prot · GA0937 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag ber att få tacka-statsrådet för svaret på min fråga. Det är angeläget att få klarhet om vad som egentligengäller, eftersom det i affärer och i anslutning- till skolor förekommei"försäljning av cigaretter styckevis. Det ärinte någon tillfällighet attcigaretter försäljs för exempelvis . Mindre nogräknade affärsidkareser en möjlighet att förutom att. göra en ordentlig vinst per cigarett öka sinförsäljnirig. Detär ganska otroligt att barn och ungdomar köper hela askarcigaretter, om de inte redan röker, men det kan vara lockande att för en pengsom var och en disponerar kunna köpa en cigarett för att pröva. Det kan också bliinkörsporten till att man börjar röka. Föräldrar oroar sig naturligtvis över de försök som görsför att underlätta för barn och ungdomar att komma över cigaretter. På dettasätt motverkas också olika organisationers arbete mot rökning. Kampanjer föratt förmå barn och ungdomar att avstå från att börja röka blir inte likaverkningsfulla. Bestämmelserna om att tobaksvaror skall vara försedda medvarningstext upplevs inte som ett förbud mot styckevis försäljning. Det behövsytterligare åtgärder, och jag är tacksam om statsrådet vill vidta sådana. Överläggningen var härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1986/87:205 om ökat konsumentskydd vid bilköp m.m. AnL 84 Statsrådet . har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att fullfölja arbetet att stärka konsumentensställning i vad gäller köp, service och reparationer av personbilar. Som svar pä frågan vill jag nämna ätt konsumentskyddet påtjänsteområ det har förstärkts genom dén korisumenttjänstlag som trädde i kraft i ar. Denna lag är tillämplig på bl. a. reparationer av personbilar; Jag har inhämtat att förhandlingar pågår mellan och bilbranschen om standardvillkor och om information på området som är anpassade till konsumenttjänstlagen. ' har vidare utfärdat riktlinjer om deniriformation som skall lämnas vid försäljning av begagnade personbilar. Jag kan tillägga att ett förslag till nyakonsumentköpregler bereds inom . Detta arbetesyftar till att åstadkomma réjgler som gör att konsumenten får en starkareställning bl. a. vid bilköp. AnL 85 (): ' Jag vill börja med att tacka statsrådetförsvaret på min fråga men blir mycket oroad över innebörden. Detfinns mycket litet som talar för att de åtgärder som statsrådet har nämnt,nämligen införandet av konsumenttjänstlagen och de av utfärdaderiktlinjerna om den information som skall lämnas vid försäljning av begagnadebilar, egentligen komriier att få framgång, dvs. lösa konsumenfproblem på områden där de faktist behöver lösas. Konsumenttjänstlageninnehåller vissa mycket viktiga informationer, som man behöver ha riär manlämnar in bilen på reparation. Konsumenttjänstlagen irinehåller nämligen intekrav på vissa mycket viktiga informationer, som man behöver ha när rrianläriiriarin en bil på reparation. fanns en branschöverenskommelse, somhette Regler för bilreparation. Den hade seriösa bilverkstäder uppsatt välsynlig, men den har MRF:s medlemmar tagit ned riu när konsumenttjänstlagengäller. Därför kan t. ex inte alltid prisuppgift krävas, inteheller skriftlig beställning. Och tidpunkten för när ett arbete skall varaklart är oreglerad. Riktlinjerna som utfärdat har inte hellerantagits av branschorganisationen . Jag vill därför ifrågasätta om dessaåtgärder faktiskt kommer att leda till att lösa problemen på området. . '' ' AnL 86 Statsrådet . Å. : Herr talman! Det är det vi nu får se. Det är riktigt, som säger, att när vi nuhar fått en konsumenttjänstlag har det tidigare avtalet om vissa normer, somhade antagits från bilbranschens sida. kommit att få mindre betydelse äntidigare. Därför sitter nu företrädare för och diskuterar medbranschen om att få til! stånd en reglering av de frågor'som inte täcks avkonsumenttjänstlagen. ;i986/87:37; Om ökat konsumentskydd vid bilköp, ' -m. m. Om portokostnaden för organisationstidskrifter Om en del spörsmål