prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottets majoritet har sagtja till de investeringsäskanden som regeringen framfört när det gällerVattenfall, 3 575 milj. kr. Sedan kan man naturligtvis i den här nya situationendiskutera om ånggeneratorbytet i skall fullföljas. Det fiuns olikauppfattningar om det. och vpk har en, och och folkpartiethar ert annan. Vi har från socialdemokratiskt håll i utskottet sagt attvi i princip håller fast vid den linje som beslutades , att man bl.a. av säkerhetsskäl skall genomföra ånggeneratorbytet. Men för det fall attregeringen skulle komma på en annan tanke har vi gjort det i och för sigsjälvklara påpekandet att regeringert har frihetert att hålla inne dettaanslag. I övrigt, herr talman, har en annan fråga kommit upp somvi tycker är ganska viktig. Det gäller den gemensamma borgerliga reservationenom att privatisera . Här kan man påminna sig envetna kamp -om jag får kalla def så - på energiområdet, där mart verkligert har spelat utenergifrågan som den kanske viktigaste politiska frågan . Då frågar man sig hur det kan vara möjligt för att gä medmoderaterna och för en privatisering av . Förvåningen från vårt håll blir inte mindre av att man iden gemensamma reservatiorten på s. 48 i utskottsbetänkandet kan läsa vadreservanterna anser; "Utskottets principiella inställnirtg till frågan omstatligt företagande är att staten bör avveckla affärsverksamhet inom områdendär det irtte firtns särskilda skäl för ett sådant engagemartg från statenssida." Jag har tydligen helt missuppfattat engagemartg ide här frågorna. Nog är väl energifrågan, av den dignitetenatt detfinns särskilda skäl för ett engagemang från statcrts sida? Mert här är mart istället beredd att sälja ut aktier. vill visserligen behållakärnkraftsdelert i statlig ägo, mert om jag har fattat rätt äräven andra delar av energipolitiken viktig. Därför tycker jag att det är ert mycket speciellinställning från sida som tydligen resulterat i den gemertsammareservatiortcrt med Prot.1986/87:130 . ochfolkpartiet i den här frågan. Jag vill bara notera detta till protokollet,eftersom denna argumentering inte riktigt stämmer med övrigaargumentering i energifrågan. En annart fråga i utskottsbetänkandet är också ganskaviktig. Det gäller om skall ha ett sektorsansvar när det gällerforsknirtg och utveckling beträffande elkraftsteknik eller inte. Där har deolika partierna hamnat på litet olika uppfattningar. Från socialdemokratiskthåll tycker vi att man bör bifalla regeringens förslag att skall hadetta sektorsansvar, och vi tror att det finns ganska goda skäl för det. På s.25 framgår de skälen ganska klart. skall inte kunrta disponera dettasektorsansvar hur som helst, utan utgångspurtktcrt för det ansvaret är deövergripande forsknings-och utvecklingspolitiska riktlinjer som regeringen ochriksdagen kommer att artta i artnat sammanhang. vill att universitet och högskolor skall hahuvudausvaret. Det kan man tycka låter bra. Mert i dert motiort som moderaternahar fört fram i ärendet sägs följande; "Liksom övriga kraftbolag måstevattenfallsverket självt få avgöra omfattningen och utformningen av dennaverksamhet." Detta liksom reservationen från borgerligt håll på dert härpuukten innebär att man skall ge full frihetpå det här området. Dettycker jag skulle vara en dålig samhällsprövning rtär det gäller en sådanviktig fråga som ansvaret för forskning och utveckling på det elkraftstekniskaområdet. De borgerliga vill alltså inte lägga grunden för enoberoende forskning och utveckling på detta område genom att låta högskolor ochuniversitet forska fram "sanningen" eller göra sådana satsningar somär samhälleligt intressanta. Snarare innebär den linje som man för fram i denborgerliga reservationert att det blir helt fritt för vattenfallsverket attanvända de pengar som annars skulle gå till insatser som är knutna till detsektorsansvar som verket har under samhällets ledning och som innebär att detblir en samhällelig styrning. Går den borgerliga reservationen