prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — 73 Miljö- och energiminister : har frågat mig dels omregeringen avser att låta utreda miljö- och naturvårdslagstiftningen i syfteatt åstadkomma en bättre samordning, dels om regeringen är beredd att skicka utSvenska förslag till ny naturskyddslag på remiss. Svenska förslag till nynaturskyddslag, som överlämnats till. regeringen, har formen av en idéskriftmed ett allmänt hållet utkast till bestämmelser som föreslås ingå i en nynaturskyddslag. Föreningen anger också att syftet med förslaget är att vara ettunderlag för endiskussion samt för ett initiativ från statsmakterna att utredamiljö- och naturskyddslagstiftningen. Förslaget är.inte så utformat att detdirekt kan ligga till grund för en ny naturskyddslag. Det är naturligtvis angeläget att den lagstiftning vi harför att skydda vår miljö och vår natur är effektiv och ändamålsenlig. Nyakunskaper om miljön och ambitioner att stärka miljöintressena leder till ökadekrav på lagstiftningen, liksom de erfarenheter vi successivt har vunnit omproblem och ofullkomligheter i nuvarande lagstiftning. Jag utesluter inte atttillämpningen av den nya samt naturresurslagen kan fåytterligare konsekvenser för miljölagstiftningen. Även den pågående översynenav miljövårdsorganisationen kan föranleda en anpassning av lagstiftningen. Inom pågåren genomgång av naturvårdslagstiftningen. Regeringen har därför funnit detlämpligt att överlämna förslag till naturvårdsverket.Jag utgår från att verket utnyttjar förslaget,vid sina fortsatta överväganden. Anf.74 (): Jag har med denna interpellation önskat få en diskussionmed miljöministern om splittringen i organisationen, om en samordning avlagstiftningen, om olika tillämpning av avgifter och om luckor i lagstiftningenpå miljöskyddsområdet. Jag har lojalt fått ett svar från miljöministern, som i dag intehar mindre än nio interpellationer att besvara, men jag är inte helt nöjd meddetta svar. Miljöfrågornas alltmer ökade betydelse gör att det ärnödvändigt att lagstiftningen verkligen fungerar, att den är heltäckande ochatt organisationen är tillräcklig och smidig. som stora krav måsteställas på organisationen och lagstiftningen måste lagstiftningen var möjligatt tolka -den måste täcka hela miljöområdet och ge möjligheter till så fåtolknings-.och kompetenstvister som möjligt. Det finns ett stort antal miljölagar:miljöskyddslagen, naturvårdslagen, naturresurslagen, lagen om kemiskaprodukter och arbetsmiljölagen; jag kan inte här räkna upp alla lagarna påområdet. Det finns , tror jag, inte mindre än 14 statliga verk somär.direkt inblandade i miljöarbetet. finns det i en lång rad lagarföreskrifter inskrivna om miljöhänsyn. Skogsvårdslagen, vattenlagen m.fl. ärexempel på det. Men var finns samordningen? , som på ett seriöst sättrepresenterar miljöopinionen här i landet, har i ett brev till miljöministernhävdat och understrukit en del av de synpunkter som jag här har framfört om attstora delar av naturvårds- och miljöskyddslagstiftningen behöver omarbetas.Föreningen föreslår att regeringen tillsätter en bred parlamentarisk utredning.Naturskyddsföreningen anser att det i direktiven till denna utredning skallingå att man förutsättningslöst skall utreda huren miljölagstiftning skallutformas, så att den dels motsvarar nu aktuella miljömål, dels på ettheltäckande sätt för in miljömålen i olika samhällssektorer. En effektivutredning bör enligt föreningens uppfattning kunna redovisa resultatet inom 18månader. harockså tagit fram en skiss till enny naturskyddslag. Jag har i min interpellation frågat miljöministern om honär beredd att sända ut detta förslag på remiss till berörda organ. Statsrådethänvisar till att förslaget har överlämnats till föreventuella överväganden. Dessutom hänvisar hon till att harett uppdrag att gå igenom naturvårdslagstiftningen. Jag anser att den översyn som gör i ochför sig kan vara angelägen men att den är otillräcklig. Som stöd för denståndpunkten kan jag hänvisa till ett svar som fått