täcks in av konsumenttjänstlagen får enöverenskommelse en annan innebörd och en annan formulering . Vidare är det riktigt att de riktlinjer som finns harutfärdats ensidigt av , men det finns ju en möjlighet förkonsumentverket att med stöd av marknadsföringslagen anmäla bilföretag som intelämnar information enligt riktlinjerna - om det skulle förekornma. AnL 87 (): . Ingen skugga skall falla på konsumentverketnär det gäller att ha försöktkomma till tals medbilbranschen på detta område. Man har lagt ned oerhört mycket arbete förattförhandla fram gemensamma riktlinjer och branschregler. Resultatet är attdet faktiskt föreligger en konflikt mellan verket och branschen. Det är med denutgångspunkten jag anser att regeringen borde ta ett fastare grepp när detgäller att lösa konsumentproblemen på det här området. AnL 88 Statsrådet . Vi håller självfallet kontakt medkonsumentverket. Den lagstiftning som dels har kommit till stånd, dvs.konsumenttjänstlagen, dels är under utarbetande, nämligen om nyakonsumentköpregler, måste ändå stärka möjligheter att få tillstånd effektivt verkande regler på det här området, som kan kompletteras medöverenskommelse med branschen. AnL 89 (): Naturligtvis stärker det attfå en lag i ryggen närdet skall diskutera med branscher i olika avseenden. Detolyckliga med konsumenttjänstlagen är dock att den just för bilbranschen ärrelativt otillräcklig på de områden jag nämnde: priset, tidpunkten för avslutatarbete samt förutsättningarna för att få en skriftlig bekräftelse pä vadarbetet skall innehålla. Det är däri problematiken ligger. Det är dessa problem jaganser att regeringen borde försöka ta tag i. Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1986/87:199 om portokostnaden för organisationstidskrifter AnL 90Kommunikationsminister : Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möta den oro utgivare av bl.a. organisationstidskrifter redovisar med anledning ay den höjda portokostnadenvid postdistribution. och företrädarna för tidningsbranschen träffarvarje år ett avtal om priser och villkor i tidningsdistributionen.Förhandlingarna mellan parterna sker med utgångspunkt i riksdagsbeslut från1976. Riksdagsbeslutet innebär bl. a. att postverkets avgifter skallhöjas så att den andel av särkostnadernai postens tidningsrörelse som täcks med avgifter successivt ökar. Avtaletfastställs sedan av regeringen. Beträffande tidningstaxorna har posten nyligentecknat avtal med . Förhandlingar mellanFack- och , som företräderorganisationstidskrifterna, och posten har också förts. Något avtal har intekunnat tecknas . Frågan om tidningstaxan bereds nu inomregeringen, och jag är därför inte nu beredd att vidta några åtgärder medanledning av fråga. AnL 91 (): Jag tackar statsrådet för svaret på frågan. Många organisationstidskrifter har utomordentligtstora ekonomiska problem att bemästra. Regeringsförslaget om att helt ta bortorganisations-tidskriftsstödet blev riksdagsbeslut trots energiskt motståndfrån . För t. ex. , som jag känner väl och kännerför, försvann ett bidrag på . Därtill höjdes portokostnaden med 6,4 %genom ett beslut av postverket och regeringen. kräver postverket en höjningmed för postdistribution av bl.a. organisationstidskrifter . Det verkar som om regeringen inte vill underlätta förorganisationer att via sina tidskrifter nå ut och påverka i samhället. Mängautgivare frågar sig nu: Vad händer när postverket skall kompensera sig förhöjningar som man vägrats? Man kan t.o.m. säga att postverket prissätter sig urmarknaden. Vad anser kommunikationsministern om det förhållandet? Hur ställersig kommunikationsministern till tanken på att låta postverket bli konkurrensutsatt? Det finns risk för ökande problem för organisationstidskrifternamen också, menar jag, för postverket, om stora kunder skaffar andra sätt att fåut sina tidningar. Det kan t. o. m. innebära att postkunder i t. ex. glesbygdfår försämrad service i de fall stora kunder i fortsättningen inte hänvändersig till postverket. Jag skulle gärna vilja höra kommunikationsministernsreaktion på dessa spörsmål. AnL 92 Kommuriikafiorisminister : . säger att det verkar som omregeringen inte vill underlätta för organisationstidskrifter att komma ut. 1detta sammanhang är det inte så mycket fråga om vad regeringen vill eller intevill utan det är ett riksdagsbeslut som reglerar hur förhandlingarnaskall föras och vilka kostnader som är aktuella i sammanhanget samt hur postenskall få täckning för dessa kostnader. Eftersom det riksdagsbeslutet inte harblivit ändrat, följer man den förhandlingsordning som de olika parterna dä komöverens om att använda. 