prot · GA0967 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:67 18 Svar på interpellation 1986/87:164 om Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling (SIFU) dels om regeringen är beredd att låta andra kursanordnarelägga ett bud på , dels om regeringen är beredd aft i den aviseradenäringspolifiska proposifionen lägga fram ett förstag som innebär attsubventionerna till SIFU avvecklas. Jag vill inledningsvis kortfattat redogöra förverksamheten vid för företagsutveckling (SIFU).Sfiftelsen inrättades och skall bedriva fortbildning för främst små ochmedelstora företag i bl. a. tekniska ämnen. Ett skäl för staten att bedrivaverksamheten och stödja den med bidrag har varit aft SIFU kan tillhandahållavissa kurser som inte är lönsamma i snäv företagsekonomisk mening men som ändågynnar företagens utveckling och påskyndar teknikspridningen. SIFU har därförfått fa ansvaret för ny oprövad utbildning som privata organ avföretagsekonomiska skäl inte har intresse av. Ett annat skäl för aft ge statsbidrag till SIFU har varitatt sfiftelsen är ålagd aff bedriva verksamhet i både och . SIFUhar således vissa konkurrensnackdelar jämfört med andra ufbildningsorgan påmarknaden, vilket i sin tur har motiverat statsbidragen. Statsbidraget till SIFU har näsfan halverats från 22 milj,kr, 1982/83 till 12 milj, kr, för innevarande budgetår, SIFU:ssjälvfinansieringsgrad uppgår till , Def minskadebidraget fill SIFU har tvingat SIFU att marknadsanpassa sina priser, vilketvisserligen kan ha försvårat för mycket små företag att få råd fill utbildningmen samfidigt minskat risken för snedvriden konkurrens. tar i sin interpellation upp frågan omSIFU:s s.k, tjänstebrevsrätf. Frågan om tjänstebrevsrätf bereds för närvarandei mot bakgrund av ett förslag av aftavskaffa denna rätt för en viss typ av uppdragsmyndigheter. För att få bättrebeslutsunderlag uppdrog regeringen åt postverket att först mäta för företagsutveckling (SIFU) postmängdenhos eft antal av dessa myndigheter. Något regeringsförslag på denna punkt förSIFU:s del kommer därför infe att redovisas i den näringspolifiskaproposifionen, I den avlämnade utredningsrapportenKompetensutveckling för konkurrenskraft föreslår statens industriverk ennärmare samordning av bidragen till SIFU med verkets egen stödgivning tillutbildning och kursverksamhet. Industriverkefs utredning har remissbehandlats. Som svar på första fråga vill jag framhållaatt andra utbildningsorgan är oförhindrade att på sitt program taupp samma slag av kurser som SIFU bedriver. Fri konkurrens råder ufaninskränkningar. Jag vill också erinra om aft bl, a. näringslivsorganisationernaerbjöds att delta som stiftare och medfinansiärer när SIFU skulle ombildas tillstiftelse , Intresset att delta med kapital av någon betydelse var dåmycket begränsat. Som svar på andra fråga vill jag erinra omatt SIFU:s finansiering fr, o, m, nästa budgetår och andra frågor om statligafortbildningsinsatser för småföretag m, m, kommer att tas upp i den näringspolitiskaproposition som beräknas läggas fram för . Jagföredrar att inte nu redogöra för innehållet i propositionen rörande en enskildfråga, eftersom jag anser att regeringens förslag beträffande småföretagsutvecklingoch näringspolitik i övrigt bör redovisas för på ett mer samlat sätt. AnL 2 STENSVENSSON (m): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Industriministerns svar innebär att även om han intemotsätter sig att det finns privata,fortbildningsinstifut, avser han ändå attfortsätta att verka för att SIFU på flera olika sätt ges en mycket gynnadkonkurrenssituation gentemot sina effektivt fungerande konkurrenter. Dessa verkardessutom ufan subventioner - dolda eller öppna - och ger just den utbildningför småföretag som industriministern vill motivera subventioner till SIFU med, I stället argumenterar industriministern för fortsattabidrag till SIFU, Som motiv anför han aft SIFU kan tillhandahålla - han sägerinfe att SIFU tillhandahåller - kurser som inte är lönsamma men som ändå