frånnaturvårdsverket, där det står att direktiven för det utredningsuppdrag somnaturvårdsverket har endast.delvis tillgodoser de övergripande krav som ställsi idéförslag till ny lagstiftning. Detta svar till visar ju att jag harrätt i min uppfattning. Det utredningsarbete som pågår vid ärbegränsat. Det är, kan man säga, ett skummande på ytan. Dessa slutsatser frånmin sida gör att jag, med försök till någon fördjupning, upprepar mina frågortill miljöministern; Är inte det utredningsarbete som på frivillig basis utförsav så värdefullt, att ett yttrande över idéskissen bordeinfordras från alla berörda organ? har ju förslaget bara överlämnats tillnaturvårdsverket för eventuella överväganden. Svaret från naturvårdsverkettill Natur- Om remiss av förslaget till naturskyddslag . Om remiss av förslaget till naturskyddslag skyddsföreningenvisar ju att verket inte anser sig ha mandat att diskutera alla förslagen. Visar inte bristerna i lagstiftningen och de alltmerökande kraven, att det är hög tid att tillsätta en parlamentarisk utredning.somtar sig an lagstiftningen och organisationen på hela miljöområdet? 75 Miljö- och energiminister : Det finns två problem på det här områdetenligt min mening. För övrigt uttryckte statsministern så sent som häromdagensamma uppfattning som refererats i pressen. Dels är nuvarande lagstiftning isig själv för svag och splittrad, dels finns det problem med tillämpningen,tillsynen och efterlevnaden av lagstiftningen. Jag vill säga att det alltsåunder kommer att behöva ske en uppskärpning i båda avseendena.Jag tror vi är överens på den punkten. Nästa steg: Hur genomförs detta arbete? För närvarandepågår dels den översyn som självt har startat, dels befinnervi oss i det skede när de nya, mycket viktiga lagarna ochnaturresurslagen skall sättas i sjön och börja tillämpas, dels får vi den 1september utredning om organisationen pä natur- och miljövårdensområde. Jag menar därför att det finns skäl att avvakta något -inte för att försena utan tvärtom för att så effektivt som möjligt utarbetaförslaget, innan vi definitivt bestämmer oss för vilken form vi skall välja föratt snabbt få till stånd förbättringar av tillämpningen av miljölagstiftningen.Vissa delreformer, som är mycket viktiga, har för övrigt redan genomförtseller ligger på bord, processen menar jag att vi inte skulle förautvecklingen framåt särskilt mycket genom att skicka ut ett enskilt förslag,hur värdefullt det än är, på allmän remiss, utan det måste ingå i det arbete vinu har framför oss för att få en bättre och effektivare lagstiftning på dettaområde, 76 (): Jag har med intresse lyssnat på detta svar. Det finns baranågra problem som jag vill ta upp i sammanhanget. som går innan statsrådet eventuellt kommerfram till, slutsatsen att man behöver göra en övergripande utredning fortsätterman att redovisa delar av olika förslag till . Vi har ett sådantförslag , om ändring i miljöskyddslagen, som statsrådet mycket väl kännertill. Ett sådant delförslag blir inte ordentligt genomarbetat, eftersom dethänförs till den nuvarande organisationen och den nuvarande lagstiftningen. Tat, ex, detta att man inte kan ta ut miljöskyddsavgifter bara därför att mansaknar resurser och organisationen inte är tillräcklig. Så uppfattade jagsvaret. Det är i och för sig en fråga som vi får diskutera senare här iriksdagen, men jag tar det som ett exempel på problem som får en otillräckliglösning genom att man inte kan ta sig an en genomgripande utredning. Sedan har vi det här med , Jag troratt det är ganska ovanligt att en frivillig organisation, utanför den statligabyråkratin, tar fram ett så omfattande förslag som detta. organisationhar tänkt igenom en fråga så här noga, är det väl rimligt att man tar till varadetta. Jag begär inte någon formell remiss, men jag tycker ändå att det kundevara skäl att; på samma sätt som statsrådet överlämnar förslaget tillnaturvårdsverket, överlämna det till de övriga 14 verk som är engagerade imiljöarbetet och säga: Här får ni det här förslaget, det vore intressant