prot · GA0930 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:30 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 15 § Fortsattes behandlingen avsocialförsäkringsutskottets betänkanden /87:2 och 3 samt socialutskottetsbetänkanden /87:6 och 8 (forts, från prot. vård i livets slutskede m. m. (forts. SoU 6) 119 (): påpekade före pausen att det inteär något större avstånd mellan reservanterna och utskottets majoritet. Jag villunderstryka detta. Reservanterna begär en utvärdering och översyn av reglernaför dödsbevis och obduktioner. Utskottsmajoriteten påpekar att redanhar begärt detta och att utskottet förutsätter att en sådan översyn kommer attredovisas. Medhänvisning till det anförda yrkar jag bifall dll utskottets hemställan. 120 () replik; Det är mycket riktigt så, som påpekar, att det finns en stor samstämmighet i utskottet beträffande dessafrågor och beträffande intresset av att få en utvärdering till stånd. Vad vifrån reservanternas sida beklagar är att man inte har tagit till vara dennasamstämmighet i form av ett tillkännagivande till regeringen. 121 () replik: Orsaken till att viinte har velat göra en sådan hemställan är att vi redan har gjort en. 122ALF (): I och med att regeringen nu aviserat enproposidon om hjärndödsbegreppet har debatten om vården i livets slutskede återtagit fart. Frågorna om liv och död är viktiga frågor och bör hanteras med storvarsamhet. Jag vågar emellertid påstå att vi kristdemokrater på etttidigt stadium analyserade den problematik som har medtransplantationskirurgins utveckling att göra. För - därom råder ingen tvekan,anser vi - det är om Vård i livets slutskede m. m. transplantadonerdet hela handlar, även om detta märkligt nog förnekades dll en början.Därförkunde vi konstatera att införande av ett nytt dödsbegrepp egentligen bara ären juridisk undanmanöver. En så viktig fråga som dödsbegreppet bör varalättförståelig, men allt tyder på att ett hjärndödsbegrepp under överskådligtid kommer att uppfattas som mycket svårgripbart för de flesta. Och detta ärnågot som - utöver de andra sakliga motargumenten - bör ta hänsyntill. Ett generellt hjärndödsbegrepp kommer aldrig att kunnatillämpas generellt. Endast mindre än 5 %c av dödsfallen kommer att fastställasgenom ett sådant begrepp. I av fallen skall döden konstaterasgenom det traditionella sättet, dvs. Den enda patientgrupp som praktiskt påverkas av ett nyttdödsbegrepp är de potentiella organdonatorerna. Det är alltså så, att utantransplantations-motiven saknar hjärndödsbegreppet praktisk betydelse. Dessutom behöver man inte kompliceratransplantationsfrågorna genom att manipulera med dödsbegreppet. visade att transplantationsfrågorna kan lösas på annat sätt -och det är det som kds-motionen So405 handlar om. Individens mänskligaintegritet kan tillgodoses genom ett positivt och frivilligt sätt att hanteradessa frågor. Frivilliga och skriftliga organdonationer som utgår från densituationen då en verifierad, total hjärninfarkt föreligger är, som vi i kdsser det, ett etiskt riktigt sätt att hantera dessa livsviktiga frågor. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till motion So405. Anf.123 (): Det är utomordentligt viktiga frågor som tas upp ikds-motionen. Regeringen har aviserat att den kommer att framlägga enproposition om dödsbegreppet, och utskottet förutser att dessa frågor då kanbehandlas med större djup och på basis av ett bättre material än vad vi har . Därför avstyrker utskottet motionen. 124 (): Jag har naturligtvis viss förståelse fördetta. Vi har fått vänta på besked om att denna proposition skulle komma.Jag tror också att just det faktum att den nu är aviserad kommer att innebäraatt denna debatt -på ett som jag hoppas ödmjukt och försynt sätt - förs vidarei vårt land. Jag vill göra gällande att de som gång pågång repeterar att det var få remissinstanser som ville behålla det nuvarandedödsbegreppet, de glömmer att alltför få var välupplysta när man avgavremissvaren. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om socialutskottetsbetänkande 8.) 125 TREDJE VICE TALMANNEN; Kammaren övergår nu till att debattera socialutskottetsbetänkande 8 om vård av missbrukare. 126 (): I betänkande 1986/87:8 från socialutskottetbehandlas en moderat motion, vari framläggs ett förslag till lag med särskildabestämmelser om och sjukvårdens ansvar inom missbrukarvården.I motionen hemställer vi att lagförslaget efter vederbörlig beredning skallersätta lagen 1981:1243 om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Utskottet avstyrker motionen och hänvisar till attresultatet av socialberedningens arbete med utvärderingen av LVM bör avvaktasinnan tar ställning till frågor om ändringar i missbrukarvården. I betänkandet behandlas också två motioner omkontraktsvård. Även dessa har avstyrkts. Det är ett omfattande förslag till lag medsärskilda bestämmelser om och sjukvårdens ansvar inommissbrukarvården som vi har lagt fram. Förslaget syftar bl. a. till attunderlätta samverkan i vården av missbrukare. Debatten om missbrukarvården harhittills huvudsakligen gällt samhällets möjligheter att tillgripa tvång motmissbrukare. Dettahar lett till att bl. a. frågan om att finna former för ettmer effektivt utnyttjande av samhällets resurser i det förebyggande arbetet harträngts i bakgrunden. Vi anser att lagstiftningen kommit att få en alltförnegativ prägel. Missbrukaren har kommit att uppfatta gällande lagstiftning somett hot, innebärande ett instrument för tvångsutövning, riktat mot honom. Det i vår motion framlagda förslaget baseras på det ansvarsom vi moderater anser att samhället alltid har för missbrukaren. Förslagetsyftar inte till att ensidigt reglera samhällets tvångsbefogenheter.Utgångspunkten för förslaget är att åstadkomma ett regelsystem som germöjligheter till en ökad samordning mellan sjukvården och , såatt missbrukaren skall kunna få den vård han behöver,oavsett om vården skall ges inom sjukvården eller inom . De förebyggande insatserna måste intensifieras ocheffektiviseras. Den enskilde skall tidigt erbjudas den hjälp och det stöd hanbehöver för att komma ifrån sitt missbruk. Finns behov av vård på grund avmissbruk, skall socialnämnden och sjukvården tillsammans med den enskildeupprätta en plan för den fortsatta behandlingen. I behandlingsplanen bör finnas ett erbjudande om vård isådant hem som avses i socialtjänstlagen, eller på sjukhus. Det bör också angesvilka resurser samhället i övrigt kan erbjuda i det enskilda fallet och vilketansvar samhället har för att missbrukaren får den ekonomiska hjälp och det stödhan behöver. Det är också mycket viktigt att någon finns som harkännedom om hans förhållanden och kontinuerligt kan ge den hjälp och den vårdsom för tillfället är den bästa. skall därför kunna utse enkontaktperson med uppgift bl. a. att förmedla och underlätta insatser frånsocialnämnden och att hjälpa missbrukaren i kontakter med andra myndigheter.Det skall kunna ske även mot missbrukarens vilja. Blir det fråga om att beredamissbrukaren vård, skall en stödperson alltid utses. Harmissbrukarens vårdbehov inte kunnat tillgodoses på frivillig väg - vilket ide flesta fall ger det bästa resultatet - bör, liksom fallet är ,missbrukaren beredas vård mot sin vilja. Vård med stöd av lagen får beredasmissbrukaren mot hans vilja från det att vård med stöd av lageninleddes. Förutsättningen skall emellertid vara att de förebyggande insatsernavisat sig otillräckliga och att det föreligger fara för missbrukarens liv ellerhälsa, eller annans liv eller hälsa, eller att missbruket väntas kunna medföraallvarliga sociala skadeverkningar för missbrukaren själv eller hans anhöriga. De nuvarande grunderna för omhändertagande enligt LVM börbibehållas men kompletteras med att även skyddet för annan skall utgöra skälför omhändertagande. Utskottet ser gällande ordning som en tillfällig lösning iavvaktan på den mer allsidiga diskussion som kan komma till