prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag började mitt anförande med att säga att den debatt som hade förtsmellan opposifionsföreträdarna om sympatier för olika regimer visade på en avsvårigheterna i svensk biståndspoUtik. Det var min utgångspunkt. Ävensocialdemokraterna berörs naturligtvis av denna svårighet. Det är rikfigt, somIngemar säger, att det är ett inslag i regeringens politik att viframhåller för att förutsättningen för att vi skall fortsättamed vårt bistånd i på det sätt som sker är att vissa åtgärdervidtas, Alla brottas vi med de här svårigheterna, men det olyckliga var att nisjälva försökte förneka det i den debatt som föregick mitt anförande. Närdet gäller frågan om översyn av de biståndspolifiska målen harutskottsmajoriteten inte sagt något om i vilken form regeringen skall göradenna översyn. Det är upp till regeringen själv att avgöra hur en översyn skallgöras. Jag vill till säga att jag tycker att det skullevara utomordentligt värdefullt om vi även i fortsättningen kunde vara eniga omformuleringarna om de biståndspolititiska målen. Jag utgår från att när ettregeringsförslag kommer skall man i utrikesutskottet försöka bli överens. Det ärav stort värde att vi kan ha en bred enighet om formuleringarna om debiståndspolitiska målen. Jaghar inte menat att en anslagspost för markvård, energi och miljö skulleförsämra insatserna. Vad jag vill är att man på alla biståndsområden ochbeträffande alla biståndsinsatser skall ta hänsyn till mänskliga rättigheteroch fill miljön. Att säga ifrån att det skall ske under alla anslagsposter ärenligt vår uppfattning bättre än att ha särskilda anslagsposter för dessaändamål. Jaghåller med om att det var som hjälpte ossatt den gången genomföra betalningsbalansstödet. Jag hade hoppats att manskulle göra det även . Dethar här uppstått en tävlan om vem som egenfligen har fött tanken om ibistånd. Jag satt själv med i den arbetsgrupp inom socialdemokratiska partiet,under ledning av , vars arbete ledde till att ensocialdemokratisk partikongress blev först i landet medatt fastslå målet av bruttonationalprodukten i bistånd fill de fattigaländerna. Det är inte särskilt fruktbart att göra detta till något slagshistorisk tävlan. Det är viktigare att det, som jag konstaterade i mittinledande anförande, råder en stor och bred uppslutning bakom detta mål. Det ärklart att vi skall slå vakt om det. Jagvill tiU sist säga till : Jag betraktar det som en av minauppgifter att i mitt eget parti slå vakt om opionionen för detta högabiståndsmål. När ekonomiska kriser kommer blir det ganska lätt så att det ialla våra organisationer dyker upp personer som inte tycker att det är ett bramål. Det är därför en uppgift för oss alla att agitera för och slå vakt omdetta mål. 24INGEMAR () replik: Till att börja med vill jag önska framgång i det arbetet. Det har lyckats , då regeringen har hållit fastvid enprocentsmålet. Jag hoppas att det nu skall bli en god vana, som manhåller fast vid, så att vi slipper nya avsteg från enprocentsmålet. Så till frågan om avdragsrätt. Det var en mycketegendomlig syn på den frågan som gjorde sig fill tolk för i sittförra inlägg. Det skulle vara att ge möjlighet fill något slags skatteplaneringatt medge avdragsrätt fill gåvor för ideella ändamål. Jag drog i mitt anförandeparallellen med avdragsrätt för fackliga avgifter. Får jag fråga det av skatteplaneringsskäl som man är medlem i en facklig organisation ochbetalar facklig avgift? För mig skulle det vara en rnakalös syn på fackligsolidaritet. Anledningen till medlemskapet är naturligtvis att man vill uppnånågonting fillsammans med likasinnade i denna organisation. Jag har den största sympafi och respekt för fackligsolidaritet och fackligt arbete, men om jag ställs i valet mellan avdragsrättför den avgift som jag betalar till en egen facklig organisation ochavdragsrätt för en gåva till en organisation som är till för att hjälpa andramänniskor, föredrar jag det . Det ger en möjlighet att stödja solidariteten.Det är egendomligt