prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — En del av våraönskemål har blivit tillgodosedda genom riksdagsbehandlingen, men inte alla. Bl.a. önskar vi en rejäl förstärkning när det gäller resurserna för den tekniskautbildningen, vilket ju är en fråga som behandlas . Vi har yrkat påytterligare 40 milj. kr. till den tekniska sektorn. Kvaliteten i högskoleutbildningen är naturligtvis ocksåstarkt beroende av förkunskapskraven, vilket bl. a. berördetidigare. Vi serockså fram mot det förslag som tillträdesutredningensbetänkande kan leda fram till och tycker det är viktigt med etttillträdessystem för högskolan som stimulerar eleverna att skaffa sig godaförkunskaper. Men vad som är inte mindre viktigt är kvaliteten i ungdomsskolan- att vi har en ungdomsskola med tillräckliga resurser att verkligen ge en godförberedelse för bl. a. högskolestudier. Tyvärr har ungdomsskolan blivit ett populärt område förnedskärningar och besparingar. Regeringen försökte genomföra besparingar på enhalv miljard på ungdomsskolan. Allt fick man inte igenom, men tyvärr en del.Moderaterna, som gärna talar om vikten av kvalitet i utbildningen och godaförkunskaper, leder ligan när det gäller att vilja göra nedskärningar iungdomsskolan, och det är klart att detta är ett hot mot kvaliteten också ihögskoleutbildningen. Vårt krav på en effektivare resursanvändning handlar, somjag sade, mycket om att hitta mindre byråkratiska arbetsformer. Det är bl. a. därför som vi förordar en friare studieordning inom det gamla filosofiska fakultets området. . ' Vi föreslår att linjernas roll skall tonas ned kraftigt.Linjerna kan få vara kvar som något slags studievägledande paket, men de skallinte binda studenternas studieval och heller inte vara avgörande förresursanvändningen. Genom att skapa sådana här fria studier tror vi att detblir lättare för studenterna att finna de utbildningsvägar som .passar derasintressen och det som de skall syssla med. Dessutom kan det bli en enklareanslagsordning. Vi kan komma bort från en situation där en institution skallfinansiera sin Grundläggande högskoleutbildning m. m. Grundläggande högskoleutbildning m. m. verksamhetgenom ett antal linjeanslag - lokala linjeanslag, individuella linjeanslag,anslag för enstaka kurser etc. Vi kan nå fram till en situation därgrundutbildningen helt enkelt finansieras av ett grundutbildningsanslag påinstitutionen. Decentraliseringen inom högskolan är en viktig sak. Denär, naturligtvis, av flera skäl en hjärtefråga för . Vi vet ju attavståndet till högre studier är av väldigt stor betydelse för den enskildestudentens benägenhet att välja när det gäller att gå vidare tillhögskolestudier i någon form. Därför är det viktigt för tillgängligheten tillhögskolan att alla har en rimlig chans att förverkliga sina intressen ochockså, om det är inriktningen, att skaffa sig en högre utbildning. Det ärsåledes väldigt viktigt att det finns en högskoleutbildning som är fördeladöver landet och att vi, förutom de stora universiteten, också har ett antalmindre högskolor med ett bra utbud och en god kvalitet på sin verksamhet. Det har diskuterats mycket vilken karaktär de mindrehögskolorna skall ha, och det förs fram tankar om att de skulle förvandlas tillnågot slags college-skolor eller yrkeshögskolor. Vi vill slå fast att vi anseratt också de mindre högskolorna bör ha en viss bredd på sin verksamhet. Det ärviktigt att också bygga ut den kortare, mera yrkesinriktade tekniska ochekonomiska utbildningen. Vi har tagit upp den frågan i motionertill . Även upprepar vi vår uppfattning om vikten av en vidareutbyggnad av de här utbildningarna. Det är naturligt att en hel del av demskall finnas vid de mindre högskolorna. Men därutöver är det viktigt att demindre högskolorna också har ett rejält utbud av mera allmänna kurser på detfilosofiska fakultetsområdet plus på något eller några utbildningsområden, därde kan utveckla en fördjupad och mera forskningsanknuten verksamhet med längreutbildningar osv., som då baseras på en riksrekrytering. Den här uppläggningen underlättas om man har samma syn somvi på linjesystemet, där kopplingen till allmänna utbildningslinjer inte längrekommer att vara så betydelsefull. Om man har samma syn som vi på hur utbildningenpå det filosofiska fakultetsområdet skall se ut, blir det. som sagt, lättareför en enskild student att kombinera en fil. kand.