prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — Detfaktum att man inte i varenda by i hela kan göra detta val skall intehindra föräldrar från att göra ett val på de ställen där det finns möjligheter.Så enkelt är det. Att detta skulle innebära några oöverstigliga problem på deorter där det finns olika skolor att välja mellan är fullständigt tomt och löstprat. I går det alldeles utmärkt att ha det på det sättet. Varförskulle vi inte också i kunna tillfredsställa önskemål som föräldrar ochelever har när det gäller att välja skola? Vi tycker att denna möjlighet för föräldrar att väljaockså skulle ge niycket goda resultat när det gäller skolornas vilja attvidmakthålla och förbättra kvaliteten på undervisningen, miljön och lärarnasarbetsförhållanden. 14BJÖRN (vpk) replik: Skolan är i kris-ja visst, det finns problemi skolan. Vi har en mängd förslag från vpk om hur vi skall åtgärda dessaproblem. säger att det är dåliga matematikkunskaperhos tioäringarna i , och så vill hon möta detta med konkurrens mellanskolor. Då ställer jag frågan: Hur gestaltar sig valmöjligheten, friheten, förmig som är dålig i matematik och skulle vilja gå till en viss skola som har enså ypperlig matematikundervisning, men inte får plats? Eller skall jag varaprioriterad, eftersoni jag är så dålig i matte, och få gå till den skola somhar denna ypperliga matematikundervisning? 'Skall vi ha alla som är så dåliga imatematik på en skola, de som är dåliga att läsa på en annan skola och de somär dåliga i geografi på en annan skola, osv.? Vart bär det hän, YlvaAnnerstedt? Så till våldet i skolan. Det finns inte en enda ledamot idenna kammare som inte är allvarligt oroad över våldstendenser i skolan. Men en konkurrens, där den ena skolan skall vara bättre änden andra i stället för att samverka och lyfta skolan totalt sett i en kommun,kommer naturligtvis att leda till - med den bostadssegregation som vi trotsallt har i detta land - att vi får en ännu större segregation i skolorna. 'Vikommer att få små och , kanske inom en liten del även stad.Vart bär det hän? Man måste tänka sig för, vilka effekter sådana förslag kanfå, innan man ställer dem och röra sig i den sociala, politiska och ekonomiskamiljö som vi har . 1986/87:109 - m. m. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 15HELGE (): Den socialdemokratiska regeringens politik ärden tredje vägens, dvs. inte bara satsa nya resurser men heller inte baraspara. Det blir både spara och satsa, och det är detta som kallas den tredjevägen. prioriteras forskningen, regionalpolitiken, socialainsatser till barnfamiljer och pensionärer samt rättvisa insatser vid sjukdom.I övrigt måste effektivitet och sparande galla som riktmärke. På det sättet harskolans anslag minskat inom de sektorer som kommunerna har ansvaret för. Deinte direkt undervisningsbundna uppgifterna, som åtgärder att förstärka ochstimulera engagemang i skoldagen totalt, har i fått minskade anslag.Tanken var att huvudmännen - kommunerna - skulle påta sig denna kostnad. Regeringsförslaget har stött på motstånd från flera håll.Moderaterna och har genom att strypa volymen inom vuxenutbildningoch folkbildning delvis anslagit medel till . harockså sparpro-gram, t.ex. när del gäller de specialdestinerade statsbidragen.Detta är underligt, för i utbildningsutskottet lägger man på statsbidrag. Närcentern finansierar olika anslag: då sparar man på anslag till förskola, skolaoch landsting. På annat sätt kan inan inte få centerförslagei att gå ihop. Dettaregeringens sparande på skolområdet hade sina motsvarigheter i Prot.1986/87:109 minskade statliga subventioner på mjölken, det fria året förpensionärer på sjukhusoch bidraget till flyttning från stödområdena. Omläggningen av den kommunalaskatteutjämningen mot mera progressiva statsbidrag innehöll därtill ettsparavsnitt. Exemplen kunde också tillfogas alternativen som de andra partiernahaft. Det skulle spegla såväl sparande som överbudspolitik. är det dock område vi skall tala om, menandra