igenom innebärdetta att inte längre har det här ansvaret utan kart artvärtdapertgarna för de ändamål som verket självt som enskilt företag tycker är derätta att satsa på. Jag vill ha detta sagt, eftersom mart möjligen kan lurasatt tro att reservationert frårt borgerligt håll med i spetsenskulle inrtebära att man genom att inte ge sektorsansvaret finge merav "samhällstillvänd" forskning på det här området. I övrigt kan jag bara konstatera, herr talman, att vi iutskottet har kommit överens om att vi skall begära att regeringert i sambartdmed dert av beställda allmänna regionalpolitiska utredrtingen ser pämöjligheterna att med medel från vattenkraftsanläggningarna gevattenkraftskommurter regionalpolitiskt stöd. En sådart lösrtirtg kaninrtebära både fördelar och rtackde-lar, mert vi artser att frågan i vilketfall bör belysas ordentligt. Jag tror, liksom en majoritet i , att vibehöver satsa ytterligare på regionalpolitiska åtgärder framöver. Det gäller dåatt finna vettiga former för detta, och det kan därvid eventuellt vara lämpligtatt använda en del av de medel som kraftföretagen får när de utnyttjarvattertkraftert i bl. a. inlandskommurtcrrta i Norrlartd. Med detta, herr talmart, ber jag att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i betänkandet och avslag på samtliga 24reservafioner. 112OSWALD (vpk) replik; Det finrts en avslöjande passus i LennartPetterssons anförande. , säger han trosvisst och förhoppningsfullt,vet vi litet mer väd regeringen vill, och dä kan vi ta ställnirtg fill deviktiga energifrågorna. Ja, herr talman, "fan tro't, sa Relling".Efter 15 år av utredningar, diskussioner och framlagda fakta står alltsåsocialdemokraternas represert-tartt här i kammaren och säger att till nästahöst vet vi vad regerirtgen vill i den här frågart. Är inte det en avslöjande ynkedom att regeringen efteralla dessa år inte vet vad man skall göra på ertergipolitikerts område? Dettycker jag är avslöjartde och i högsta grad ett bevis på en storartad ochkolossal inkompetens i dessa frågor. Det hade inte spelat någon roll om jag hade suttittillsammans med er i närirtgsutskottet, som jag gjorde förra periodeu, för rtiär ju precis som alla andra ställda inför faktum av regeringen. Vad kanutskottet göra, när regeringen inte lägger fram några förslag? Vi kan jumotionera. Ni kan ju själva från socialdemokratiskt håll motionera, om ni troratt det är lönt. Men om inte regeringen bryr sig om det, så spelar det juingert roll. Det är det som är det upprörande i den här frågan. När detnu gått efter Tjernobylkatastrofen, som rörde upp litet panik till enbörjart, kommer jag väl i håg vad som sades rtär vi hade vårt förstasammartträde här i efter katastrofen. Men det glömdemart snart bort, och sedan kom den gamla vanliga förhalnirtgstékrtiken, detbedrägliga förfarartdet att utreda så att folk skall hinna glömma osv. Det ärtypiskt för den politik som har förts urtder de här åren. Jag underkärtner den,och jag tror faktiskt att också ert stor del av svenska folket underkärtnerdert. Det är en liten passus i det hela, när Lertnart Petterssonhär öppnar litet smått för att vi kartske ändå inte skall slänga ut dessamiljoner i 2-hålet, trasorna där nere vid . Det varförsta gången jag hörde en sådart antydart, och det var irttressartt så långt. 113 HÄDAR () replik; och jag har säkert inteidentiska uppfattningar om hur energipolitiken i landet skall föras, men jag tror att vi kan vara ganska övercrts om Jag fårerirtra om att replikcrt gäller Lertnart anförande. 