-examen -genom att utnyttjadet kursutbud som finns på den mest närbelägna högskolan, som också kan vara enrelativt liten högskola - med senare studier vid någon annan mindre högskolaeller något större universitet. Det är då viktigt att de små högskolorna fårresurser, så att den här typen av kursverksamhet kan byggas ut. Vi har ocksålagt fram förslag om detta. Genom den förstärkning av anslaget för lokalalinjer med enstaka kurser som nu föreslår hoppas vi att en del av dethär skall kunna realiseras. Det är viktigt att högskolan byggs ut på ett planerat sättoch med hänsyn tagen just till behovet av en fungerande högskoleutbildning överhela landet. har drivit kravet på en strukturplan förhögskolan, och vi anser att en av uppgifterna för denna strukturplan skall varajust att slå vakt om de mindre högskolornas roll och utveckling. Ett intressant exempel på hur en decentraliseradhögskoleutbildning kan byggas ut är projektet högskola.Den arbetsmetodiken bordeprövas också på andra håll i landet, kanske i form av och liknande projekt. Jag vill understryka att det tyvärr har blivit enfelaktighet i betänkande 16 som ligger på kammarens bord, där det framgåratt skulle stödja reservation 3, som handlar om denmaterialtekniska utbildningen i , som ju är ett led i uppbyggnaden avBergslagens tekniska högskola. står inte bakom den reservationen,och det gör inte heller . Däremot står bakom en reservationsom handlar om kvalitetsförstärkningar när det gäller den tekniska utbildningeni . Det kommer, såvitt jag förstår, att delas ut ett rättelseblad ikammaren. Det finns ytterligare några frågor som behandlas i dessabetänkanden. Ett av de viktiga områdena gäller utbildningen av förskollärareoch fritidspedagoger. Där har en hel del nedskärningar genomförts, ochutbildningarna i och har lagts ner. ser vi att detta var ettfelgrepp - motsatte sig också dessa nedläggningar. Efterfrågan på dessapersonalkategorier växer, och det finns nu anledning för att omprövaneddragnings- och nedläggningsbesluten. har också reservationer med deninriktningen. Ett förslag som har ett speciellt regionalpolitisktintresse är förslag om en arkitektskola för norra ,dvs. i samarbete med våra nordiska grannländer. Villkoren är ju speciella förbyggenskapen på och de nordliga delarna av , framförallt av klimatskäl. Det skulle vara ett intressant samnordiskt projekt att utvecklaen utbildning för arkitekter just med den inriktningen. Det vore ocksåintressant ur energihushållningssynpunkt att göra en sådan satsning. Vi harfört fram förslaget men har tyvärr inte fått stöd för det och har därförreserverat oss på den punkten. Jag vill också särskilt nämna frågan omjournalistutbildning, som är en gammal följetong. Det är angeläget att detfinns väl kvalificerade journalister, som inte bara har en god journalistiskutbildning utan också en gedigen fackutbildning av något slag. Därför är detönskvärt med en journalistutbildning som är speciellt anpassad till personersom har skaffat sig en akademisk utbildning av något slag. Den börrimligen vara kortare än den nuvarande utbildningen på journalisthögskolorna.Detta är ett förslag som har fört fram tidigare men som vi tyvärr ännuinte har fått något stöd för, och tillsammans med moderater och folkpartisterhar vi reserverat oss på den punkten. Det finns ytterligare reservationer som stårbakom, men av tidsskäl skall jag inte kommentera alla - det går att läsa om demi de betänkanden som ligger på bord. Jag vill avslutningsvis, herr talman, yrka bifall tillsamtliga de reservationer som och jag står bakom. 