program hör ihop med detta. Ökningar och minskningar av anslagen speglaråsikter men innefattar också att andra huvudmän skall ta kostnadsansvar utanatt angelägna inslag i skolan försvinner. Det gäller bl. a. särskilda åtgärder-eller, som det nu heter, särskilda insatser- på skolområdet och förstärkningsresursen. Den opinion som kommit av att anslaget minskar har viförsökt att tillmötesgå genom uppgörelsen mellan vpk och socialdemokraterna.Hela sparprogrammet genomförs således inte genom s-vpk-uppgörelsen. Inom vårteget parti fanns denna opinion, och det bidrog till att vi nu justerat uppbeloppen. De stämningar vi registrerat har också varit positiva därtill. Särskilda insatser och förstärkningsresursen får tillskottpä 100 resp. 53 milj. kr. Det antyder att det fanns motiv för ett sparande förstaten, men att kommunerna skall träda i statens ställe om skolmyndighetenlokalt så bedömer. Vi har inte heller helt klarlagt att statsbidraget användstill det avsedda syftet. Basresursmedeltalet i mellanstadiet har också utskottetuttalat sig om. Här har vi ett förflutet från föregående år där vi påtaladesvårigheten att gå från 25 elever på lågstadiet till de 30 som är talet påmellanstadiet. Genom de åtgärder som regeringen vidtagit med en minskning avbasmedeltalet på 0,14 och utskottets uttalande hoppas vi att denna fråga skallvara löst. I gällde s-vpk-uppgörelsen dessa tre punkter. Särskildainsatser, förstärkningsresursen och uttalande om basresursmedeltalet påmellanstadiet. Regeringsförslagen i budgeten på område harunder den femårsperiod som den socialdemokratiska regeringen suttit varit klartpositiva. Utslagningen i skolan, satsningen på svenskämnet och på matematikoch även tidigare kultur i skolan är belägg för detta omdöme. 1 åretsbudgetförslag kommer den antydda ambitionen att läroplanen Lgr80 skall tillämpas i verksamheten. Den s. k. styrgrupp som tillsatts skallgenomlysa en rad av de uppgifter där ansvaret ligger såväl på staten som påskolhuvudmännen kommunerna och i gymnasiet också på landstingen. Detta arbetekan även ge svar till de skolkritiker som i förekommande fall uppträder. Därmedinte sagt om debatt i skolfrågor i sig är nödvändig och bra. Skoldebattens inriktning på den direkta undervisningen kangälla alternativen i skolan, som frihet att välja skola eller att exempelvisfristående skolor finns. I de avseendena är svenskt skolväsende myckethomogent. Den svenska skolan har. kan man säga, stort förtroende hos elever,föräldrar och allmänhet. Det är bra och det skall vi slå vakt om. Men vi kanytterligare variera och skapa profil i skolan. Föräldrar och elever skall kunnages större möjlighet att välja skolenhet. Detta begränsas emellertid genom attskolskjutsar och utrymme inte kan ges de elever som önskar åka från områdets skola.Lösningarna är dock möjliga om de praktiska förutsättningarna finns. För fristående skolor gäller särskilda regler. Dessa harvi i enighet beslutat om här i /. harverksamheten förekommit , och SÖ har utvärderat densamma. Regeringen har tillmötesgått önskemål om statsbidrag, t.o.m. i större omfattning än SÖ rekommenderat. vill de borgerliga partierna attsamma statsbidrag skall utgå som till det övriga skolväsendet. Då frånträderman principen om kostnadsneutralitet eller att det inte skall bli dyrare förstaten. De fristående skolornas statsbidrag räknas upp beroende påkostnadsökningen, men inte så attdet når samma nivåsomförde reguljäraskolorna. Om det skall ske har vi nu ingen uppfattning om. Det får bli enbedömning som vi gör när SÖ-utvärderingen sker. Lgr 80 har varit i tillämpning under en femårsperiod.Denna läroplan, som vi väl litet var anser oss som fadder till, är en braläroplan. Som jag sade har det nu tagits regeringsinitiativ till enuppföljning av bl, a, denna läroplan. Det är då helt överflödigt att nu göranågra läroplansändringar, Lgr 80 är bra - låt det bli signalen till helagrundskolan. skall vi med kraft tillämpa dess intentioner. Det skall vi göramed hela den kraft som