när socialdemokrafin gör en annan prioritering. Det är också fråga om en egendomlig syn på begreppetskatteplanering. Det förslag som finns utarbetat handlar, om jag minns rätt, omatt man upp fill . skall få göra avdrag i sin deklaration. Det innebärverkligen inte något handtag till nolltaxerarna och skatteplanerarna att geavdragsrätt som gäller ett så ringa belopp. Avdragsrätten får gärna begränsastill den nivå som gäller för fackUga avgifter. Också då skulle den vara ettmycket substantiellt stöd för solidariteten i vårt samhälle. Det är för attfördubbla änkans skärv som vi kräver rätt till avdrag för gåvor till ideellaändamål, inte för att stödja några miljonärer eller skatteplanerare. Den häråtgärden är möjlig att genomföra. Den omfattas av socialdemokratin i ,som också kan administrera den. Låt oss ta in pengarna och fördela ut dem ärStig Alemyrs linje. Vilket praktexempel på socialdemokratisktförmyndartänkande! InternationeUt utvecklingssamarbete m. tn. 25 () replik: Jag är glad att Sfig Alemyr vill ha enighetom de biståndspolitiska målen. Men varför sökte då inte socialdemokraternauppnå den enigheten redan i utskottet utan stöder sig på vpk med dessbesynnerliga funderingar runt demokratibegreppet, Samma brist på konsekvens präglarockså socialdemokratins ställningstaganden i övrigt. Man talar vackert omdemokratin, och man tillstyrker förslaget om ett miljömål. Men när det sedangäller att följa upp detta i prakfisk handling säger man nej fill alla konkretaförslag. Socialdemokrafin vill inte ändra sin regimörienterade biståndspoUfik.Det är där skon klämmer. 26GUNNEL JONÄNG (c) replik: Det sade i sitt sista anförandevar intressant. Jag tycker att det öppnar vissa dörrar för en parlamentarisköversyn av Prot.1986/87:108 . Inter/iationellt utvecklingssamarbete m. m. biståndsmålen.Det står i utskottsbetänkandet att regeringen skall göra en översyn, och jagtolkar detta.så att det är som skall göra den. Men efter vadStig Alemyr har deklarerat här - vi får väl höra mera om detta också avbiståndsministern - öppnar sig kanske en möjlighet för en parlamentarisköversyn av biståndsmålen. Detta skulle vara oerhört värdefullt, inte minst motbakgrund av den enighet om biståndsmålen som vi har talat om och som vi harhaft . Jag hoppas alltså verkligen att en parlamentarisk utredningskall kunna komma till stånd. Beträffande betalningsbalansstödet sade atthan hade hoppats att skulle ställa sig bakom detta även . Det har vifaktiskt gjort. Vi tror på betalningsbalansstödet, men eftersom bara 50 av de400 miljonerna var använda kom ju frågan att gälla storleken på anslaget. Återinförandet av anslagsposten för miljö, markvård ochenergi bedömer vi som en viktig åtgärd. får vi ett nytt mål som tar hänsyntill miljö- och naturresurserna, men ett sätt att understryka att biståndetmåste ha en stark inriktning just på miljösidan är naturligtvis att också anslåett särskilt belopp för detta ändamål. 27BERTIL MÅBRINK (vpk) replik: Jag skulle vilja ställa en fråga till StigAlemyr. Man kan, som jag sade tidigare, i och för sig tala om demokrati iabstrakta termer och tala om flerpartisystem osv., men jag viU fråga StigAlemyr om han anser att detta är tillräckligt. Det finns ju många länder somhar ett sådant system, vilket jag har gett exempel på. Handlar det inte i allrahögsta grad om en jämlikhets-och fördelningsfråga när det gäller ? Jag anser att det är detta det handlar om. Delar StigAlemyr den uppfattningen? Flerpartisystemet blir ju innehållslöst och något somär till för en liten elit, om den stora massan inte har några som helstmöjligheter att påverka och bli delaktiga i sådana saker som mötesfrihet ochmöjligheter att lära sig läsa och skriva och att äta sig mätta. 