1 vad gäller inställningen att posten borde ha en merkonkurrensutsatt verksamhet är det faktiskt så att postens monopol inte gällerinom det område vi nu diskuterar. Posten arbetar här utsatt för konkurrens. Detfinns såvitt jag kan förstå ingenting som hindrar tidskrifterna att finna andraalternativ än posten för sin utgivning. Det är inte fråga om att posten pådetta område är skyddad från konkurrens, utan posten är utsatt för konkurrens. Om portokostnaden för organisationstidskrifter Prot.1986/87:37 27noverriberl986 AnL 93BÖRJE (): Beträffande den procentuella höjning somposten kräver vill jag fortsättningsvis fråga kommunikationsministern: dessaanspråk på kraftiga höjningar uttryck för att posten sköter sin effektiviseringoch sin rationalisering på ett sätt-som gör posten konkurrenskraftig? Jag ärinte vän av monopol i och för sig, men jag menar att det föreligger en vissrisk för postdistributionen över huvud taget om stora kunder börjar lämnapostverket pä grund av de höga kostnader som t. ex. tidnirigsutgivare åsamkasför distribution via postverket. AnL 94 Kommunikationsminister : Herrtalman! Man kan tycka vad man vill om detta riksdagsbeslut , men såsomsystemet är uppbyggt är den höjning som posten nu önskar ett resultat av atthöjningen var så låg. Men jag tycker inte att vi behöver utgåfrånatt den höjningen blir den slutgiltiga. Som jag sade bereds ärendet-förnärvarande inom , och jag kan självfallet inte i förväg uttalamig om vilket beslutet blir. AnL 95 (): Avdetta kan jag dock sluta mig till att denoro som en del tidningsutgivare känner för att postverket skallvilja kompensera sig för de höjningar man nu inte fått göra verkligen ärbefogad. Man får då förstå att de funderar över andra möjligheter att få utsina tidningar till sin läsekrets och sina medlemmar. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1986/87:128 om vägbyggandet i läri har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att förhindra den förstöring av miljö- och vägkapital somnu hotar i . Jag vill påminna om att byggande av statliga vägar skeroch bidrag till byggande av statskommunala gator utgår enligt fastställdaflerårs- och fördelningsplaner. Dessa planer har tagits fram i endecentraliserad process. Det lokala och regionala inflytandet är stort vidprioriteringen av väginvesteringar. Genomförandet av planerna sker i den taktsom medelstilldelningen till vägbyggandet medger. Jag har inte för avsikt attfrångå den av beslutade ordningen för vägplaneringen. Jag delar uppfattning att det i Stockholmslän finns ett flertal angelägna vägprojekt: Det framgår av gällande planer förväginvesteringar. Detta har också komniit till uttryck i regeringens direktivför upprättande av flérårs- och fördelningsplaner för vägbyggande . I är flertalet kommuner egnaväghållare. Dessa kommuner får bidrag till byggandet av s. k. statskommunalagator och vägar via fördelningsplanen; Jag kan nämna att i fastställd fördelningsplan förperioden 1984- 1993 har vägprojekt för nära 1,3 miljarderkronor, vilket är en tredjedel av det beräknade anslaget till hela landet undertioårsperioden. har regeringen genomfört extrasatsningar på vägbyggandet i . Det gäller bl.a.tidigareläggning av objekten Värmdöleden. bro över SJ i samt mitträckeoch belysning på 4 mellan och . Prot.1986/87:37 : AnL 97 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. har faktiskt missgynnatsvad beträffar statliga vägpengar, och