ligger i ett system som är motiverat. Dessutom tror viatt såväl skolans personal, elever och föräldrar som skolpolitiker är besjäladeav att få skolan mer meningsfull och att ge eleverna den grund som är så viktigför deras möjligheter att lyckas i livet. I vissa avsnitt skall läroplanen skrivas tydligare.Föredragande statsrådet antyder exempelvis att läroboken inte förekommer somett instrument i undervisningen i den utsträckning som borde vara fallet. Detkan ha bidragit till att läromedel blivit mindre betydelsefulla, dvs. anslagenfrån kommunerna har minskats som läromedelskostnaden ökat. Dettaskall uppmärksammas vid de justeringar som naturligtvis kommer att göras isamband med en läroplansöversyn. En särskild utredare skall nu på regeringensinitiativ se över frågan om läroboksanslaget och undersöka i vilken omfattningläroböcker förekommer i skolan. Vid vilken ålder skolplikten skall inträda har det varitdiskussion om. Majoritetens uppfattning är att vi bör avvaktadiskussioner och överväganden i exempelvis partierna och överläggningar mellanolika intressen i skola och förskola. En del vill behålla den nuvarandesjuårsgränsen men ha ett skolförberedande år då kamratskap och lagandautvecklas -en social träning för att göra eleverna beredda att mötainlärningens pedagogik. Andra åter tror att detta uppnås bäst med en skolstartvid ålder. Men låt oss alltså avvakta de överväganden som pågår. Frågan om mobbning, våld och även skolk tas upp idebatten. Låt oss slå fast att det är en central fråga för att skolan skallkunna hävda skollagens mål och riktlinjer. Det får inte förekomma destruktivainslag i skolan som skolan inte bryr sig om. Regeringen har uppmärksammatfrågan. Skolmyndigheter och intressen i övrigt på skolans område överväger iarbetsgrupper vad som ytterligare bör göras. Vikariatssystemet på lärarområdet skall ha sammautformning och tillämpas som när det gäller andra offentliga tjänster, harskolförfattningsutred- //x. 3 protokoll 1986/87:109 Prot.1986/87:109 ,: m. m. Resultatet av regeringens överläggning med skallföreläggas för beslut. En del frågor som direkt ankommer på kommunerna kommerständigt upp i motioner. Jag har redan nämnt frågan om läromedlen, men ävenfrågan om skolmaten är viktig. Vi måste ta ställning till kostfrågorna och tillforskningens signaler om att kosten har sin betydelse för hälso- ochfriskvården. Är det så att eleverna alltid äter den mat som serveras iskollunchen?.Eller är det alltför många som inte äter skolmaten?.Om det senareär fallet kanske det danar människor som inte heller senare i livet sköter sinkosthållning och som därigenom får sjukdomar som,blir dyra för samhället ochförorsakar personligt lidande. Vi ställer frågor nu men har inga svar. Här får vi varauppmärksamma och följa frågan och kanske ta initiativ i ämnet. Det finns säkert flera områden att beröra,- Dem får jag taupp i senare inlägg. Låt mig nu ta upp ett projekt som förekommit iskolan. Det är projektet "Tänk", Tänk positivt var förutsättningenför projektet. Det utlöste en rad positiva effekter i skolan, och man hadeämnet som inslag i lektionerna. passiva eller likgiltiga eleverblommade upp och bidrog konstruktivt, berättas det i en utvärdering. Det varinte enbart de talföra och de som ständigt har åsikter. Hela klassen var med,har handledarna noterat. En ung människa har var eller varannan tanke positiv. Närdet gäller äldre är den positiva tanken en på kanske dussinet tankar. Det varbra att vi fick detta fastställt. Kanske skall "tänk"-ämnet föras upppå schemat i vår skola? Ja, nog ville de forskare som fört över ämnet ochgenomfört detta projekt i vår skola att så skulle bli fallet. Frånsett det har vi många inslag i vår skola som avser attgöra den bättre och mer anpassad till de elever skolan är avsedd för. Vår skolalever, och med alla de defekter som skolan slåss emot såväl i som utanförskolan är helhetsbedömningen klar - vi har en skola som bearbetar och många gångerlöser problem. Det är vårskolpolitiska