gynnarföretagens utveckling och påskyndar teknikspridningen. Enligt regeringens direktiv skulle SIND kartlägga delssmåföretagens behov av fortbildning, dels befintligt utbud på marknaden. Dethar SIND inte gjort! En sådan kartläggning skulle ha visat att SIFU i alltväsentligt dubblerar befintligt utbud, något som m,fl,påpekat. Utan att ha brytt sig om att undersöka behov eller utbud,påstår SIND äridå att SIFU har ett unikt kursutbud som riktas mot småföretagen.Jag anser det allvarligt att SIND använder obestyrkta påståenden som grund föratt begära statliga anslag fill ett statligt företag, där dessutom SlND:sgeneraldirektör är styrelseordförande. Men det är väl lika allvarligt omindustriministern använder samma obestyrkta påståenden som underlag för sinaöverväganden, SIND kan möjligen skylla på okunskap; SIND har ju inteundersökt konkurrenternas utbud. Industriministern måste av en riiängdremissyttran- den överSIND:s utredning och förslag fåft klart för sig aff det finns ett stort ochklart konkurrerande utbud, som fungerar väl utan subventioner. Vidare har industriministern åberopat regionalpolitiskaskäl för fortsatta statsbidrag fill SIFU, Även på den punkten vill jagunderkänna industriministerns argument. Det regionalpolifiska stöd som SIFUbegär /88 uppgår till 10 milj, kr, ,-eller ca , per tjänstemanoch år i , Detta är eft orimligt högt belopp, särskilt som SIFU i sinanslagsframställning 1987/88 betecknat behovet som bestående, 1 en samhällsekonomisk situation där statsmakterna tvingastill en rad impopulära besparingsåtgärder, är det än mer oförsvarligt med en såineffektiv användning av statliga medel, I jämförelse med t, ex, regeringensutfästelser till Bergslagskommunerna inför en befarad nedläggning avGrängesbergsgruvorna är den orimligt höga subventionsgraden i ännu mindreförsvarbar. Frågan om SIFU:s tjänstebrevsrätf har legat iregeringskansliet . har gjortett mycket bestämt uttalande mot SIFU:s tjänstebrevsrätf, Tjänsfebrevsrätfentorde vara värd ca 5 milj,kr, , och detta förhållande gör att jag ävenunderkänner industriministerns kalkyl utifrån den påståddasjälvfinansieringsgraden på . Eftersom portot är den största kostnaden förmarknadsföringen, kan SIFU ösa uf reklam utan att det syns iresultatredovisningen. Huvuddelen av den reklamen går dessutom till störreföretag som är SIFU:s stora kundkategori, i direkt konkurrens med privataföretag. Regeringen har känt till detta förhållande . Industriministern anför vidare att näringslivet inte varintresserat av ett erbjudande att delta som medfinansiär när SIFU ombildadesfill stiftelse , Kunde näringslivsorganisationerna då förutse aft detskulle bli en.mot enskilda företag konkurrerande verksamhet? Visste man då attdet skulle bli favörer i form av tjänstebrevsrätf och sammanlagda subventioneri storleksordningen 100 milj. Under alla förhållanden kan inte industriministern tadetta till intäkt för att inte nu låta andra kursanordnare få lägga ett bud päSIFU:s verksamhet! Slutsatsen för min del blir, att det kan ifrågasättas omregeringen verkligen vill medverka till att de privata fortbildningsinstifutenskall få konkurrera med SIFU på lika villkor. Industriministerns svar tyder påmotsatsen. Därför måste jag be industriministern svara på ett antalföljdfrågor: Kanindustriministern tänka sig att låta SIFU:s uppgifter tas över av privataföretag, om dessa genom avtal förbinder sig att tillhandahålla viss utbildning,anpassad till småföretagens behov? Är industriministern intresserad av attunder sådana förhållanden låta SIFU övergå i privat ägo? Anserindustriministern att industriverkets utredning motsvarar de krav man kanställa på en statlig utredning i fråga om fullsfändighet och objektivitet? Anserindustriministern att de slutsatser som har dragitbeträffande SIFU och dess konkurrenssituation är riktiga? Om inte, vad skallriksrevisionsverkets verksamhet tjäna för syfte, om man inte accepterarrevisorernas analyser? Prot.1986/87:67 ' för företagsutveckling (SIFU) för företagsutveckling (SIFU) Anser industriministern att allverksamhet som SIFU bedriver skall åtnjuta statlig subvention och aft alltinformationsmaterial skall kunna distribueras med fjänsfebrevsräft? AnL 3 Industriminister : Jag är helt säker på aff ochjag är överens om vikfen av utbildning. Goda möjligheter till fortbildning ären förutsättning för en gynnsam utveckling av de små och medelstora företagen.I dag har vi ett system där fortbildning bedrivs både i privat och i samhälletsregi. Samhällsinsatserna avser att komplettera den privata verksamheten. Jag kommer mycket väl ihåg när vi i näringsutskottetdiskufeiade frågan om SIFU:s ombildning till stiftelse. Jag var ledamot avnäringsufskotfet när vi fick propositionen från den då sittande regeringen.Näringsutskoftet var enigt om aff det var bra med denna komplettering via SIFU.Vi förde dessutom en diskussion i näringsutskottet om att regeringen, när manfattade beslut om stöd till SIFU, borde fa hänsyn till det faktum aft def skullebli kostnadsfördyrande med dubbla verksamheter; SIFU ålades ju att bedrivaverksamhet både i och i . De regionala utvecklingsfonderna har också en vikfig rollaft spela bl. a. som förmedlare av utbildnings- och fortbildningsfjänsfer. Jagvill gärna betona att det är angeläget att de offenfliga organen anlitar denkompetens och de resurser som finns i den privata utbildningssektorn. Det skerju också i mycket stor utsträckning . Inte minst utnyttjas de resurser somfinns i branschorganisationerna. Utnyttjandet sker både på central nivå och utei länen. Jag hoppas att defta inte bara skall fortsätta som , ufan attdef också skall byggas ut. redogör i sin interpellation förriksrevisionsverkets ståndpunkt aft statsbidrag infe bör lämnas till SIFU. Hanfog också upp den frågan här . anser inte attriksrevisionsverket på ett övertygande sätt har visat aft SIFU:s kurser inomteknikområdet verkligen skulle tas upp av andra utbildningsorgan om SIFUavvecklas. Def är ocksä en bedömning som vi har gjort på industridepartementet- att SIFU har kurser som andra institut inte har funnit lönsamma aft taupp. Jag skall gärna ta fram en lista med exempel på sådana kurser ochöversända den fill . Jag vill betona att långt ifrån alla remissinstanser delarriksrevisionsverkets negativa syn på statsbidraget till SIFU. Jag vill ge någraexempel ur remissfloden: framhåller t. ex. attlokaliseringen fill har medfört problem när det gäller aft rekryterakursdeltagare och att det därför är motiverat med visst stöd. , som är en förening för små företag, avstyrker inte hellerstatsbidrag, men betonar -liksom industriverket - att SIFU bättre bör redovisapå vilket sätt stiftelsen utför sin samhällsuppgift, dvs. utvecklar kurser förfrämst små företag. SHIO-Familjeföretagen - numera - skriver i sitt svar aff SIFU har en viktig industripolitiskroll och att SIFU även i fortsättningen bör få särskilda anslag avstatsmakterna för att SIFU:s ställning som fristående stiftelse skallsäkerställas. Svenskaingenjörssamfundet framhåller att någon motsvarighet till SIFU. med ansvarför ett brett utbud av teknisk utbildning, inte finns och att SIFU:s utbud medett stort antal kursrubriker är unikt. Ingenjörssamfundet påpekar att SIFU:sverksamhet inte skulle kunna bedrivas ufan ekonomiskt stöd till verksamheten.Om stödet till SIFU skulle upphöra, blir den sannolika följden att vissa"godbitar" kan behållas men huvuddelen av verksamheten måste läggasned. Bara i enstaka fall kan andra kursanordnare fa över, enligtIngenjörssamfundet. Jag har pekat på flera tunga remissinstanser från justnäringslivet och de små företagens organisationer för att understryka det jagsade om aft riksrevisionsverkefs ståndpunkt inte är något uttryck för enentydig uppfattning. I debatten om SIFU har ibland framförts att SIFU hartilldelats tjänstebrevsrätt av postverket som bidraget fill SIFU harberäknats högt föratt kompensera för just porfokostnader. Så är givetvis infefallet. Bidraget har hållits lågt, bl.a. med hänsyn fillSIFU:s fjänstebrevsräft. Bidraget