115HÄDAR () replik; Jag skall korrigera mig. Det finns likheter i bedömningarna inom denna kammare avinnehållet i det som Lenrtart sade. En sådan likhet kan vara att vibedömer att socialdemokratin irtte har en genomtänkt, konsekvent ochsammanhållen energipolitik. Resultatet av en lång tids diskussioner ochströmningar iriom det socialdemokratiska partiet är att det blandriksdagens partier inte finns något som uppvisar så stor oenighet och så storoklarhet om var det står i ertergifrågart som dert svenska socialdemokratin.Det är beklagligt. ettoppositionsparti kan det naturligtvis vara en glädje att konstatera att detfinns angreppspunkter på regeringspartiet i det här avseertdet. Att det blivitpå detta sätt är emellertid beklagligt från landets synpunkt, eftersom landethar behov av en energipolitik, en kortsekvertt och fast sådan. Landet har intedet till följd av att socialdemokratin gett sig ut i ett gungfly avvelande. Det senaste exemplet är det som Lertnart varinne på. och kommunisternasade nej till ombyggnad. De är konsekventa - de har sagt nej ochstår fast vid det. Jag delar inte deras uppfattning, men jag respekterar den.Folkpartiet, moderaterana och socialdemokraterna sade att det - av de skäl somregeringen angav - var miljömässigt riktigt och också på andra sätt försvarligtatt använda över 1 miljard för att bygga om . Från ochfolkpartiet säger vi detsamma också. Men vad säger den socialdemokratiskautskottsgruppen? Ja, den vet inte riktigt om den skall falla hit eller dit. Denvill hålla alla möjligheter öppna. Det är på så sätt, menar jag, som bristen påkonsekvens framstår som tydligast. Det belyser regeringens och detsocialdemokratiska partiets oenighet och svaghet i energifrågan. 116 () replik: Det är skrämmande hur lätt på att man sorterar bort -alla framåtsyftande frågor och på att vi härtvingas debattera energifrågorna utan att kunna lämna ett enda klart beskedutåt. Att det sker en obotlig skada på den förnyelse av energisystemet somriksdagen har varit enig om berör inte . Han tycker bara detär bekvämt att slippa få energidebattert - det är viktigare för LennartPettersson än sakfrågorrta. Om ert presidertt i som förlorar sitt politiskainflytande kallas för lam anka, tycker jag den symbolen kan vara betecknande påen miljö- och energiminister som inte får igenom det hort talarom. NärLertrtart Petterssort hävdar att inte är centerpartist, har jagförståelse för det, men hon har pratat centerpolitik gång efter annan, och detmåste finnas ett rimligt samband mellan ord och handling. Jag anklagar för att hon inte på något sätt lyckas följa upp det förnuftiga ochframåtsyftande som hon talar om. Och detta har det störstaansvaret för. Det är inte jag som har gjort till en lam anka,utan det är och hans socialdemokratiska bröder och systrarsom har gjort det. Ni har det största ansvaret för det svek socialdemokraternabegick . var socialdemokraternas främste förhandlare.Vi var överens om att det skulle ske en förnyelse utan avbrott, och LennartPettersson betygade att det visst skulle vidtas nödiga åtgärder. Samma intygkom från regerings-håll: även om vi fick skriva litet vagt så skulle centernoch jag vara medvetna om att här fanns god vilja. Vad har hänt? Manhar bara försämrat och försämrat. Det är enoerhörd skuldbörda som socialdemokraterna tar på sig. Man kunde gjort bot för detta genom ett utskottsinitiativ,genom att bevilja de 100 milj. kr. som vi nu har behandlat iutskottet, men inte ens detta har socialdemokraterna varit beredda att göra. När det gäller , är det närmast så att det ärmoderater och folkpartister som nästan helt ställt upp på linje. Vikart inte se något fel i att svenska folket får en möjlighet att ägavattenkraftsaktier, att detta blir ett i egentlig mening folkägt företag, ochdärtill med förbättrad ekonomi. Vi förutsätter att det skall finrtas ertregering som driver energipolitiken, och det behöver vi inte ha somgör. 