa bådaåklagardistrikt, tillsammans med ett antal andra distriktssammanslagningar. Somledamot av denna utredning reserverade jag mig mot dessacentraliseringsförslag. Jag kunde inte finna att de argument som lagts fram fören ändrad distriktsindelning var hållbara. De nuvarande lokalaåklagarmyndigheterna fullgör sina arbetsuppgifter på ett godtagbart sätt.Därför bör det inte ske några sammanslagningar. Jag yrkarbifall till reservation 1. 1 reservation 3 följer vi upp vårt tidigare ställningstagandetill de vidgade möjligheterna till åtalsunderlåtelse ochförundersökningsbegränsning. För att allmänhetens tilltro till rättskipningeninte skall skadas är det viktigt att brott utreds och beivras. Jag yrkar bifall till reservation 3. Åklagarverksamheten /n. 90BERITH (vpk); Kurdernas utsatta situafion och denförföljelse av kurder som pågår i deras hemländer , och och iflyktingbosättningarna i gör att behandling av kurder måsteske med varsamhet och ansvar. Kurderna skall inte behöva uppleva förföljelseäven här. Bland de kurdiska flyktingarna finns även medlemmar av den terroriststämpladeorganisationen . Som väl alla vet har den gruppen kurder utpekats sommisstänkt i spaningarna på statsminister mördare. Men i den-jaktenhar inte; ens berörda myndigheter gjort skillnad på kurder och kurder, utandrastiska åtgärder - som i sig själva var rättsligt diskutabla - drabbade ocksåkurder utanför den krets som ansågs ha sympatier för PKK, 1 operation Alfa, som gick ut på att kurder skulle störas,förlamas, åtalas, dömas och utvisas, finns flera exempel på att även kurder somaldrig varit PKK-aktuella, ja, som t, o. m. ser PKK som sina fiender råkade utför polisens trakasserier. Polisaktionernas utformning och bristen på aktivadementier byggde upp och gav underlag till massmedias skeva bild och till enbeskrivning för allmänheten av att en bred klappjakt på en vid krets av kurderpågick. Det finns ett svenskt talesätt, att den sten blirslutligen våt som många spottar på. Så kan man sammanfattningsvis beskrivakurdernas upplevelser , för allmänhetens syn på kurder är att detförmodligen var de som mördade vår statsminister. Det skrämmande och stötande ihela denna sak är att myndigheters auktoritet missbrukades för att kasta ettnegativt ljus över en hel folkgrupp. Så får det inte gå till. Genom falskapåståenden har personer i myndighetsställning utsatt en hel grupp människor förgrovt negativa påståenden. Myndigheterna är skyldiga att gottgöra detta. A klagarverksat/iheten t/i. inte baragå vidare och låtsas som om ingenting hänt. Det handlar om att delsåterupprätta kurderna som folkgrupp, dels klargöra misstankarna mot denkurdiska organisationen och dess medlemmar. Bevis måste framläggas ochskyldiga straffas, eller också måste det göras auktoritativa uttalanden attkurder och kurdiska organisationer inte har något att göra med Palmemordet. Vpk föreslär att hos regeringen hemställer omåtgärder för att begränsade skadeverkningar som kurderna i utsatts förgenom det s. k. huvudspåret i spaningarna efter mördare. Jag yrkardärmed bifall fill vår motion Ju302. 91LARS-ERIK (): I föreliggande betänkande behandlasregeringens förslag om anslag till åklagarväsendet samt ett antal mofioner medanknytning till åklagarväsendet. Innan jag går in på motionerna och de reservationer somavlämnats av de borgerliga partierna i utskottet vill jag göra en litentillbakablick på åklagarväsendet. Åklagarväsendet har varit föremål för enöversyn i organisatoriskt hänseende. genomfördes en ändring avden regionala åklagarorganisationen. 13 regionåklagarmyndigheter inrättadessamtidigt som länsåklagarorganisationen avskaffades. Jämsides härmed harverksamheten vid riksåklagarens kansli fått delvis ändrade uppgifter ochändrad organisation. Vidare har en statsåklagarmyndighet för speciella målinrättats. Denna nya regionala åklagarorganisation torde ha ökatförutsättningarna för en effektiv handläggning av mål om omfattande ekonomiskbrottslighet samt andra särskilt krävande mål. Det andra steget i översynen av åklagarväsendet hargenomförts av åklagarkommittén i dess betänkande Åklagarväsendets lokalaorganisation. I det betänkandet föreslås en rad förändringar avseende denlokala åklagarorganisationen. Det innebär bl. a. att den lokalaåklagarmyndigheten blir självständigare och övertar vissa administrativauppgifter från regionåklagarmyndigheterna. föreslår också attåtta åklagardistrikt skall sammanläggas med andra distrikt. Därmed skulleantalet distrikt minska från 88 till 78. I tvåreservationer behandlas frågan om åklagarorganisationen. I reservation nr 1 av centerpartisterna i utskottet yrkasatt skall uttala att någon sammanläggning av åklagardistriktmed inte skall genomföras. Frågan om en ny lokal åklagarorganisation är förnärvarande under beredning i på grundval avremissbehandlingen av åklagar-kommitténs betänkande. Ett förslag om en nydistriktsindelning kommer att föreläggas för ställningstagande.Eftersom så är fallet skulle det vara något märkligt om nu gjorde ettuttalande i fråga om ett av de berörda lokala åklagardistrikten. Jag yrkardärför avslag på reservation nr 1. I reservation nr 2, också den avgiven av centerpartisternai utskottet, föreslås att skall uttala sig för en utvärdering avåklagarväsendets regionala organisation. Även den reservationen yrkar jagavslag på. Skälen till detta är två. För det första är det naturligtvis så att regeringen vidsin beredning av frågan om den nya lokala åklagarorganisationen måste inhämtakunskaper och uppgifter om hur regionåklagarmyndigheterna fungerat under dentid de varit i funktion. Därför får vi möjligheter att diskutera den frågan närett eventuellt förslag om ny lokal åklagarorganisation föreläggs . För det andra har det gått alltför för att detskall anses motiverat att genomföra en särskild, omfattande utvärdering. Ensådan utvärdering bör lämpligen ske först sedan hela den nyaåklagarorganisationen, såväl den regionala som den lokala, fungerat något år.Då får man också möjlighet att genomföra en utvärdering av helheten i den nyaåklagarorganisationen. Innan jag lämnar åklagarväsendet ochanslagstilldelningen och övergår till att behandla reservation nr 3, vill jagunderstryka en sak som utskottet i sin helhet står bakom. Vi markerar i utskottsbetänkandet den betydelseriksåklagaren och hans kansli har, inte bara för en effektiv och väl fungerandeåklagarverksamhet på alla nivåer, utan också för rättsutvecklingen ochrättstillämpningen i övrigt i landet. Vi har för nästa budgetår kunnatacceptera regeringens förslag till anslagstilldelning, men vi uttrycker vår oroför anslagsutvecklingen , särskilt med tanke på de betydandearbetsuppgifter som åvilar riksåklagarmyndigheten. Jag vill ha sagt detta,eftersom det är en sak som samtliga partier i utskottet har kunnat enas om iskrivningen. Så till reservation nr 3, som avlämnats av samtligaborgerliga partier i utskottet. Den reservationen berör frågan om reglerna föråtalsunderlåtelse, en fråga som behandlades av under de senaste tvåriksmötena. Även då förelåg reservationer från de borgerliga partierna med istort sett likalydande innehåll som i den reservation vi har att behandla .