förmig att få era synpunkter på det. hamnar förslaget bara hösnaturvårdsverket, som säger sig inte ha någon egentlig nytta av det, 77 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag misstänker inte för att vara byråkratisk, men jagville bara försäkra mig om att han inte är det. Det är klart att förslagetskall tas till vara. Vi har inte skilt oss från saken i departementet baradärför att vi också har sett till att använder sig av detta isitt arbete. Men det kunde ju hända att det vore lämpligt att, om vi kommerfram till en samlad form för översynen, låta förslaget ingå i denna, 78 (): Det här börjar se mer tillfredsställande ut. Jag tyckernästan att det syftar fram mot att statsrådet anser att vi måste komma framtill en samlad översyn. Visserligen har hon antytt detta i en del sammanhang,men det är glädjande att den samlade översyn som vi har föreslagit kanske kankomma till stånd. Och kommer den inom rimlig tid så kan naturiigtvis dettaförslag ingå där, Mina förhoppningar är dock inte så stora att insatsernakommer att göras , utan jag är rädd att man kommer attfortsätta med vad jag upplever som ett lappverk på befintlig lagstiftning. Överläggningen var härmed avslutad. Om riskerna med bensen i bly fri bensin 17§ Svar på interpellation 1986/87:213 om riskerna med bensen i blyfri bensin 79Miljö- och energiminister ; Herr talman! harmot bakgrund av vissa pressuppgifter om risker med bensen i den blyfriabensinen, frågat mig: 1) Vilka åtgärder avser miljöministernvidta för att presentera en analys av nämnda risker med bensen i blyfribensin? 2) Vilka åtgärderavser miljöministern vidta för att försöka eliminera dessa risker? 3) Vilka åtgärderavser miljöministern vidta för att informera allmänheten om riskerna med benseni bensinen? De prover av blyfri bensin somhittills hunnit analyseras har innehållit i genomsnitt 3,4 volymprocent bensen.Detta är samma genomsnittliga bensenhalt som fanns i de prover av blyad bensinsom togs , Den högsta bensenhalt som uppmätts i blyfri bensin är ,vilket är lägre än de som uppmättes i prov av blybensin , Högstatillåtna bensenhal-ten är , Prot.1986/87:119 och kemikalieinspektionen kartläggerför närva- Om riskerna ined bensen i bly fri bensin randeolika bensintillsatser och deras påverkan på bl, a, utsläpp och hälsorisker.Arbetet syftar bl, a, till nya föreskrifter för motorbensin. Syftet är attnedbringa hälso- och miljöriskerna sä mycket som möjligt. Jag avser att ta uppöverläggningar med och oljebranschen för att få tillstånd återvinning av den bensin som dunstar av vid tankning av bilar. 80ELISABETH (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag tror att svaret till mig är det sjunde i en lång rad , och statsrådethar ett par svar kvar, "Bly andas vi in. Bensen andas vi också in, men vifår det även direkt genomhuden," Det är alldeles riktigt att jag har hänvisat tillpressuppgifter, , och jag skulle vilja göra det här i kammarenockså. Så här står det i en uppslagsbok som citeras: "Bensenförgiftning kan uppstå vid inandning avbensenånga eller genom att bensen upptas genom huden. Av de vanligen förekommande lösnings medlen är bensen det giftigaste," ; När jag hade läst det där i tidningen, gick jag tillbiblioteket i och slog upp en annan bok. Där hittade jag följande:"Bensenförgiftning kan uppstå vid inandning av bensenånga ellernedsväljning av bensen. Akut förgiftning ger till en början upprymd sinnesstämning,ungefär som vid alkoholberusning, senare huvudvärk, illamående, omtöckning ochi allvarliga fall död genom andningsförlamning, Bensenångor, även i relativtlåg koncentration men ger kroniska förgiftningssymtom somirritation, huvudvärk, sömnlöshet, trötthet och anemi på grund avbenmärgsskada," Det är klart att man blir förskräckt när man läsernågonting sådant, ! Hur stora är då riskerna, och när är riskerna som störst?Såvitt jag kan förstå är det vid tankning. Här får jag ett svar av BirgittaDahl som säger att man skall studera detta. Jag vet att man i andra länderanvänder "muffar" vid