117 () replik: Det är ganska remarkabelt att man frånsocialdemokratins sida har fört in den här brasklappen när det gäller bytet avånggeneratorerna i . Ombyggnadskostnaden ligger på 1,2 miljarder.Upphandlirtgen har redan skett, och av betänkandet kan mart konstatera: "Enligt vad utskottet har erfarit beräknasvattenfallsverket t.o.m. ha förbrukat ca 35 milj. kr. Därutöver är verket enligt avtal bundet till åtaganden för drygt 500milj. Är det verkligen möjligt attsocialdemokraterna och därmed kartställa upp och mer eller mirtdre ifrågasätta om den här investeringen ellerombyggnaden skall äga rum? Är man i så fall beredd att "sätta sprättpå" 500 milj. kr. på ett så lättvindigt sätt? Vad är anrtars motivet bakomdert möjlighet som den socialdemokratiska majoriteten i näringsutskottet öppnarför att ompröva ombyggnaden? Det finns ganska goda grunder, sade Lenrtart Petterssort,för att lägga sektorsansvaret när det gäller forskningen på . skall vi här diskutera forskning, och det är statens energiverk somskall sköta mycket av forskningen på det energipolitiska området. På vilketsätt anser att det är förenligt med praktik och förnuft attlåta både och statens energiverk ha ett ansvar påertergiforskningens område? Jag tror inte att den samhällstillvändaforsknirtgert blir speciellt mycket bättre gertom att dert läggs på två parter. Vart skall de övrigakraftproducertterna vända sig rtär det gäller forskningen? Skall de gå tillsin konkurrertt Vattertfall och fråga om de får forska? Anf.118 () replik: Det väsentliga när det gällersektorsansvaret för den eltekniska forskningen är att skall tvingasta ett samhällsansvar och inte enbart ett företagsansvar. Om ansvaret läggsnågon annanstans innebär det att det måste ges särskilda anslag för det, menVattenfall kan använda sina medel precis hur man vill. Vi socialdemokrateranser alltså att sektorsansvaret i detta fall från flera olika synpuukter börläggas på Vattertfall. I den mån konkurrenter fill i någon störreutsträckning bedriver forskning på detta område behöver de inte gå tillVattenfall och resonera, annat än i de fall där de samverkar. Det väsentliga har varit att se till att denna forskningblir samhälleligt inriktad och att den finansieras. Så gott om pengar harnämligen inte skattebetalarna att de utan vidare kan skaka fram pengar ur någonannan börs. I övrigtvill jag kommentera synpunkter och även 9 Riksdagensproiokoll 1986/87:130 Prot.1986/87:130 Frartzéns tal om ynkedomert i socialdemokraternasenergipolitiska linje. I gruudert ligger vår linje 2 fast.Att vi nu inte vill avveckla kärnkraftert med omedelbarverkan har sina mycket klara ekonomiska, miljömässiga och försörjningsmässigaskäl. Därför förekommer det tveksamhet i formuleringarna. Det är inte så enkelt som att bara avveckla kärnkraftert,utau man måste också se till att det går att skaffa energi på artrtat sätt. Vikan inte från socialdemokratiskt håll ta artsvar för någon annart linje än dertsorn innebär att det finns ersättning, antingen genom sparande eller genomandra energikällor, innan kärnkraften kan avvecklas. Var och en kan läsa i den nya principproposition som nuhar kommit vilken inriktning vi har. Det görs där en analys och ert genomgångav vad som kan tas fram i fråga om ny energi och hushållning när kärrtkraftertkan börja avvecklas. Vi kan inte specificera mer än så. Förhopprtingsvis kan visuccessivt få fram mera fakta så att konkreta beslut kan fattas. 119 (vpk) replik: Jo, det är en ynkedom när regeringen inte kankomma fram till konkreta och precisa förslag efter denna långa fid. LertnartPetterssort talar mot bättre vetande när han, för vilken gång i ordrtirtgen vetjag irtte, påstår att man måste skaffa fram ersättning för kärnkraftert innanman kan stänga några reaktorer. Vi vet faktiskt, från arbetet i energifådet, pågott och ont som det var, att det finns möjligheter att göra en snabbareavveckling än regeringen vågar sig på att ta ansvar för. Vi har aldrig frårtvårt partis sida krävt någon panikavveckling. Vi har år lagt fram välpreciserade, väl genomtänkta förslag om sparande och hushållnirtg, ominvesteringar i ny elproduktion. Mottryckskraft och vindkraft föreslog vi . Det som ni i den proposition som har lagts fram nutalar om att man eventuellt skall börja tänka på kommer efter det att viförsta gångert tog upp det. Det tycker jag är gartska ynkligt, det måste jagverkligen säga. Det har tagit en oerhört inrtart insikten om attdet går att avveckla kärnkraften på allvar har trängt in i detsocialdemokratiska partiet. Hos många av er har det inte trängt in än i dag.Men ni kommer förhoppningsvis