uppgift att ge vår skola förtroende ochmöjligheter att spela denna sin kunskapsinhämtande och fostrande roll. När tänkte vi t. ex. något positivt om skolan senast?Gränser för hur stor roll skolan, tillsammans med hemmen och fritidens allaostrukturerade företeelser, skallspelai elevernas liv finns. Allt är intemöjligt, men skolans målsättningsparagraf nr. 1, att bibringa kunskap men ocksåfostran, skall vi aldrig släppa. Mycket åstadkommer vi, och mycket mera gårsäkert att göra. har vi politiska hinder för att se problemen på sammasätt. Nog skall vi slå fast att endräkten i sina, huvuddrag är stor ochuppriktig. Genom konstruktiva diskilssioner kommer också nya faktorer upp somvi > kan använda i skolans verksamhet; Jag ber att få yrka bifall till hemställan i dettabetänkande och avslag på reservationerna. 8 §Ärendebehandlingen avbröts för dagens frågestund (forts. s. 87), '- . 9 §Svar på fråga 1986/87:517 om åtgärder för att förhindra diskriminering avkvinnor inom travsporten har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att kvinnorna inte skall diskrimineras inomtravsporten. Frågeställaren syftar på ett aktuellt TV-reportage somredovisade antagningen till ett begränsat antal platser i den s, k.proffstränamtbildningen inom travsporten. - STC - är enfrivillig sammanslutning av landets 45 travsällskap och således enorganisation utan statlig anknytning. STC:s huvuduppgift är att utveckla ochvärna om travsporten. I dessa uppgifter ingår utbildningsverksamhet. Enligtuppgift från STC antas elever till en; proffstränarkurs bland ettmycket stort antal sökande. Utbildningen syftar till tränarlicens som ges avSTC, är en organisation som beslutar om såväl antagning till utbildning somutfärdande av licens. Regeringen har således inte att besluta om detta. är antalet kvinnliga tränare mycket lagtbåde i och internationellt. Jag vill understryka vikten av att flerkvinnor ges möjlighet att genomgå tränamtbildning och därmed erhålla licens. Jag utgårfrån att STC på olika sätt medverkar till detta. Om åtgärderför att förhindra diskrimi/xering av kvinnorino/n travsporten 17SIGGE GODIN (fp): Herr talman!Jag får tacka idrottsministern för svaret. Det är allmänt känt att många kvinnor, främst ungaflickor, lägger ner stort och intresserat arbete på landets olika travbanor.Från unga år ställer de upp, mer eller mindre gratis, och arbetarpå travstallarna enbart på grund av sitt stora hästintresse. Bland dessa finnssjälvfallet ett stort antal, som blir mycket skickliga att sköta hästar. Mankan också påstå att kvinnorna har särskilt gott handlag med hästar och djuröver huvud taget. Det är därför oacceptabelt att kvinnor som fyller alla kravpå utbildning, erfarenhet och skicklighet skall bedömas på andra grunder än männär det gäller att utöva travtränaryrket. Man bör i detta avseende kunnainstämma i vad arbetsrnark-nadsministern sade för sedan, nämligen attdet är dags att bryta gubbväldet. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att utöva detyrke de önskar. Det är märkligt att en sådan här situation har uppkommit i detsvenska samhället. Det är med stor besvikelse jag tar emot svaret fränidrottsministern. Idrottsministern borde kunna ta kontakt med allaorganisationer för sport och fritid i landet och då även STC. Min fråga blir: Ämnar verkligenidrottsministern inte ta denna kontakt och diskutera med STC på vilket sätt mandär tänker lösa dessa frågor? År så totalt ointresserad avkvinnornas möjligheter att utöva ett yrke inom travsporten som svaret gerintryck av? Jag vet inte om har tagit del avsvaret. Där framgår mycket klart att jag har exakt den uppfattning som SiggeGodin själv Om åtgärder för att förhindra diskriminering av kvinnorinom travsporten geruttryck för, nämligen att det är orimligt att inte fler kvinnor har fått dennamöjlighet. Som jag säger i svaret utgår jag från att STC medverkar till attfler kvinnor skall ges denna möjlighet. Vi har, såvitt jag kan förstå, exaktsamma inställning. Jag förstår inte hur kan ta det som ett teckenpå ointresse. Regeringen har inga möjUgheter att gå in och föreskriva om vadsom skall ske. Däremot har jag redan haft den kontakt med STC som . Där är det ingenting ytterligare att tillföra. Vi kan alltså ge uttryck för den mycket bestämdauppfattningen att det självfallet är både rimligt och nödvändigt att man sertill att också fler kvinnor får möjlighet att genomgå denna utbildning. 