stånd sedanresultatet av socialberedningens utvärdering föreligger. Vi moderater anser attvi redan nu bör genomföra förändringar. Behovet är stort. Jag yrkarbifall till reservation 1. Vidare vill jag yrka bifall till reservation 2, som gällerkontraktsvård inom . Denna reservation är gemensamt borgerlig. Vianser att det är mycket viktigt att kontraktsvården får större utbredning,eftersom vi tror att detta system är mycket användbart. De erfarenheter somhittills har gjorts på detta område har varit övervägande positiva. Genom attgå in för detta system när det gäller vård av missbrukare kan man, enligt vårmening, med samma medel som vi satsar få mycket mer av positiv vård ochdärigenom också rädda människor till ett bättre liv. 127EVERT (): Efter att ha utrett åtskilliga frågor inomsocialtjänstens ram har socialberedningen nu kommit fram till att se över LVM,den tvångslag som vi har mot vuxna missbrukare. Redan när den lagen infördessade vi att. det är viktigt att den följs upp. Vi hade på ossdå vi utformade den nuvarande lagen, som har gällt i ungefär . Jag undrar om utskottsreservanternas företrädare verkligenmenar väd han säger här från talarstolen. Skall vi alltså så gott som anta enlag som är utformad av ? Erforderlig beredning skulle genomföras.Sådan beredning förekommer ju nu i socialberedningen, och vi får ettslutbetänkande , enligt de planer vi har. Jag tror ocksåatt den tidsplanen håller. I beredningen har vi en ledamot från , nämligenGöte . Han har alla möjHgheter att föra fram synpunkterdär. Då kan de prövas där de skall prövas. Jag yrkaravslag på reservation 1. Beträffande reservadon 2, som är gemensam för de borgerligapartierna, är det bara att säga att vi har prövat frågan om kontraktsvård inomsocialtjänsten . Men vi fortsätter faktiskt i socialberedningen attundersöka om det är möjligt att införa något slags kontraktsvård. Jag har sagtdet tidigare, och jag vill gärna upprepa det, att ett kontrakt är det alltidmöjligt att utforma mellan och den det gäller. Men frågan är juvad som skall hända om detta kontrakt bryts. Då kommer man in pårättssäkerheten, och det blir betydligt svårare. Den kontraktsvård som finns inomkriminalvården är utformad på ett helt annat sätt och skall inte Prot.1986/87:30 sammanblandas méd det som här föreslås. Som sagt diskuteras också den här frågan isocialberedningen. 128 (): säger att han är förvånad närjag för fram dessa synpunkter. Men vi har från tid till annan fört framsynpunkter i denna riktning. Det är därför vi den här gången har utformat ettmera genomgripande förslag. Våra tidigare förslag har alldd avvisats med sammahänvisning till att socialberedningen skall utvärdera lagstiftningen innan maninför något nytt. Vi anser att man även nu bör kunna genomföra förändringar,när man redan på goda grunder kan anta att den lag som vi har inte ärtill fyllest om man skall kunna ge vård och positiv behandling till deolyckliga människor som det är fråga om. Varför avstyrka vårt förslag? Varförinte hänvisa motionen till socialberedningen? Det vore i alla fall litet merapositivt. är tveksam till våra ambitioner på denborgerliga sidan att gå in för kontraktsvård. Det förutsätter, i och med attdet är två parter, att missbrukaren å sin sida gör ett åtagande. Han eller honär alltså i sådant läge övertygad och vill ställa upp. Vi är också på borgerligsida över huvud taget övertygade om att skall man nå framgång i missbrukarvårdenkrävs att missbrukaren själv ställer upp. Då är chanserna väldigt mycketstörre. Det visar erfarenheter från andra håll. 129 (): säger att han framförsynpunkter. Så långt är det väl all right. Det måste vara helt tillåtet ochhögst önskvärt att vi framför synpunkter i denna kammare, så att t. ex.socialberedningen kan fundera över dem. Men att begära att vi skall taställning till ett väldigt starkt utformat lagförslag, som det ju faktiskt ärfråga om, är att begära för mycket. Vi har socialberedningen, där ju GöteJönsson ingår. Han kan presentera den här motionen för socialberedningen. Vikan diskutera den där. Det verkar som om vi är överens om kontrakts-vården, utompå den punkt som jag påpekade, nämligen: Vad händer när man bryterkontraktsvården? Skall man ha ett system där rättssäkerheten är tillgodoseddeller ej? Det är detta det är fråga om. Jag yrkar bifall tillsocialutskottets hemställan i betänkande 8 och upprepar mitt yrkande om avslagpå de två reservationerna. 