att bli tvungna att lyssna på de ökandeopinionsstormar som finns i kölvattnet till Tjernobyl. Det står klart för alltfler att kärnkraftert inte var den billiga och ofarliga energikälla som ni sålänge har predikat att den var. Det är ett uppvaknande under galgen, men jag är glad attni har ändiat er.' Det hade ärtdå varit mer klädsamt om ni Varit litet merödmjuka och inte som talat om linje 2, som var ett stortbedrägeri från början till slut. Man lovade att avveckla, mert tredubbladeförst det svertska kärnkraftsprogrammet. Det har vi som var med inte glömt, ochförhoppningsvis är det många andra som inte heller har glömt det. 120 () replik; talar om att vi måstetvinga till samhällsansvar. Skälet är, enligt Lertnart ,att vi på så sätt slipper att ta skattepengar till utvecklingsarbetet. Jag troratt här är inne på kärnan till varför man frånsocialdemokratiskt håll är så förälskade Man slipperdå att ta skattepengar. Mert vems pengar tar man? Jo, man tar självklartelabonnenternas pengar. Vadvore det för skillnad, Lenrtart Petterssort, om rti följde det förslag som vihar lagt om energins utvecklingsfond eller fullföljde det förslag som LarsAndersson lade fram i energiforsknirtgsutrednirtgen? Vi plockar samma pengarmen från all elenergi. Vi gör dem fria från partsintresset ochutnyttjar dem efter den energipolitik som regeringen borde föra. På det sättetkan vi fritt se fill att skapa bästa möjliga förutsättningar för den förnyelsesom riksdagert har beslutat om. Vad fiurts det för nackdelar med detta? Inte enenda krona till i belastrting på statsbudgeten. Vi kan skaffa oss bättreresurser. Det är den linjen har drivit. Varför ställer ni inte upp pådert? Varför skall ni nödvändigtvis baka in verksamheten i , medganska liten insyn. De är irtte mer än människor de heller, det blir alltså enstyrning emot produktion. Det kan inte hjälpas. Linje2 ligger fast, säger . Det finns inga miljömässiga,ekonomiska eller säkra möjligheter att börja avvecklingen . På ingen punkthar rätt. Det finns gott om basproduktion. Vi kan ulan attfå brist på basprodukfion, utau att nämnvärt behöva öka anvärtd-. ningen avoljekondens stänga och . Det behövs enförstärkning av ledningskapacitetert till Skårte, det är allt. Detta vetLertrtart , så det är enbart undanflykter. Vi kan inte vara merexakta. Närsocialdemokraterna var i opposifion kritiserade man de borgerligapropositionerna för att efter folkomröstningen inte exakt föreskrevhur vi skulle utveckla vår energianvändning. , och iregeringsställnirtg vet socialdémokraterrta irtgertfirtg. Det är en bedrövelseutan like! Prof. 1986/87:130 Anf.121 () replik; lade regeringert fram ett förslag att mart skulle bytaånggeneratorerrta i . majoritet beslöt att anslå 1,2miljarder kronor. Sedan har beslutat att verkställa det uppdrag manhar fått och bundit sig i avtal om leveranser för 500 milj. kr., och 35 ärredan förbrukade. Jag fick inget svar på min fråga förra gångert. ÄrLertnart och den socialdemokrafiska regeringen beredd att låta 500milj. gå om intet? I så fall är det värdefullt att lämna det beskedet ganskasnabbt. Det kräver rätt omfattande omplanering för Vattertfall när det gälleratt kunrta försörja sina kunder med el. 122LENNART () replik; gör en stor höna av en liten fjäder. Vi har sagt attvi ställer oss bakom anslagsframställrtingert till , och detinkluderar en fortsättning av ånggeneratorbytet i . Vi har dessutomgjort det försynta påpekandet att regeringen har möjlighet att övervägahuruvida man skall fullfölja en sådan här sak. Det ligger helt inom dekonstitutionella rättigheter som regeringen har. Vi tycker att detta ärrimligt. När man nu skall gå igenom möjligheterna att eventuellt tidigareläggaen avveckling på någon eller några punkter kau det varanaturligt att också är med i bilden. Det är bara så att regeringenhar bollen på denna punkt, och då är det inte orimligt att göra ett påpekande. och återkommer och talarom den ynkedom som skulle representeras av dén socialdemokratiska energipolitikenoch linje 