19 (): Det är bra att idrottsministern haft dennakontakt. Låt mig då fråga: Hur många kvinnor har antagits till den utbildningsom det talas om i svaret? Det är viktigt för dem som lyssnar på debatten attfå veta vad man har gjort i denna fråga. Vad blev resultatet av kontakterna somidrottsministern haft med STC? Hade man där ingenting att säga i denna fråga?Vad har ni diskuterat för någonting? Det är ytterst viktigt att man får vetavad ni har talat om, om det kommer att bli någon ändring och om det i så fallblir till fördel för kvinnor. Skall vi behöva läsa i att den flickajag nämnde i frågan förmodligen får sin licens ? Varken regeringen eller kanföreskriva för en fri organisation hur den skall hantera utbildningsfrågor. Vikan bara ge uttryck för synpunkter, och de synpunkterna är framförda. Organisationens svar är naturligtvis att man går igenom desökande och gör sina prioriteringar och värderingar. Det är organisationensuppgift att göra det. Sedan kan vi ge uttryck för uppfattningar om att det ärrimligt att fler kvinnor får denna möjlighet, och det har jag gjort. 21 (): Skälet till att jag tog upp den här fråganvar inte enbart den här flickans ärende utan det faktum att det bara finns enkvinna inom landet som har denna travtränarlicens. Då är det snudd pådiskriminering, och därför tyckte jag att det fanns alla skäl att ta upp dennafråga. Det hade varit glädjande om idrottsministern redan i sittsvar hade kunnat beskriva vilka kontakter som han haft i frågan. Jagförutsätter att när vi har fått en idrottsminister, då skall han ha en nära ochgod kontakt med hela organisationslivet. Det är en förutsättning om man skallnå resultat, och jäg hoppas att det blir ett positivt resultat även i den härfrågan . Jag hoppas att också idrottsministern tycker det. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1986/87:495 om spardelegationens annonser har frågat mig om vilka effekter jag förväntar mig av spardelegafionensannonskampanjer. Spardelegationenshuvuduppgift är att långsiktigt främja hushållssparandet samt att ansvara förstatens informationsinsatser avseende allemanssparandet. tordeockså känna till att spardelegationen genomfört en rad andra projekt än denannonskampanj hon refererar till. Dennu aktuella annonskampanjen - som är en förlängning av den kampanj som startademedan själv satt i delegationens styrelse - är en ringa del av spardelegationensverksamhet. Den är dock ingen oviktig del. Att väcka uppmärksamhet kringsparfrågor är ju en av delegationens uppgifter. Att annonskampanjerna verkligenväckt uppmärksamhet framgår bl. a. av att kampanjen erhöll pris vidreklambranschens motsvarighet till filmens Oscarsutdelning; Svaretpå fråga är således att jag förväntar mig att spardelegationensannonskampanj skall bidra fill en debatt om hushållens sparande ochsparbeteende och sålunda ytterst medverka till ett ökat hushållssparande. 23 (): Jag tackarför svaret från statsrådet . Detär riktigt att dessa annonser väcker uppmärksamhet, men man kan ju väcka såvälgod som mindre god uppmärksamhet. Den enda effekt som den här typen avoförståeliga annonser ger är förvåning och avståndstagande från allmänheten iförhållande till staten och statliga myndigheter. Om regeringen understödjerden här typen av verksamhet och aktiviteter tappar regeringen en del av sinlegitimitet. Skattepengar får inte slösas bort på annonser med nonsensbudskap. konstaterar helt riktigt att satt i spardelegationen.Ja, det är helt riktigt, men när jag såg effekten av besluten på gator och torgtågade jag tack och lov ut ur spardelegationen, för jag