130INGVAR (): påpekade att jag talade omsynpunkter. Det kanske var så jag uttryckte mig i repliken. Men visst är detett starkt utformat lagförslag. Jag tycker det är positivt att någon vågarlägga fram ett starkt utformat lagförslag i en så här viktig fråga. Det borderegeringen i stället vara tacksam för. Då-har man någonting att diskutera ochkanske dra nytta av. Vi hoppas alltså att vi med det här starka lagförslagetskall kunna påverka dessa frågor i positiv riktning. Prot.1986/87:30 Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (delpensionsnivån) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förreservationen av Margö . Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 97 förreservationen av m. fl. Mom. 2(översyn av regler om dödsbevis och obduktion) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 98 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (transplantationslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion1985/86:So405 av - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (nylagstiftning inom missbrukarvården) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 65 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (kontraktsvård inom ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 2 av m. fl. -bifölls med acklamation. 1986/87:1om étt samlat program för skolledarutbildning (prop. 1985/86:173). Ett samlat, program för skolledarutbildning 131 (): betänkande nr 1 underinnevarande behandlar ett samlat program för skolledarutbildning. Vi moderater hälsar detta program med tillfredsställelse.Skolledarna, som utgör en av de viktigaste resurserna inom skolväsendet, harlänge i utbildningshänseende utgjort en eftersatt grupp. När man nu frånstatsmakternas sida tar ett krafttag är det utomordentligt väsentligt attutbildningen utformas på ett sätt som verkligen ger de erforderliga resultaten. Det förslag till ett samlat program förskolledarutbildning som regeringen presenterat i proposition 1985/86:173harmånga förtjänster, vilket inte minst framgår av att utskottet vid sinbehandling av propositionen i stort sett varit enigt. Detta hindrar emellertidinte, herr talman, att det kan finnas nyansskillnader. Vi moderater har i modon1985/86:621, väckt med anledning av propositionen, betonat ledarskapetsbetydelse liksom behovet av goda kunskaper i administrativa och ekonomiskarutiner samt om rättsfrågor. Vi har också framhållit att utbildningsbehovet ärstörst i början av skolledartjänstgöringen, varför tyngdpunkten i utbildningentidsmässigt bör läggas på rekryteringsdelen och framför allt påintroduktionsutbildningen. Vi anser också att det, eftersom skolledningen iallmänhet består av flera personer, vore lämpligt med enspecialiseringsmöjlighet, så att skolledarna inom ett rektorsområde kankomplettera varandra. Utskottet har skrivit mycket positivt om våra synpunkter ibetänkandet och har t. o. m. i något moment sagt sig dela den uppfattning somframförs i motionen i detta hänseende. Det kan då, herr talman, säkerligen tesig underligt för den oinvigde att utskottet likväl avstyrker motionen ochdärmed också den uppfattning man säger sig dela. Vi har inte reserverat oss på denna punktutan utgår från att ansvariga myndigheter noggrant tar del av betänkandet ochverkligen beaktar utskottets synpunkter vid detaljutformningen avskolledarutbild-ningen. Däremot kan vi inte ansluta oss till propositionens ochutskottsmajoritetens förslag till utformning av fördjupningsutbildningensgenomförande. Vi kan för vår