är det kris. Vägnätet har slititsmycket hårt. Åtgärder för att förbättra förbindelserna mellan södra och norralänsdelarna har fått vänta, flaskhalsar i transportsystemet proppar till itrafiken och åstadkommer köer och avgaser, och trafiksäkerheten har försämrats.1983 var länets andel av planeringsramen . Den procentuella andelen förlänet har därefter successivt sjunkit och var 1985 . Det finns en rad riksfunktioner för vägtrafiken i länet.Förutom vägar till det centrala gäller det t. ex. E4 mot ,vägen mot , som trafikeras av tung trafik till Finlandsfärjorna, ochvägen mot , som bl. a. har Gotlandstrafiken. De behöver omgåenderestaureras och byggas om. Enligt skiss till ny regionplan kommer framkomligheten förbiltrafiken i regionen att drastiskt försämras, även om nu gällande vägplanerrealiseras. Medelresetiderna beräknas öka från till 50. För varuproducerande företag utefter hela norrlandskustenär en flaskhals, som försvårar en effektivvarudi-stribution. Vägnätets funktion i huvudstadsregionen har alltså även storbetydelse för landet i övrigt. Trafiksystemet i är dessutomuppbyggt som ekrarna i ett hjul, varför en stor del av trafiken måste passeracentrala delar. Tvärförbindelser måste därför till. De problem som alltmer uppenbaras i ,med dålig trafikmiljö, köbildning, långa och tidskrävande arbetsresor samtoacceptabelt höga olyckstal - antalet olyckor har ökat med isnitt - hänger inte så mycket samman med tillväxten i med att man under en lång följd av år inte har gjort något åt vägarna. Utöver det svar jag har fått villjag ha svar på detta. Här måste tillkomma extraordinära åtgärder för Stockholmsläns vägnät.- Vilka? AnL 98Kommunikationsminister : Herr talman! Jag skall inte kommenteraalla de vägobjekt av olika slag som räknade upp. Många av dem ärsäkert angelägna. Men att man med hänsyn till den situation som råder påbyggarbetsmarknaden i Stockholrii av sysselsättningsskäl skulle tillföra justdenna region extra medel förefaller inte särskilt troligt. Läget där är juganska ansträngt. Det beror bl.a. på att det där sker en del ganska stora - ochvälmotiverade -investeringar på kommunikationsområdet, även om det inte är justvägar som är aktuella. 1986/87:37 pågår just nu någonting som sägsvara största bygge. Det är i högsta grad ettkommunikationsobjekt, även om det inte precis är ett vägbygge. AnL 99 (): I en interpellationsdebatt i förra veckanpåpekade kommunikationsministern själv att t. ex. Norrlandslänen hade fåttmycket stor andel av vägpengar-bl. a. av sysselsättningsskäl. Det kan tänkasatt det skulle vara motiverat att tillföra arbetskraft, som drabbatsav arbetslöshet i andra län, för att genomföra dessa angelägna objekt iStockholmsregionen. Enligt vad kommunikationsministern sade i förra veckanhade under förra budgetåret fått . per invånare i anslagtill statsvägnätet, medan t. ex. hade fått . Jag citeraralltså kommunikationsministern själv. Jag undrar om det inte skulle finnas skäl att se över dennyckel för fördelningen av vägpengar över landet som vi nu har och att kanskesärskilt beakta storstadsregionernas betydelse ur kommunikationssynpunkt förhela landet. Jag vill minnas att i sin anslagsframställan också harpåpekat detta. Med anledning härav skulle jag vilja fråga omkommunikationsministern är beredd att se över detta fördelningssystem. AnL 100 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag kan väl kort svara att man i den översyn som allmänt sker avtrafikpolitiken och fördelningen av vägpengarna inför den kommandetioårsperioden naturligtvis också kan titta på de fördelningsnycklar som mananvänder. Jag vill emellertid slå fast att nogicke är missgynnad ur kommunikationssynpunkt. Att man, som jag sade i , får mera vägpengar i är ju ganska naturligt medhänsyn till strukturen där. Men det satsas inte bara pengar pä vägar här iStockholm utan det sker också andra kommunikationsinvesteringar som är viktigaför denna region. AnL 101 (): Investeringar i vägar ger som alla vet enmycket god avkastning. Brist på investeringar och underhåll innebärkapitalförstöring. funktion urtrafiksynpunkt är utomordentligt väsentlig för hela landet. Jag tror att mandärför för hela landets skull helt enkelt måste se över dettafördelningssystem. Av de siffror som jag tidigare nämnde framgår att Stockholmsläns andel av pengarna för det statliga vägnätet faktiskt sjunkit kolossaltsnabbt - från , dvs. mötsvarande kommunsandel av rikets befolkning, fill . Det betyder alltsåatt en alldeles kolossalt kraftig försämring har skett. Dessa siffror har jagfått från i . Överläggningenvar härmed avslutad. 