ville faktiskt inte ståbakom sådan verksamhet. Jagtycker att statsrådet bara har en enda sak att göra, och det är att avskaffaspardelegationen och låta bankerna främja sparandet. Det kan de göra bra,eftersom de har en lång tradition pä det området. Låtmig också redovisa ett par siffror: Aidsforskningen får nu ytterligare 5 milj.kr,; spardelegationen får 36 milj, kr. Detfanns en gång en romersk senator, i vars efterföljd jag gärna skulle ha velatverka - om nu riksdagsordningen hade tillåtit det - genom att avsluta minaanföranden med följande: Och så anser jag att spardelegationen skall läggas nersnarast möjligt, Anf.24 Statsrådet , Å, : Också när jag häromsistens svarade på en liknande fråga om sparandetfrån en annan ledamot av moderata samlingspartiet hamnade vi i en debatt om deromerska senatorerna. Jag tycker att vi något så när borde hålla oss tillämnet. Prot.1986/87:109 . Oi/x spardelegationensa/x/xo/xser Det är inte särskilt hjältemodigt av att taavstånd från kampanjen då hon ser den på gator och torg, när hon själv sittermed i den delegation som har utformat den. Jag är litet modigare än så ochskall gärna säga vad jag tycker om kampanjen. Jag tycker att den var ganskaeffektiv. Den var inte så dum. Den har faktiskt spelat en roll när det gälleratt påverka debatten om sparandet, och det var enligt min mening dessviktigaste syfte. 25 (): Jag skall vara åriig och säga att jag kanskesov litet grand i spardelegationen. Jag är ärlig - det är inte så vanligt blandpolitiker -och jag tillstår att jag gjorde fel. Jag slogs intetillräckligt för att stoppa denna kampanj. Det jag har påpekat är att man inte kan användaskattebetalarnas pengar till att gå ut med den här typen av annonser, somväcker löje och förundran. När folk får höra att spardelegationen får 36 milj.kr., då undrar de verkligen. Detta är en fråga om regeringens legitimitet. Varförsiktig och utmana inte löjet! Det är vad de här annonserna har gjort. Det var intressant attfä detta exempel på en skön själs bekännelse. Det är alltså inte jag sombehöver stå där med skammen. Jaghar inte haft någon möjlighet att påverka denhär kampanjen, men satt och sov i spardelegationen när kampanjenlades upp. Jag tycker det är intressant att få detta konstaterat. 27MARGIT (): Det var så att vissa sammanträden inte komtill stånd. Men det är klart att jag hade kunnat vara litet mer vaken. Då hadejag kunnat opponera mig, men som ledamot av minoriteten hade jag antagligeninte kunnat stoppa kampanjen. Men jag gör någonting som är väldigt ovanligtbland politiker; jag talar om när jag har fel. Det tycker jag-att yi borde göralitet oftare. Tänk efter: Är det verkligen vettigt att gå ut med enkampanj med den här typen av annonser? En av dem löd: öppnar affärernaigen, I en annan sades det: Ärtsoppa som vanligt . Annonserna var infördaen onsdag. Ja, jag vet att det värden första april, men några dagar tidigarehade man helsidor i med fullkomligt oförståeliga bilder ochnästan ingen text. Folk har frågat mig: Hur kan statliga myndigheter få göra avmed pengar på det här viset? Jag tyckeratt vi borde tänka på politikers legitimitet. Det är viktigt, 28 Statsrådet , Å, ; Bland annonserna fanns också sådana som hadeexempelvis följande budskap; Spara nu - är det för sent! Det är lättatt låna igen - och dyrt! Det fanns några annonser med mera burleska skämt. Men jag kan konstatera att vi här i kammaren har olika mått avtålighet inför den här typen av lättsinnighet. 29MARGIT (): Prot. Om prisutvecklingen inom handeln Herr, talman! Burleska skämt är nog bra, ifall de ärgratis. Att använda skattebetalarnas pengar till sådanttycker jag är fel. Men det är bra att även statsrådet kunde erkännanågot av tveksamhet inför detta. Det tackar jag för. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1986/87:510 om prisutvecklingen inomhandeln 30 Statsrådet . : frågat jordbruksministernvilka åtgärder regeringen avser vidta för att styra prisutvecklingen inomhandeln. Frågan har överlämnats till mig.