del inte finna att en särskild regionalorganisation för just skolledarutbildningen är nödvändig. Vi förordar i ställetatt länsskolnämn-derna ges ansvaret. I den mån underlaget för att genomföra enfördjupningsutbildning anses vara för litet inom ett län, kan länsskolnämndernata initiativ dll samarbete utan assistans av några regionala utbildningsledare. Vi anser också, i likhet med föredragande statsråd, attdet är viktigt att man för fördjupningsdelen utnyttjar den kompetens som finnsinom högskolan när det gäller skolutveckling och skolledning. Enligt våruppfattning bör länsskolnämnderna normalt kunna anordnafördjupningsutbildningen, eller delar av denna, i form av uppdragsutbildningvid universitet eller högskola. Härigenom bör syftet att tillgodogöra sighögskolans kompetens på relevanta områden på ett tillfredsställande sätt kunnabli tillgodosett. Jag yrkarsålunda bifall till reservation 2 i betänkandet. Slutligen,herr talman, några ord om användandet av de statliga medel som Ett samlat program för skolledarutbildning Ett samlat program för skolledarutbildning Prot.1986/87:30 ställs till förfogande. Vi har i vår motion anfört att en skälig delav medlen bör användas till att täcka kostnaderna för vikarierunder skolledarnas utbildning. Det torde vara ställt utom allt tvivel attskolledarnas möjligheter att ta aktiv del i sin egen utbildning ökar avsevärtom de slipper att upprätthålla sin egen tjänstgöring parallellt med studierna.Utskottet säger i betänkandet att det finner dét rimligt att viss del avkommunernas medel för skolledarutbildningen bör användas för att täckavikariekostnader. Vi nöjer oss med den skrivningen och förutsätter attkommunerna har utskottets skrivning och viljeinriktning i gott minne, närfrågan blir aktuell. 132 (): Det förslag till skolledarutbildningen somriksdagen nu skall fatta beslut om är ett viktigt steg i riktning mot enförbättrad kompetens hos skolornas ledning. Vi noterar särskilt de krav påkvalitet som framhålls . På en punkt har emellertidfolkpartiet en annorlunda syn. Vi vill ytterligare betona kravet påjämställdhetssträvandena, som vi finner inte tillräckligt har beaktats iregeringens förslag. Det är ett självklart rättvisekrav att kvinnor och mänskall vara lika representerade och ha samma inflytande i samhället. Dettaförhållande gäller inte skolledartjänsterna . Det finns många skäl tillvarför det är angeläget att andelen kvinnliga skolledare bör öka. Kvinnor och män har olika erfarenheter av livet ochmänniskorna. Det är därför viktigt att det även finns kvinnor inomskolledningeri, så att perspektivet och möjligheterna till inlevelse ochförståelse inte begränsas till männens erfarenhetsområde; Barnen behöverförebilder från vuxenlivet som innebär att kvinnornas och männens kapacitetutnyttjas på lika villkor.- Mot bakgrund av detta är det mycket, otillfredsställandeatt det i propositionen inte lämnas några förslag till hur en jämnarekönsrekrytering av skolledare skall kunna åstadkommas. Inom de områden där det är uppenbart att de lokalaskolhuvudmännen har svårigheter.att leva upp till ambitiösa målsättningar iläroplanerna är det vanligt att får i uppdrag att utarbetaett program eller speciellt servicematerial. En förbättrad jämställdhet när detgäller skolledarna är ett sådant område. Utvecklingen går oerhört långsamt, och i många kommuner ärman uppenbart handfallen när det gäller att stimulera kvinnor till att sökatill skolledarbefattningar. har därför föreslagit attskolöverstyrelsen i samband med planeringen av den nya skolledarutbildningenskall få i uppdrag att också utarbeta ett program för hur en jämnarerekrytering till skolledartjänster skall kunna uppnås. Detta anser vi attriksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. 133 (vpk): Vi har från vpk:s sida till stor deltillstyrkt regeringens förslag till ett program för skolledarutbildning. På ett par punkter vill vi dock gå längre än regeringen och utskottsmajoriteten. 