avser att endast kompensera för SIFU:ssärskilda konkurrensnackdelar såsom den dubbla lokaliseringen och det faktumatt viss del av kursverksamheten är olönsam i företagsekonomisk mening. Jag vill på nytt betona aft det statliga stödet fill SIFUendast kompenserar för stiftelsens konkurrensnackdelar i form av den dubblalokaliseringen och olönsamhet för vissa kurser. Def innebär alltså inte, somjag ser det, att konkurrensen på marknaden rubbas. Jag förstår nyfikenhet beträffande dennäringspolitiska propositionens innehall. Jag vill bara be honom att ge sigtill tåls litet och vänta till , då jag vill lägga fram ensamlad proposition på bord. Därefter har ju allamöjligheter aff föra fram sina uppfattningar i motioner, men också inäringsufskotfet, där han är ledamot. 1986/87:67. för företagsutveckling (SIFU) AnL 4 STENSVENSSON (m): Industriministern gav en rad exempel påSIFU:s utbud. Också jag kan tillhandahålla ett exempel. Jag har nämligenuppmärksammat en annons i . Där säger man fränSlFU:s huvudkontor i ; "Ärdu ägare eller företagsledare i handelsbolag eller aktiebolag? 2: Sänd in kupongen eller ring och be att fåden utföriiga informationen om endagsseminariet ." Jag vill fråga industriministern om denna kurs iskafteplanering är ett exempel på ett prioriterat område när def gällerföretag, i första hand Småföretag, och om industriministern anser att kurser avdet här slaget skall .stödjas med skattesubventioner. Skall SIFU åtnjutatjänstebrevsrätt för det material som sänds ut i samband medskatteplaneringsseminarief? Man har i utredningen påstått att SIFU har ett uniktkursutbud som riktas mot småföretag, men i utredningen presenteras inte någrakonkreta exempel på detta. Enligt de direktiv som regeringen har givit skulleutredningen kartlägga dels småföretagens behov av fortbildning, dels befintligtutbud på marknaden. Som jag har påpekat har detta inte skett,industriminis- protokoU 1986/87:66-69 för företagsutveckling (SIFU) Detbekräftar utredarna själva. "Av de skäl som utvecklas närmare i det följande hardef framstått som mindre meningsfullt att inom utredningens ram genomföra någraomfattande utbildningsbehovsanalyser i företag." Detta borde rnan ha gjort, menar jag. Det är ju ett arbetesom varje självfinansierat forfbildningsinstitut tvingas göra fortlöpande för attkunna överleva. Jag undrar varför inte regeringen har sett till att def harblivit en tofalanalys av det kompletta utbildningsutbudet på marknaden, sedanSIND-utredarna har anfört att de finner en sådan åtgärd mindre meningsfull?Regeringen har det övergripande ansvaret och borde rimligen se fill att detfinns ett sådant underlag för den bedömning som vi skall göra här i . Jag vill naturligtvis ha ett effektivt SIFU;det råder infe några delade meningar gentemot på den punkten.Självfinansieringsgraden, som är , tyder inte på ett ineffektivt SIFU,Vi har ju också pressat SIFU tijl en högre grad av självfinansiering och därmedfill en högre grad av effektivitet genom att minska statsbidraget så dramatisktsom jag nämnde i mitt svar till , Om man räknar om statsbidragetockså med hänsyn till pris- och lönekostnader så har det verkligen urholkatsmycket kraftigt. Det är väl tveksamt om den kraftiga neddragningen står iöverensstämmelse med den målsättning som SIFU tilldelades av regering ochriksdag, när SIFU ombildades fill stiftelse 1980, Jag relaterade i mitttidigare inlägg den debaft som vi vid det tillfället hade i näringsutskoftet,där jag då var ledamot. Det finns emellertid en gräns för hur långt man kan gå närdef gäller att pressa SIFU, om SIFU skall ha kravet på sig attupprätthålla effektiviteten. Jag skall bara ge ett enda exempel: Vissa av SIFU:s kurser kan ges endast en eller tvä gångerper år, vilket minskar möjligheten aft få utvecklingskostnaderna täckta genomkursavgifter. Detta har fått till följd aft flera av dessa kurser hittillsinfe har tagits upp av privata organ, privata studieförmedlare, just av denanledningen att de infe har kunnat räkna med