30 BO (vpk): Det börjar visst bli tradition - och en bratradition - att vpk tillsammans med de socialdemokratiska ledamöterna iutbildningsutskottet korrigerar regeringens hudgetproposition och skaffar merpengar till högskolan än regeringen föreslår. Visst skulle vi gärna vilja gålängre från vår sida. Grundläggande högskoleutbildning m. m. men ändåtycker jag inte att det som vi faktiskt har åstadkommit är så pjåkigt.Uppenbarligen har dessa uppgörelser mellan vpk och socialdemokraterna iutskottet och i fått ett mycket positivt mottagande inom högskolevärlden. lyckades vi tillsammans högst påtagligtförbättra villkoren för de forskarstuderande. får vi bl. a. igenom enrejäl uppskrivning av anslaget till enstaka kurser och lokala linjer, något sombehandlas i betänkande 21. föreslår där bifall tillvpk-motionen. vilket betyder att det s. k. LIE-anslaget ökas med 25 milj. kr. Det finns många goda skäl till att vi har lagt fram detförslaget. Om det bifalls får de små och medelstora högskolorna, som spelar enutomordentligt stor regionalpolitisk roll, möjlighet att bredda sittutbildningsutbud. De enstaka kurserna handlar ofta om humanistiskt ochsamhällsvetenskapligt inriktade ämnen, som har svårt att göra sig gällande iett alltmer teknokratiskt samhälle. Ett brett utbud av enstaka kurser gerockså människor som är ute i arbetslivet möjlighet att delta i kortareuniversitetsstudier. Alla dessa goda argument har utskottet nu ställt sigbakom, vilket vi tackar för. Vår uppgörelse med socialdemokraterna vid förra riksmötetinnebar också att utbildningsarvode skall utgå till studerande på industri- ochhantverkslärarlinjerna fr. o. m. den ; Förhoppningsvis kommer detatt bidra till att lösa bl. a. rekryteringsproblemen. föreslår ién motion att utbildningsarvode skall återinföras också på handels- ochkontorslärarlinjen samt vårdlärarlinjen. Vi tycker att det är ett helt riktigtförslag, och vi har själva tidigare också lagt fram ett sådant förslag. Ävennär det gäller denna utbildning ,är rekryteringsproblemen mycket stora.Dessutom är detta, som framhålls i motionen, en jämställdhetsfråga. Dessautbildningslinjer är som bekant kvinnodominerade. och det kan med all rättuppfattas som diskriminerande atf utbildningsarvode inte här utgår tillskillnad från på de mansdominerade industri- och hantverkslärarlinjerna.Utskottsmajoriteten ger i princip motionärerna rätt men vill ändå inte vidtanågra omedelbara åtgärder. Det tycker vi att man borde ha gjort, och därföryrkar jag bifall till reservation 3 i betänkande 19. I samma betänkande behandlas ocksåförskollärarutbildningen. För att den utbyggnad av barnomsorgen som riksdagenhar beslutat om skall behöver ytterligare 25 000 förskollärare utbildas.Vi menar därför att bör uttala sig för att utbildningskapaciteten förpersonal inom barnomsorgen skall anpassas till den fortsatta utbyggnaden inombarnomsorgen. Vi tycker också att utbildningen skall vara enhetlig förpersonalen inom barnomsorgen. De nuvarande barnskötarnabör erbjudaspåbyggnadsutbildning. Vi är medvetna om att det också när det gäller dennautbildning finns stora rekryteringsproblem och för att lösa dem behövs detsjälvfallet en rad åtgärder på både det studiesociala och lönemässiga området,vilket vi emellertid inte har att diskutera här. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1 och 2 liksom till reservation 5 i betänkande 19. Linjesystemet inom högskolan firar i årtioårsjubileum. Då tycker vi att det finns anledning att närmare diskutera deerfarenheter som har vunnits. En sådan diskussion pågår inom vpk och inom vårstudentrörel- Vi ärinte alls främmande för att man i vissa avseenden skulle kunna uppluckra ettalltför stelbent och snävt linjesystem. Sådana tendenser finns också. Vårsatsning på de enstaka kurserna, som jag inledningsvis berörde, skall också sesmot den bakgrunden. Här finns också en viss koppling till den yrkestekniskahögskoleutbildningen som berörs i betänkande 16. Vi menar att denna utbildningskall behållas inom högskolan, men vi tycker den skall utvecklas och fåviss forskningsanknytning. Till den yrkestekniska högskoleutbildningen kundeman