tankning för att det inte skall bli någotutsläpp omkring själva pumpen, I samband med interpellationen har jag också fåttkontakt med oljebolag i , som säger att man där redan använder sådanahär "muffar" med gott resultat. Vi får hoppas att den verksamhetenskall sprida sig. Men det gäller ju också den direkta beröringen. Enligtuppgift har vissa skögsbolag förbjudit användning av blyfri bensin imotorsågarna därför att man har upptäckt att skogsarbetarna inte har mått braav den. Man har t, o, m. sett sjukdomsfall som män tror beror på detta. Det härär någonting som måste observeras. Dessutom har några privatbilister nämnt för mig att de harkänt sig irriterade, framför allt när de tankat i motvind. Dä kan mannaturligtvis säga att det gäller vanlig bensin också, I varje fall påstår man -det rör sig alltså endast om påståenden - att man känner en annan typ avirritation när det gäller den blyfria bensinen. Det handlar således ombensenet. Som jagser saken är den största risken att det inte blir någon katalysatoref- fektförrän fordonet när en hastighet av . Om fordonet kör saktare, lär bensenet också-jag är själv inte kemist-gå direkt ut i luften. Det skullebetyda att hela den bensenmängd som finns skulle gå ut i luften utan attanvändas' i katalysatorprocessen. Vad skall man då göra? Vilka åtgärder kan bli nödvändigaför att dessa risker skall kunna elimineras? Jag tycker att är pårätt väg när det gäller "muffarna" och återsugningen av ångorna - detfinns ju sådan också. Men vad jag efterlyser, och det hoppas jag att vi alla äreniga om, är att man sprider inforriiationen om detta så snabbt som möjligtöver hela landet, så att åtgärder kan vidtas möjligt. Jag kan själv inte göra en bedömning och frågar därför:Hur farligt är bensenet när hastigheten är ? Går verkligen bensenet rakt ut i luften, och vilka åtgärder vidtas i så fall? Om vianvänder blyfri bensin i motorer som saknar katalysator, går ju också denblyfria bensinen rakt ut i luften, och jag vill fråga: Vad gör man i detfallet? Skall man använda blyfri bensin i motorer som saknar katalysator? Om riskerna med bensen i bly fri bensin 81Miljö- och energiminister : För det första vill jag framhålla att det härär en mycket allvarlig och viktig frägasamt att detta är ett mycket bra exempelpå hur interpellationsinstitutet bör användas när det gäller att reda utviktiga problem. För det andra skulle jag vilja sortera ut ett par avproblemen. Vårt gemensamma syfte är ju att problemen måste lösas. ' Jag börjar med att säga någonting om motorsågarna. Det ärfrämst av tekniska skäl som man inte använder blyfri bensin. Motorsågarna klararinte det . Vidare tyckte jag att det kunde vara positivt att i svaretvisa på att den blyfria bensinen inte - som man har kunnat läsa i en deltidningar - har en högre bensenhalt än den blyade bensinen. Det hade ju i såfall varit mycket tråkigt, eftersom den blyfria bensinen ur andra synpunkterhar så många fördelar när det gäller miljö och hälsa. Jag tycker således attdet är bra att få den saken klarlagd. Men vi är inte slutligt lugnade, och det är därför somkemikalieinspektionen och naturvärdsverket arbetar med dessa frågor. Syftet äratt åstadkomma strängare föreskrifter för att minska hälsoriskerna. Så till ett annat problem som tar upp.Hon frågar: Vad händer vid låga hastigheter? Ja, problemen är desamma när detjgäller bensenet vare sig det är fråga om katalysatorbilar eller andra fordon,vare sig man kör med blyad eller blyfri bensin. Vad det handlar om är att storstäderna och tätorterna harsina alldeles speciella och mycket allvarliga trafikmiljöproblem, som måstelösas genom ganska radikala åtgärder . Det gäller t. ex.att i så stor utsträckning som möjligt försöka leda tung genomfartstrafikutanför tätbebyggda områden, så att man inte i onödan får de trafikströmmarsom finns.