2. De tror att stora delar av svenska folket tycker förfärligt illaom den energipolitik som bedrivs. Men om man tar del av intervjuundersökningar,opinionsundersökningar och annat som har gjorts finner man nog, OswaldSöderqvist och , att en majoritet av svertska folket ställer upp påavvecklingsmodellen i linje 2. Man har full förståelse för att avvecklirtgertinte kan göras hur som helst utan måste ta tid, om den skall kunna ske imiljömässigt, försörjningsmässigt och även ekonomiskt acceptabla former. Detsom en del uppfattar som ynkedom uppfattar en majoritet av det svenska folketsom en riktig politik på ett samhällsekonomiskt mycket viktigt område. Till slut; Sektorsansvaret för innebär attregeringen ger riktlinjer till . får finansiera satsningenmed samhälleliga förtecken. Det alternativ som borgerligheten har fört fram ireservationer, och de stolta paroller man har att universitet och högskolorskall klara deuna forskning kan inte finansieras. Risken är att det inte blirrtågra pengar till satsning på ny eltekrtik. vice talmannen anmälde attPer-Richard Molén, och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker: 123 (); I denna debatt, som handlar om så stora ochavgörartde frågor för hela vårt land, vill jag säga några ord om.en specielloch för Västernorrlartds lärt mycket viktig fråga. Det gäller förslaget imotiortcn N511 av Per-Richård Molén, och mig om utlokalisering avVattenfalls huvudkoutor eller delar därav till Västerrtorrlartds lärt. Det är i mirtdre utsträckning en energipolitisk fråga ochi desto högre grad ett regionalpolitiskt spörsmål. Skall vi lyckas få regionalbalans i vårt land måste regiortalpolitiska bedömningar göras irtom samhälletsalla sektorer. Bakgrunden till vår motion är det synnerligen stora behovVästernorrlands länhar av att få ordentliga tillskott av sysselsättning.Befolkningsutvecklingen där är nämligert mycket oroande. har länetsbefolkning minskat med ca 1 200 personer, varav drygt hälften tillföljd av nettoutflyttning. Länets samtliga sju kommuner minskar sin befolkning,och prognoserna för sysselsättnirtgs- och befolkningsutvecklingen pekar mot enfortsatt negativ utvecklirtg. Mot dertna bakgrund behövs ett tillskott ay synrtcrligenmårtga arbetstill-fällert för att bryta dert negativa utvecklingert och för atturtdvika att de negativa prognoserrta går i uppfyllelse. Det är mot denbakgrunden vi tre icke-socialistiska riksdagsledamöter i den nämnda gemensammamotionen begärt att skall uttala sig för en omlokalisering avVattenfalls huvudkontor eller delar därav till vårt län. huvudkoutor har ca 2 000anställda. verksamhet är av naturliga skäl spridd över olika delarav lartdet, men huvuddelen av vattenkraftcrt finns som bekant i norra flyttning av huvudkontoret till lärt skulle medföra atthuvudkontoret så att säga kom närmare primärproduktionen. Det finns artledrting att härvidlag jämföra medtvå andra statliga verksamheter, nämligen och . Domänverketshuvudkontor flyttades från till , och ;shuvudkontor har flyttats från till . Båda dessa exempel visaratt huvudkontor för statliga affärsdrivande verksamheter med fördel kanutlokaliseras från till delar av landet som ligger närmare huvuddelenav deras verksamhet. Att stora företag kan ledas från ärSCA ett gott exempel på. För flera årtionden sedan flyttades dess huvudkontorfrån till . De olika statliga verk som lokaliseradestill är också goda exempel på att statlig verksamhet med fördel kandrivas i . Tyvärr synes inte utskottsmajoriteten ha något intresse avatt verka för den av oss motionärer begärda omlokaliseringen. Efter att haavstyrkt motionskrav om ett särskilt energiföretag i sägerutskottet på s. 30 endast: "Inte heller anser utskottet att börta något initiativ beträffande lokaliseringen av vattenfallsverketshuvudkoutor. Alltså avstyrks mofiort 1986/87;N511". Det var faktiskt magrare ärt jag hoppades på rtär vi skrevmotionen. Utskottsmajoritetens skrivning saknar analys av och förståelse för deproblem vi angivit och det förslag vi framlagt.