25 §Svar på fråga 1986/87:155 om persontrafiken på järnvägssträckanKalmar/ Aiif, 102 Kommunikationsminister : 'Nyvall har med hänvisningtill att transportrådet uppges vilja ersätta vissa tåg med buss frågat mig. omregeringen avser att medverka till en nedläggning av persontrafiken, påjärnvägslinjen /. Jag förmodar att den uppgift som sin fråga på kommer från en utredning som transportrådet gör om denlångväga busstrafiken. Utredningen sker på regeringens uppdrag och syftar tillatt ta fram underlag för ställningstagande till hur den framtida långvägabusslinje-trafikeri skall kunna effektiviseras och samordnas: När utredningenblir klar och redovisats är det min avsikt att höra olikaintressenter för att trygga frågans allsidiga belysning. Frågan kommer därefteratt behandlas inom rameri för det trafikpolitiska utvecklirigsarbete somnyligen påbörjats inom . Tills vidare har jag därför ingenanledriing att nu kommentera den aktuella frågan. Jag vill dock klarlägga att linjenKalmar/tillhör riksnätet och att det ur samhällsekonomisksynpunkt varken är möjligt eller lämpligt att tillhandahålla parallelltfullt utbyggda transportsystem. De olika, trafiksystemen som tåg och buss böri stället samarbeta och utgöra komplement till varandra så att ensamhällsekonomisk utbyggnad av trafikförsörjningen främjas. har hären viktig uppgift att fylla på framtidens transpdrtmarknad om man ser till dessfördelar ur bl; a. miljö-, energi- och trafiksäkerhetssynpunkt. Prot.1986/87:37 ; 1986 Om persontrafiken på järnvägssträckan KalmariKarlskrona i, - AnL 103INGRID (): Tack för svaret, statsrådet ! 'Detvar väl ungefär som jag väntade mig. Jag har ställt frågan därför att det harväckt oro i våra bygder att nya järnvägsindragningar syns vara på gång. Som framgår av frågan är det ett uttalande fråntransportrådets generaldirektör som väckt farhågorna. Han har uttalatatt det kan bli aktuellt att ersätta viss tågtrafik med busstrafik på linjen.Jag vill ifrågasätta transportrådets inriktning när man tar upp frågor av dettaslag. Den verkar ofta så negativ, och jag vill gärna höra statsrådets syn pådetta problem. Järnvägslinjen , som jag främst kommer attuppehålla mig vid, är viktig för regionen, både för persontrafik och förgodstrafik. Om jag tar det sistnämnda först; så säger t; ex. attjärnvägen är en livsnerv och att den ökar i betydelse. , som ärKalmars största industri, investerar 200 milj; kr. för ändradoch utökad produktion. Ett godståg går i vardera riktningen . Skulletåget ersättas, med vägtrafik, betyder det ca 30 stora långtradare varje dygnpå vägar som-på vissa avsnitt knappast klarar denna ytterligare belastning. Tillsammans med företag arbetar SJ uppenbarligen fram enrationell och attraktiv godstrafik. För persontrafiken verkar det vara svårare.De restider och det vagnmaterial som finns pä linjen gör intejärnvägen lockande. protokoll 1986/87:37-38 Prot;1986/87:3.7; 27november:1986 Om persontrafiken på järnvägssträckan / Resan tar , iblanddelvismed buss eller tågbyten. Reser man från mot tar sammasträcka endast och skall med planerade snabbtåg gå ännufortare. Sydöstra har inte underlagför snabbtåg, ochså högt behöver vi inte sikta. -Men'med bekvämare vagnar, en översyn ay spårenför att; öka hastigheten och en satsning på marknadsföring borde dennatvärsöverjärn-väg från sydöstra tillvästkusten bli den naturliga resväg som den tyvärr intéär . Någraparallella busslinjer, som svaret antyder, finns inte. vill därför frågakommunikationsministern om han är beredd att medverka dll-enutveckling av dennalinje.