-Jag tänker då på de mänga stoppen, som gör att fordon passerartätbebyggda områden med låg hastighet. Dettaingår i det arbete med en ny trafikpolitik som regeringen för Naturligtvis måste detta också ingå i kommunernas arbete. BådeElisabeth och jag bor i storstadskommuner, där ett sådant arbetemåste utföras. Självfallet bör vi eftersträva ännu bättremotortyper och motorfordon än dem vi nu har, med den bästa formen avkatalytisk rening och samma stränga avgasnormer som vi får. I princip handlardet alltså om helt nya drivmedelssystem och drivsystem. Rent tekniskt är detockså möjligt för bilindustrin att ta fram sådana produkter. Men det kräver eninternationell samordning, och det är vad regeringens arbete för närvarandesyftar till. Vi har ett samarbete mellan miljö- och ,och utrikeshandelsministerns del avutrikesdepartementet. 82 (): Beträffande motorsågarna tror jag mig varariktigt underrättad när jag säger att man har märkt att skogsarbetare har måttdirekt illa vid användning av blyfri bensin. Jag tror således inte attproblemen därvidlag har varit av teknisk art. Man har ju noterat sjukdomsfall.Det är i högsta grad nödvändigt att fästa uppmärksamheten på detta. Det lärvara bensenet som har gjort att skogsbolagen har förbjudit användning av blyfribensin. Både statsrådet och jag har varit sjuka i omgångar. Dethar därför hunnit gä jag framställde interpellationen. Jaghar hunnit få ganska många kontakter. Jag tycker att BirgittaDahl har en mycket positiv inställning när det gäller att så snabbt som möjligtförsöka få en lösning på dessa problem. Därför skall jag inte vara envis i dag.Men jag kan försäkra att jag återkommer när jag vet mer om bensenet och om hurvi skall bära oss åt i detta avseende. talar om andra typer av motorer. På sätt ochvis är det frestande, herr talman, att föra in samtalet på t. ex. frågan omelektriska motorer. Men jag skall inte göra det . Interpellationen gällerinte den saken. Jag återkommer i stället . Med dettatackar jag ännu en gäng för svaret . Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 1986/87:225 ommiljöförstörande utsläpp 83 Miljö- och energiminister : Herrtalman! - vad regeringen avser att göra föratt de av antagna utsläppsmålen beträffande svavel- och kväveoxiderskall uppfyllas, - om regeringenanser att samma minskningsmål bör gälla i som i övriga delar avlandet och - om beslutet attgodkänna oförändrade utsläpp från Värtaverkel kan påverka möjligheteratt få och att gå med på en 30-procentig minskning av sinasvavelutsläpp. De mål för minskning av svavel- och kväveoxidutsläpp somriksdagen beslutade innebär att utsläppen av svaveloxid till år 1995skall minska och utsläppen av kväveoxider , räknat från 1980års nivå. Regeringen anser att det är utomordentligt angeläget att dessa måluppfylls.och att de av och regeringen beslutade insatserna syftartill att så skall.kunna ske. kommer att redovisaen uppföljning av vidtagna åtgärder och ett förslag till fortsattprogram för nästa treårsperiod. Målsättningen i fråga om svaveldioxid bedömer jag kommeratt kunna uppfyllas redan med beslutade åtgärder. Jag vill i sammanhanget bl.a. nämna att regeringen har för avsikt att besluta om en minskning avsvavelhalten i tunnolja till . Regeringen överväger också möjligheternaatt minska svavelhalten i tjockolja. Läget beträffande utsläpp av kväveoxider är merakomplicerat; Trots att beslutat införa katalytisk rening på nya bilarfr. modeller, tyder undersökningar på attutsläppen från vägtrafik inte kommer att minska tillräckligt , ominte ytterligare åtgärder vidtas. Till åtgärder som övervägs hörett förslag från om avgaskrav för lastbilar och bussar.Problemet behandlas också i det trafikpolitiska arbete som pågår. När detgäller förbränningsanläggningar har och arbetatfram ett förslag till handlingsprogram med bl. a. riktlinjer för högstatillåtna utsläpp. De utsläppsmål som angivits avser de totala utsläppen förhela landet. Dessa utsläppsmål i sig innebär därför inga garantier för attutsläppsminskningen blir av samma storlek på alla håll. Med tanke på dendåliga luft som finns inom de centrala delarna av storstadsregionerna är detdock givetvis önskvärt att minskningen där blir minst lika stor som inom andradelar av