t. ex. knyta kurser i vetenskapsteori, forskningsmetodik och pedagogik. Viföreslår att en sådan försöksverksamhet startas vid högskolorna i ochGävle. Det skulle också positivt kunna bidra till de teknikspridningsprogramsom det så ofta talas om. Det skulle vara viktigt inte minst för de stora delarav landet som befinner sig i en ganska svår kris. När det gäller kan mandäremot inte tala om kris, såvida man inte menar tillväxtkris. Just nu upplevervi en boom utan like. Men den gäller framför allt området från och norrut mot . Alla vi som ofta åker ut med flyghussentill kan konstatera det med våra egna ögon. Vid varje resa upptäckerman nya projekt och nybyggnationer. ute i spelar därvidlagockså en dynamisk roll liksom Kistaområdet och den utbildning som bedrivs där. man däremot söderut i ser detannorlunda ut. Brist på arbetsplatser, stora problem på många håll. Varför dåinte satsa på en begränsning av expansionen i norr i t. ex.utbildningshänseende och börja bygga en högskola i södra ?Ett sådant förslag har vpk väckt i . Motionen har möttstarkt intresse och gensvar. Här i har begärt enutredning i frågan. Det är ett utmärkt initiativ som stöds av både vpk ochenligt vad jag förstår också av , men beklagligtvis inte avutskottsmajoriteten. Vi diskuterar här i ett svep fem olika ochganska skilda betänkanden, och jag avser inte att gå in-på alla detaljfrågor.Jag nöjer mig med att avslutningsvis yrka bifall till samtliga reservationertill dessa betänkanden där vpk är med. 31 (): har rekommenderat utskottenatt vidta särskilda åtgärder för att planera sina ledamöters deltagande ikammardebatterna pä ett sådant sätt att debatterna koncentreras så mycket sommöjligt. Detta har utbildningsutskottet gjort vid det härtillfället. Vi behandlar alltså fem betänkanden i ett sammanhang. Självfalletblir det hela mycket summariskt. Jag kommer följaktligen att inrikta mig på dereservationer som är fogade till betänkandena. I övriga avsnitt står utskottetenigt bakom vad utskottet skriver i resp. betänkande. Jag tar först upp utbildningsutskottets betänkande 16 omanslag till utbildning för tekniska yrken. Beträffande reservationerna 1 och 2 hänvisar utskottettill UHÄ:s uppdrag öm den mera långsiktiga planeringen fördematematiskt-naturvetenskapliga utbildningarna. Uppdraget innefattar en särskildprövning av behovet av Grundläggande högskoleutbildning m. m. Grimdläggande högskoleutbildning m. m. matematiskutbildning i relation till datavetenskaplig sådan. Innan redovisningen skettanser utskottet det olämpligt att ta ställning till de detaljförslag som läggsom lokalisering av olika linjer. Jag har erfarit att UHÄ:s förslag skall lämnasunder på ett sådant sätt att överväganden med anledning därav kantas upp i budgetpropositionen 1988. I reservation 3 avstyrks att materialteknisk utbildningstartas i . Motivet är att man på motsvarande linje vidKTH haft rekryteringsproblem. Avsikten med den materialtekniska linjen iUppsala är bl. a. att den avslutande delen efter två inledande år i Uppsalaskall förläggas till ett par mindre högskolor i Bergslagsområdet. Vidare skallsamarbete ske med gymnasier i Bergslagen. Denna uppläggning gör att mansannolikt kan se på rekryteringen i ett ljusare perspektiv. Så ett par ord om teknisk-fysiklinjen i . Upprinnelsentill förslaget är att man på fysikerlinjen , egentligen ändasedan starten , inte kunnat fylla platserna. Problemet har inte varitantalet registrerade utan avhoppen . Detta har inneburit ettineffektivt utnyttjande. I längden är det inte rimligt att då ha linjen kvar.Moderatreservanterna bakom reservation 3 - och enligt upplysning av PärGranstedt nu också och - inser detta och yrkar att denskall vara kvar men utvecklas i en riktning som är anpassad till universitetetsprofil. Utskottet tillstyrker för sin del försläget ipropositionen att inrätta en teknisk-fysiklinje. Men utskottet gör det med tvåviktiga markeringar. För det första; Det är ett undantag. Och för det andra:Utbildningen bör i så stor utsträckning som möjligt avpassas efter deutbildnings- och forskningsmässiga förutsättningar som redan finns vid Umeåuniversitet. Beträffande reservationerna 5 och 6 kan bara sägas.att detredan nu finns möjligheter för högskolestyrelserna att ordna sådan utbildningsom föreslås i resp. motioner. Det behövs alltså inte något särskiltriksdagsuttalande. Reservationerna 7, 8 och 9 förordar 5, 8 resp. 40 milj.kr. mer än utskottet, som gör en annan prioritering av resurserna. Till betänkande 19 om anslag till utbildning förundervisningsyrke har fogats fem reservationer. Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen ärfortfarande inte i balans. Vi har fattat beslut om utbyggnad av barnomsorgen ivårt land, och därför behöver vi också framöver välutbildad personal till bådedaghem och fritidshem. Utskottet anser att den kvot av nybörjarplatser somfinns, 3 006 resp. 928, skall utnyttjas innan vi går med på att föreslå enutökning. fanns sammanlagt 300 ej utnyttjade platser inomförskollärarutbildningen och ett fyrtiotal obesatta platser påfritidspedagoglinjerna. Beträffande förnyad lokalisering till sägerreservanterna själva att de inte nu biträder yrkandet i motionen, tack varesocialstyrelsens uttalande om det verkliga behovet av förskollärare och om hurvi bättre skall få förskollärare att stanna i yrket. Man kan också undra om detinte räcker med 17 utbildningsorter och, om detta inte är till fyllest, med attGöteborg lokaliserat en del av sina 240 nybörjarplatser till . Utbildningsarvodets återinförande på industri- ochhantverkslärarlinjen vill fp och vpk beteckna som en diskriminering av kvinnor.Nej. det är det absolut inte. Det vore önskvärt att kunna ge tillbakautbildningsarvodet till Vi har kunnat konstatera att det är vissa svårigheteratt få de väl kvalificerade sökande som utbildningen är avsedd för. UHÄ harockså utvärderat konsekvenserna av slopandet. detta år återinförsarvodet för industri- och hantverksyrken. Vi socialdemokrater, som har ansvaretför ekonomin i landet, har inte kunnat prioritera några ytterligare arvoden detkommande budgetåret. Vi kan inte heller tillskjuta den miljonen kronor somutskottets folkpartister vill förstärka med. Om UHÄ harinlett en översyn av dansutbildningen bör vi väl avvakta den. På vilka grunderbör man ge ett tillskott? Är det inte fråga om litet lösa grunder? Jag är därmed inne på betänkande 20 om kultur- ochinformationsyrken och måste motivera avslag på vpk-reservationen om särskilda resursertill högskolan i på motsvarande sätt som beträffande förstärkningen tilldanshögskolan. Vi har inte dessa resurser . Journalistutbildningen håller på att utredas för tredjegången och av Bo Präntare. Är det bristen på journalister som gör att nimoderater föreslår en försöksverksamhet? Det är nog ganska gott omjournalister. Men oenigheten om utbildningens uppläggning och omfång har varitstor, inte minst inom den egna kåren. Och kan det vara vettigt att väntatill hösten och se hur nästa förslag om utbildning ser ut. Till betänkandet UbU:21 om anslag till lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser har fogats sex reservationer. Kravet ireservation 1 att skall ge till känna att vidareutbildning påmellannivå av ingenjörer, tekniker och ekonomer har stor betydelse och skallbeaktas vid den fortsatta planeringen är i praktiken redan tillgodosett. Jagvill erinra om att kortare utbildningar har tillkommit för t. ex.verkstadsingenjörer i , för driftsingenjörer i /ochför dataingenjörer i / . Dessutom är det så att en meraöversiktlig strukturplan för de små och medelstora högskolornas utvecklingaviseras till nästa budgetproposition. Utskottet anser det då onödigt att nugöra några mera principiella uttalanden. Med vad jag nämnt är ocksåreservationerna 3,4 och 6 egentligen kommenterade. Utskottet anser att den meraprincipiella och mera grundliga diskussionen om de små och medelstorahögskolornas utveckling vad avser både inriktning och omfång bör komma isamband med behandlingen av nästa budgetproposition. Jag konstaterar för övrigtatt m- och