- .. . , AiiL 104 KommunikationsministerSVEN HULTERSTRÖM: . Skall transportrådet fylla det uppdrag dehar fått, som alltså har sin bakgrund-i ett riksdagsbeslut , måste rådetfå diskutera olika lösningar och åtminstone teoretiskt pröva olika alternativtill transport-försörjning.-Jag kan säga till , egen del känner jag mig ganska trygg för att de alternativ somtransportrådet tar fram verkligen kommer att bli allsidigt belysta. Om det ärfel på dem komrner de att bli föremål för en kritisk granskning i detremissförfarande som yi har innanvi beslutar oss för att fullfölja rådetsrekommendationer. Men i detta fall har rådet inte ens utfärdat rekommendation.Det rör sig om utrednings-iförslag som man fört fram på diskussionsstadiet. AnL 105 (): Herr talman! Det låter lugnande att kommunikationsministern talar på detta vis. Men jag önskar att transportrådet sade: Vi skall göra något positivt förden här linjen, viskall titta på om man parallellt med bussen kunde göra denna järnväg roligare. I har man gjort järnvägarna attraktivareframför allt med bättre tider, men också gjort tågen väsentligt bättre, ochfått en starkt ökad reseintensitet. Det skulle vara roligt om vi någon gångfrån transportrådet finge höra att man ville försöka göra någonting så att detblir attraktivare att resa med järnvägen. I stället säger man skall lägga ned. AnL 106 Kommunikafionsminister : Herrtalman! Jag delar uppfattning att det kommit fram endel roliga trafiklösningar på bl.a. länshuvudmännens initiativ. Det är medglädje man kan konstatera detta. Men när det gäller transportrådetmåste jag säga att när det kommer in i bilden beror det påatthuvudmannen för verksamheten, , av olika anledningar intekunnat göra sträckan tillräckligt attraktiv, och SJ:s utgångspunkt är oftatyvärr en annan. AnL 107INGRID (): Jag vet inte om transportrådet någonsin undersökt om SJ har Jag har inte .någon känslaav det. Jag vet att det är kort om vagnar just , men detta är ingenting somär nytt för ossjust , det har varit så . Jag hoppas verkligen att man, när riiari gör derina regionala-' busstrafik, också kanställa, upp en; parallell kalkyl Prot.,'-1986/87:37. ; med en bättre järnväg. ,; , , , ,-2-7 november1986 Överläggningen'var härmed avslutad. enay,post,:.-, r,'.,,-.., 26 § Svär på fråga 1986/87:157;omlördagsutdelningen-av post, ,,; AnL 108 KommunikationsministerSVEN-HULTERSTRÖM: , : ' 'Herr talman! .Liander har-mot bakgrund: avuppgifter i massmedia frågat mig om jag är beredd att medverka till attpostverket bibehåller lördägsutdelriingen och i synnerhetdenvia-lantbrevbärare. : , , ; ;- ',.. beslöt--så sent:som -att--postverksamheten, skall bedrivas effektivt öch'rationellt. Det är postverket som beslutarii.vilken- utsträckning och i vilka formerpostutdelningen.skall ske. Enligt yad-jaghar erfarit- prövar posten-för närvarande hur utdelningen, på, kan effektiviseras och organiseras. - . . - . i , .- -. Den distribution av dagstidningarsom posten utför regleras i avtal mellan posten och ; I det avtalsom nu gäller har posten förbundit sigatt dela ut dagstidningar även både med stadsbrevbärare öch medlantbrevbärare. Enligt vad jag har erfarit är det inte aktuelltmed någon ändring i avtalet beträffande lör,dagsut-delningen. 'Några åtgärderfrån min sida är därför inte aktuella., AnL 109 (): Herr talman! Jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret. , i - - ' . Det är väldet som är litet oroande,kommunikationsministern - att det är postverket som beslutar i vilkenutsträckning och i vilka former postutdelningen skall ske, och i synnerhet densom jag pekar på och som gäller dagstidningar. Jag vill görakommunikationsministern och kammarens ledamöter uppmärksamma pä att det somföreträdare för postverket sagt om förslag om upphörande av lördagsutdelningenredan har gett utslag på landsbygden.-Prenumeranterpå dagstidningar har redanbörjat bli tveksamma till fortsatt prenumeration .