landet. Detta kan beaktas bl. a. vid tillståndsprövningen enligt byggnadslageneller miljöskyddslagen av anläggningar som kräver sådant tillstånd. Här haremellertid även kommunerna ett stort ansvar. Regeringens beslut om innebär att utsläppendärifrån inte får öka trots en utökning av verksamheten. Tvärtom kommer i vartfall svavelutsläppen att minska. Den fortsatta utbyggnaden av fjärrvärmen lederockså till en fortgående minskning av utsläppen av svavel över Stockholmsinnerstad. Den nya anläggningen i innebär dessutom introduktion av en nymiljövänlig förbränningsteknik som, om den sprids även till andra länder,skulle bli värdefull i strävandena att minska de försurande utsläppen i ,Enligt min mening finns det därför ingen anledning att tro att beslutet attgodkänna oförändrade utsläpp från skulle påverka ochPolens vilja att gå med på en 30-procentig minskning av sina svavelutsläpp. Prot, 1986/87:119 84PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet svaret på min interpellation, Interpellationen har framför allt sitt ursprung isituationen i , fanns det i tidningen notiser omatt skogsdöden i är betydligt värre än man harräknat med. Prot;1986/87:119 är nog ett faktum att försurningsproblemen i denna region är mycket allvarliga. Det är att notera, attäven om man allmänt sett konstaterar att mycket avdet försurande nedfallet kommer från utlandet gäller inte det på samma sätt fördenna region. I räknar man med att hälften av deförsurande utsläppen produceras här, dvs. är av lokal karaktär. Detta är någotav en utmaning, därför att det, mer än på andra håll, är vårt eget ansvar attse till att minska de försurande utsläppen. Det spelar alltså mycket stor rollvilka åtgärder som vidtas i regionen. Det är mot den bakgrunden som vi är många som har tycktatt beslutet att godkänna uppbyggandet av ett koleldat värmeverk i Vårtan ärganska anmärkningsvärt. Vi har också tyckt att ambitionsnivån, dvs. attutsläppen av framför allt svavel inte får öka, är väl låg. säger att det kommer att bli enminskning, därför att har ett större arbetsorriråde än tidigareverk i Vårtan. Det är naturligtvis sant att har ett störrearbetsområde, men det ersätter inte bara fossileldad värmeproduktion utanockså, såvitt jag vet, värmepumpar. Under denna vinter räknar man med att ungefär hälften avvärmeförsörjningen i har kommit från värmepumpar. Detta innebär, ivarje fall enligt de uppgifter jag har fått, knappast att de regler som regeringenhar satt upp för medför någon reell minskning-det kan möjligen blien marginell minskning. Det är mycket svårt att bedöma detta på förhand, utandet visar sig i efterhand. har visserligen inte sagt sitt ännu,och det finns indikationer på att nämnden kommer att skärpa kravenytterligare; Helt klart är dock att har sagt att derasutgångspunkt är just oförändrade utsläpp och att det först ärmöjligt att bedöma om dét blir en minskning av utsläppen, om de kommer att varaoförändrade eller om de t. o. m. ökar litet. Det här måste uppfattas som helt otillfredsställande, iett skede där det är en gemensam ambition att få ner utsläppen så mycket sommöjligt. Såvitt jag kan se innebär inte , i varje fall inte på någotpåtagligt sätt, en förbättrad situation vad gäller utsläppen iStockholmsområdet. Utgångspunkten för varje nytt energisystem, i synnerhet idenna region, borde vara att det skulle innebära en radikal förändring - det ärradikala förändringar som behövs. Det är riktigt ätt det inte bara är värmeanläggningar ochindustrier som förorsakar problemen, utan det är också bilismen. Jag kan barakonstatera att ville införa den katalytiska avgasreningen tidigareän vad som beslutades. Det är beklagligt att man skall behöva vänta så passlänge -även om det bara rör sig om ytterligare är det olyckligt. Jag hoppas att regeringen noga överväger hur utvecklingenytterligare kan påskyndas för att minska utsläppen från bilismen; Det kanhandla om att stimulera framtagandet av nya motortyper, åtgärder för att fåtill stånd en övergång från bilism till kollektivtrafik m.m.