kostnadstäckning. Frånnäringspolitiska utgångspunkter har det ändå varit angeläget aft få kursernagenomförda. Jag tror att också delar den uppfattningen. Jag lovar, herr falnian, att undersöka det exempel på kurssom nämnde sitt inlägg. Och det vore kanske inte ur världen attSIFU:s kursverksamhet fick en ordentlig genomgång av näringsutskoffef i sambandmed behandlingen av interpellafionen. Vi hargjort en sådan genomgång påindustridepartementet, och det skadar inte att få en sådan gjord också iriksdagen. Låt mignämna ytterligare några saker som har tagits upp. har visserligen mindre-än hälften avSIFU:s kunder utgjorts av privata företag med färre än 200 anställda, Iabsoluta fal har dock dessa kunder ökat i antal och uppgår filldrygt 6 000 . har vissa möjligheter attinom ramen för anslaget Småföretagsutveckling ge stöd till privata fortbildningsorgan.det stöd som efterlyste, bl, a,-för att dessa privatafortbildningsor- gan skallkunna anpassa sina kurser sa att de passar småföretag. Jag vill gärna betonaatt en stor del av den utbildning som organiseras och stöds av industriverketoch de regionala utvecklingsfonderna genomförs av privata utbildningsföretagoch de organisationer på det här området som finns ute på marknaden. Vissa remissinstanser har befarat att industriverketsutredningsförslag innebär att man utestänger enskilda utbildningsgivare från bidrag. Så är naturligtvis inte fallet. Förslaget innebär att bidragen till SIFU skulle fastställas direkt'av industriverket och mer än anpassas till SIFU:s konkreta insatser för just småföretag. Vad vi gör i och med det förslaget är alltså aft vi lyfter upp just småföretagens möjligheter till ytterligare specialiserad och så att säga skräddarsydd utbildning. Men det medför infe någon minskning av möjligheterna för även privata utbildnings organ att få statligt stöd, I debatten om SIFU har påpekats - påpekadedet också här i sitt inlägg - att industriverkets generaldirektör förnärvarande också är ordförande i och att detta kunde medförarisk för partiskhet vid tilldelningen av bidrag, om SIND:s förslag skullegenomföras. Detta har som sagt framkommit ute i debatten, men jag är säker påaft SIND skall kunna finna en beslutsordning som gör att opartiskheten hosverkets tjänstemän aldrig behöver ifrågasättas på den här punkten. för företagsutveckling (SIFU) AnL 6 STENSVENSSON (m): Jag förstår att min fråga om en kurs iskafteplanering är litet pinsam. Jag finner också att exemplet visar myckettydligt hur angeläget det är aft göra den aktuella analysen av def totalakursutbudet på marknaden, innan man gör gällande så bestämda uppfattningar somindustriministern hävdar, SIFU:s årsredovisning /87 liksomanslagsframställan /88 visar enligt min bestämda mening med önskvärdtydlighet aft effektiviteten är låg. Exempelvis ligger omsättningen peranställd långt under branschge-nomsnitfet, Detta kan infe förklaras medinstitutets näringspolitiska uppgift. Blott en tredjedel av deltagarna kommerfrån den grupp man skall betjäna i första hand. små och medelstora företag. Mot bakgrund av den kraftiga subvention somtjänstebrevsrätten utgör, som i betydande grad borde underlätta institutetsmarknadsföring, ter sig detta förhållande mycket märkligt. Därför kan man inteår efter är hänvisa till postverket eller till pågående utredningar, för dåslår man vakt om en uppenbar orättvisa gentemot enskilt, ägda företag,Tjänstebrevsräften är värd 5 milj, kr, , och def innebär att den kalkylindustriministern har gjort och som visar självfinansieringsgrad intehåller. Sedan, herr talman, vill jag konstatera att den principielltviktiga frågan, huvudfrågan i min interpellation, dvs, om industriministernverkligen vill medverka fill att de privata fortbildningsinstituten fårkonkurrera med SIFU på lika villkor, fortfarande kvarstår obesvarad. Jag vill,än en gång ge industriministern möjlighet att svara på den första av minaföljdfrågor. Kan industriministern tänka sig att låta SlFU:s uppgiftertas över av privata företag: om dessa genom avtal