126 , Skolledarna utgör enligt vår meningen viktig resurs i skolan, bl. a. för att föra ut debeslut som fattar inom utbildningspolitikens verksarri-hetsområde.Många gånger stöter man som utbildningspolitiker på stora brister ute påskolorna när det gäller vetskapen om de intentioner och diskussioner som liggerbakom beslut i . Skolledare spelar här en viktig roll sominformationsgivare. Men det är också skolledare som har ett tungt ansvar föratt våra beslut så att säga sätts i sjön och får reell verkan. I det demokratiska ledarskap som skolledarrollen innebärnär den fungerar uppstår naturligtvis konflikter. Det kan handla om ideologiskaspörsmål eller lojalitetskonflikter beroende på olika gruppintressen. Dessatyper av motsättningar är naturligtvis om inte alltid önskvärda så dock vanligai ett avancerat demokradskt ledarskap. Dess motsats, despotismen, kommer aldrigatt bli avancerad utan kvalitativt urholkad och bara skenbart fri frånmotsättningar och skilda intresseståndpunkter. Vad jag här har sagt belyser delvis vikten av enkvalitativt god skolledarutbildning. Det är självfallet så att ingen här i vill ha endålig utbildning för skolledarna. Men den problematik som finns i t. ex. detsom brukar kallas det pedagogiska ledarskapet gör det enligt vår meningnödvändigt att nogsamt peka ut den kvalitativa nivå som bör nås inomskolledarutbildningen. Mot bakgrund av de förhållanden som jag här snabbtskisserat har vi ansett naturligt att den senare delen av skolledarutbildningenfår en så god anpassning som möjligt till de frågeställningar en skolledareställs inför i sitt dagliga arbete. Vi har ansett det nödvändigt att klartdeklarera: den kompetens som krävs härför finner vi inom det svenskahögskoleväsendet. Det vore naturligt om också utskottet ginge på den linjen,och skälen är som sagt många. Låt mig nämnanågra fler än dem jag tidigare tagitupp. kommer vi att få en ny lärarutbildning för lärare igrundskolan. Det var inte utan våndor som beslutet fattades i , och detlär inte bli utan våndor sorii det hela sätts i sjön heller. Självfalletkomriier denna förnyelse att innebära att nya erfarenheter görs, tas dll varaoch utvärderas inom lärarutbildningsväsendet. Vi anser att det är naturligt att skolledarna skäll ha delav denna kunskap, och det får de bäst i just våra lärarutbildningsanstalter. Planeringsvinster skulle också kunna göras om nuuttalade att fördjupningsdelen när det gäller skolledarutbildningen skall liggapå högskolenivå. Då kiinde man redan.nu inför planläggandet av den nyagrundskollä-rarutbildningen planera in den uppdragsverksamhet soriiskolledarutbildningen innebär. Tycker inte utskottsmajoriteten att detta vorebra? Det vore väl bra, då var och varannan i högskoledebatteri talar omde höga administrativa kostnaderna inom högskolan. Varför uttalar man inte frånutskottets sida vikten av vetenskaplig kompetens då det gäller just detpedagogiska utvecklingsarbetet? Varför överlåter ni socialdemokrater pedagogisktutvecklingsarbete till privatskolor, som enligt utredningar ändå inte kaninlemmas i det allmänna skolväsendet? Vi delar inte er uppfattning om att deinte kan inlemmas. Anser man inte att våra högskolor har denna vetenskapligakompetens, eller vill man anlita lösa bihang i form av utbildningskonsulter?Det är ingen speciell högskola för speciellt skolledare som vpk vill bygga. Vivill bara ta vara på den kunskap och den kompetens En samlat program för skolledarutbildning Ett samlat program för skolledarutbildning Prot.1986/87:30 som finns inom det svenska högskoleväsendet och som har byggts uppmed skattemedel. Vi kommer aldrig att medverka till att dettakunskapskapital går till spillo. Det är tråkigt att inte fler delar våruppfattning. Mot bakgrund av det som jag nu har sagt ärdet naturligt att man bibehåller den centrala ledningsfunktionen förskolledarutbildningen vid i . Jag beklagar att LarzJohansson har sprungit ifrån sin motion om fortsatt lokalisering tillLinköping.