c-reservatio-nerna skisserar helt olika inriktningar för de små ochde medelstora högskolorna. I anslutning till reservationerna 2,3 och 4 vill jagmarkera den ökning på 25 milj. kr. av anslaget som s och vpk blev överens omvid uppgörelsen om anslagen till , gymnasieskolan och högskolan. I reservation 5 yrkar företrädarna för och vpksamt på en utredning av praktiska och ekonomiskaförutsättningar för en särskild högskola i södra delen av län.Utskottet anser det viktigare att regering och riksdag överväger konkretaförslag till lokalisering av utbildning och forskning till södra delen avStockholms län än att man offrar tid på utredning av en särskild högskoleenhet.Erfarenheten har-visat att det mycket väl går att lokalisera utbildning ochforskning till . Jag tror det är den vägen man skall gå om detnu över huvud taget Grundläggande högskoleutbildning m. m. Grundläggande högskoleutbildning m. m. är möjligt att få gehör för ytterligare satsningar iStockholmsområdet. När i andra sammanhang får tillfälle att yttra sig ilokaliseringsfrägor brukar det inte precis vara som skallgynnas. Och samverkan mellan högskolor för linjeutbildning och enstaka kurserfungerar utmärkt på andra håll i landet. bara några ord om betänkandet UbU:23 ochinvesteringsanslagen. vid finns långt ner påbyggnadsstyrelsens projektplan. vill att regeringen skall gebyggnadsstyrelsen i uppdrag att utarbeta byggnadsprogram och snarastföranstalta om projektering. Det betyder att vi skall flytta upp det härprojektet och sätta det före ett flertal andra. Vi har inte något underlag fördetta. I reservationen har det inte kunnat göras gällande att vidVadstena slott är viktigare än om- och utbyggnad av KTH, ,eller t. ex. . Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandena UbU 1986/87:16, 19, 20. 21 och 23 och avslag på samtliga reservationer i dessa betänkanden. . ' 32BIRGER HAGÅRD (m) replik: vill göra det lätt för sig.Hon glider väldigt gärna undan frågeställningarna. Jag skall ta dem konkret,den ena efter den andra. Vad gäller säger kulturutskottet att detbör vara möjligt att starta arbetena . Vidare gavriksantikvarieämbetet sitt tillstånd endast under förutsättning att man inom enrimlig tid återuppför mellanvallen. Att inte göra det innebiir en förfulningsom inte kan accepteras, och dessutom kan inte landsarkivet i ta emotmycket mer arkivalier-det är fullt. Så det finns alla skäl i världen att se på deprioriteringar som har gjorts och som också framgår, som jag sade, avde uttalanden som vi har här. säger att vi inte har någon brist påjournalister. Jo, det kanske vi har. Vi har kanske brist på goda journalistermed en gedigen ämnesbakgrund, och det ärsådana som det är meningen att viskulle kunna få genom att ordna kompletteringsutbildning. Vad beträffar de tekniska utbildningarna säger för sitt vidkommande att man bör avvakta naturvetarutredningens förslaginnan man tar ställning till frågan om datavetenskapliga linjer. har kommit , men det spelar ingen roll. Naturvetarutredningensförslag påverkar inte alls om vi inrättar datavetenskapliga linjer i Göteborgoch . Däremot påverkar det, som jag sade förut, alldeles definitivtutbildningen i fysik i . Om man inrättar en teknisk-fysiklinje i , så blir det,i varje fall om man följer naturvetarutredningens förslag, hart när omöjligtatt ordna en matematik-fysikutbildning i . Den är då uppbunden på dencivilingenjörslinje som inte någon remissinstans vill ha. Jag tycker att det är ovarsamt att inte ta någon som helsthänsyn till vad remissinstanserna säger. Fysiken i blir på det här sättetnedklassad -onödigtvis nedklassad, vill jag säga. Rekryteringen är dålig, säger . Ja, detåberopas i olika sammanhang..men vid den ämneskonferens i fysik som ägde rum iGöteborg konstaterades att linjen fungerade bra. Ser man efter,finner man att rekryteringen inte är sämre i än på andra håll. Samma skäl gör att det inte finns anledning att nu inrättaden materialtekniska linjen i . Civilingenjörsutbildningen bör finnasdär det finns fasta forskningsresurser.