förbinder sig atttillhandahålla viss 1986/87:67 utbildning anpassad fill justsmåföretagens behov? Är industriministern intresserad av att under sådanaförhållanden låta SIFU övergå i privat ägo? AnL 7 Industriminister : Kursen om skatteplanering har jag inte hörtfalas om tidigare, och jag kan därför inte kommentera den. Jag lovade attundersöka vad def hela rör sig om, och med def löftet fär varanöjd tills vidare. får liksom i övrigt tadel av den näringspolitiska propositionen, och där kommer det skrivningar ochförslag om SIFU, Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han infe ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 2 8 Svar på interpellation 1986/87:127 omföräldrautbildning AnL 8 Statsrådet : har frågat mig om jag anseratt def är viktigt med föräldrautbildning när barnet passerat spädbarnstidenoch om jag avser att ta initiafiv till att organisera en föräldrautbildning, I princip är det landsting och kommuner som viabarnavårdscentraler, barnomsorg och skola bedriver föräldrautbildning, I mångafall kompletteras den kommunala verksamheten med insatser frånfrivilligorganisationer. Föräldrautbildning i samband med barns födelse bedrivsav landsfingen genom barnavårdscentralerna. Jag delar åsikt att föräldrar behöverkunskaper och stöd, även efter def aft barnet lämnat spädsbarnsstadief, för attkunna fungera i sin fostrarroll. Det är därför angeläget att diskutera behovetav och metoder för en föräldrautbildning. Enligt min mening har förskolan en viktig funktion attfylla när det gäller föräldrautbildning för föräldrar till barn iförskoleåldern. Inom förskolans olika verksamhetsformer får föräldrar ennaturlig kontaktpunkt att diskutera sina barns utveckling och behov tillsammansmed kunnig personal. Även om det infe alltid varit lätt att finna organiseradeformer för föräldrautbildningen, tror jag inte aft man skall underskattavärdet av de dagliga kontakterna mellan föräldrar och mellan föräldrar ochpersonal inom förskolans olika verksamhetsformer. Jag vill här särskilt peka på den snabba utveckling av denöppna förskolan som sker. Denna verksamhetsform ger möjlighet för många flerföräldrar än dem som har barn på daghem att träffa andra föräldrar ochförskollärare. Jag anser aft den öppna förskolan kan bli en bra utgångspunktför kunskaps-och erfarenhetsutbyte mellan föräldrar och personal. Förskolan har således allt bäftre förutsättningar förföräldrautbildning och 20 föräldramedverkan, I regeringensproposition om förskola för alla barn har särskiltframhållits vikten av ett fortsatt utvecklingsarbete när det gällerföräldrasamarbefef inom förskolan. Genom rätfen fill föräldrapenning förkontakfdagar i förskolan och skolan har praktiska möjligheter skapats för aftorganisera föräldrasamverkan och föräldrautbildning. Regeringen har också frånanslaget för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen beviljat medeltill eft tjugotal projekt som handlar om föräldrautbildning och föräldramedverkan.Defta torde visa vilken vikt regeringen fäster vid detta område. När def gäller formerna för föräldrautbildning måste deanpassas fill de lokala förutsättningarna i kommuner och landsting. Självfalletär det också bra om frivilligorganisafioner - bildningsförbund,föräldraföreningar och andra organisationer - delfar i arbetet. AnL 9MARGARETA (): Jag ber att få tacka för svaret. Orsaken fillatt jag har framställt den här interpellationen om föräldrautbildning är attjag tyckt mig märka stora förändringar i relationerna mellan vuxna och skolbarnpå senare fid. Jag mirins tydligt den mamma som i en insändare i en kvällstidningsade upp sig som mamma ett tag, eftersom hon upplevde aft hennes nu nästanvuxna barn bara krävde och krävde av henne utan att ge någonfing fillbaka.Liknande relationsmönster mellan barn och vuxna möter man allt oftare. Vårt samhälle har förändrats mycket snabbt. Utvecklingen har gått från ett fattigt bondesamhälle fill ettrikt industri-och datasamhälle, och vi har ställt om oss under en endageneration.