11, ex. Indienär ju av människorna analfabeter. Vilka möjligheter har de att delta idemokrafin? Jag villgärna höra uppfattning i de här frågorna, 28 () replik: Jag vill börja med frågan om skatteavdraget.Debatten om avdrag för gåvor till organisationer har vi fört länge här iriksdagen. Argumenten är mycket genomtjatade. Jag vill bestämt hävda att detinte finns någon möjlighet att jämföra å ena sidan rätten till avdrag förfackföreningsavgifter och å andra sidan det krav ni ställer när det gällergåvor till ideella organisationer. Rätten till avdrag för del avfackföreningsavgiften kom till för att skapa någon rättvisa i relationernamellan de anställda och arbetsgivarna, som redan tidigare hade dennaavdragsrätt. För att undvika alla missförstånd från sida vill jagsäga att jag icke betraktar medlemskap i en fackförening som ett uttryck förskatteplanering. När det gäller försöken att i utskottet nå enighet omkringdemokratimålet, som talade om,, vill jag gärna erinra omatt knappast någon fråga behandlades som just denna, Iutskottet tragglade jag envetet den frågan för att försöka få fram en enighetkring någon form av uttalande,men det blev inte någon sådan enighet. Tillslut: ville ha min uppfattning om demokratifrågorna. När jagtalar om demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, gör jag det idjupaste och vidaste mening. Naturligtvis avser jag då inte bara flerpartisystemoch en konstitution som på papperet garanterar människorna vissa rättigheter.Det är klart att det handlar om hur det i det praktiska livet fungerar för deenskilda människorna ute i byarna. Våra biståndspolitiska mål är ju formuleradeså att man inte minst genom bidragen till enskilda organisationer skall kunna igrunden och ute i den lilla enheten börja bygga upp en känsla för demokrafi ochmänniskovärde. Den inriktningen skall vi fortsätta med. Jag hoppas att manskall kunna göra ytterligare förtydliganden när demokratimålen nu skall preciserasytterligare en gång, så att vi kommer fram till lösningar som innebär arbeteför att skapa demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter idess allra vidaste tänkbara bemärkelse. Internatio/telltutveckUngssamarbete m. m. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Många befinner sig i djup kris och obalans. Denna krishar framför allt drabbat de fattigaste i , Långsam ekonomisktillväxt har vänts i en tillbakagång, som har förvärrats av enallvarlig skuldkris. Enav utvecklingssamarbetets viktigaste uppgifter är att vända dennautveckling, som leder till växande utarmning. Det kräver ekonomiska reformer,anpassning och tillväxt. Åtskilliga har med betydandeuppoffringar inlett en ekonomisk anpassningsprocess. Men för att processenskall lyckas krävs ett större resursflöde utifrån. Ökad tillväxt ivärldsekonomin skulle ge betydande resurstillskott i form av ökadeexportinkomster. Men för att höja levnadsstandarden för folkflertalet krävsockså ökat bistånd. Enviktig uppgift för i detta sammanhang är att plädera för tillväxt ochanpassning med ett mänskligt ansikte, dvs, en anpassningsstrategi som värnar omde fattigaste människorna. Det är inte bara en fråga om rättvisa och jämlikhet.Jagar övertygad om att reformer som innebär delaktighet och är till direktnytta för de många människorna har'betydligt större förutsättningar att lyckasän en strategi där satsningar på ett fåtal förutsätts sippra ned till de mångaså småningom,, Denväxande insikten om de fattigaste allvarliga situation manifesterasdess värre inte hos givarländerna i en motsvarande polifisk vilja att ställa denödvändiga resurserna till förfogande. Det är därför en viktiguppgift för att plädera för ökade biståndsinsatser från givarna. Det ärsärskilt allvarligt att stora biståndsgivare som ,och fortsätter att skära ned sina andelar avi-ländernas bistånd. Enprocentsmåletför det svenska biståndet ligger fast. Regeringens förslag innebär attbiståndet ökar med 930 milj. kr. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. därmednästa budgetår till . Regeringens förslag innebär en fortsatt prioritering, avde fattigaste länderna med särskild tonvikt på länderna i södra . Iflertalet av dem råder en akut resurskris. Efterfrågan på många av derasexportprodukter är mycket svag. De finansiella flödena har minskat.Befolkningen ökar snabbare än i andra delar av tredje världen. Miljöproblementilltar på ett oroande sätt. De s. k. frontstaterna är dessutom utsatta förSydafrikas destabiliseringspolitik, Situationen i södra kräver särskilda insatser föratt nya katastrofer skall kunna undvikas. presenterade den ett paketmed nya insatser i södra för 660 milj, kr. De stora behoven i Afrikaavspeglar sig också på flera sätt i fördelningen i årets budgetförslag. Förflertalet afrikanska programländer föreslås kraftigt höjda landramar. Vidareföreslås ökat stöd till SADCC, befrielserörelser och humanitära insatser. Enbetydande höjning av katastrofanslaget är också motiverad, bl. a. med tanke påbehoven av akut katastrofhjälp i södra . Vi bör snabbt kunna gå in med katastrofbistånd omSydafrikas destabiliseringspolitik eller andra skäl påkallar hjälpåtgärder.Låt mig nämna ett exempel. I är följderna av det av styrdakriget redan alarmerande. 5,6 miljoner människor, eller av befolkningen,är enligt färska rapporter beroende av det internafionella samfundet föratt få mat och kunna överleva. Skolor har förstörts. Hälsovården på landsbygdenhar slagits i spillror. Vaccinafionskampanjer går inte längre att genomföra,och barnadödligheten ökar. Enligt en dog ca 85 000 barnpå grund av krig och destabilisering. Behoven av katastrofhjälp är här liksom i andra länder iregionen mycket stora. Jaghardärför räknat med att avsätta 300 milj. kr. förkatastrofinsatser i södra , Förberedelser har också gjorts för att med utnyttjande avinnevarande års anslag för stöd till länder med akuta betalningsbalansproblemgå in med särskilda insatser för skuldlättnad i några av programländerna isödra , De länder som i första hand är aktuella är , Tanzaniaoch , Jag beräknar att omkring 250 milj, kr. kommer att användas fördetta ändamål. Tillsammans med de nämnda katastrofinsatserna innebärdetta att regeringen utöver förslagen i budgeten som rör landramar, regionaltoch humanitärt stöd avsätter ytterligare omkring 550 milj, kr, för särskildainsatser i södra , Under nästa budgetår kommer enligt mina förslagsammanlagt av det bilaterala biståndet att gå tillinsatser i södra . I vårt samarbete med föreslås bl, a. enytterligare ökning av stödet till , Det långsiktiga samarbetet med mottagarländerna i Asienfortsätter på en i stort sett oförändrad nivå med tyngdpunkt på insatser för defattigaste befolkningsgrupperna. Biståndet fill har efter hand blivitmer effektivt men överskuggas av de vietnamesiska truppernas närvaro i ,Denna närvaro strider mot folkrätten. Vårt biståndsavtal med utlöper senast i juni 1990.Jag utgår från att kommer att infria sitt löfte att senast det året dratillbaka sina trupper från . Detta är en förutsättning för fortsattreguljärt biståndssamarbete. Jag anser det väsentligt att harfullhandlingsfrihet när det gäller att ta ställning till det framtidabiståndet. Regeringen har därför beslutat uppdra åt SIDA att beredabiståndet fill , så att inga bindande åtaganden för tiden efter 1990föreligger när detta ställningstagande skall ske. bör det enligtregeringens beslut finnas beredskap för fortsatt långsiktigt utvecklingssamarbete. Det finns en allmän insikt om att defattigaste ländernas skuldproblem kräver särskilda, internationallt samordnade aktioner. Flerta let av dessa länder återfinns i söder om . Dessa länder är extremt fattiga, de saknar kreditvärdighet och är starkt beroende av råvaruexport. Deras skuldproblem utgör en mycket liten del av totala skulder. Men för de berörda länderna har problemen blivit ohanter liga. Jag anser att det finns starka skäl för att krävasärskilda åtgärder för denna grupp av länder. Regeringen har efter sonderingarmed andra givarländer och internationella finansierihgsorgan lagt fram ettförslag i fem punkter till samordnade aktioner på skuldområdet. Som första punkt i regeringens program uppmanas andragivarländer liksom multilaterala organ att mer inrikta sitt bistånd till defatfigaste , särskilt i söder om . avsätter mer än hälften av det bilaterala biståndettill de fattiga länderna i söder om . Regeringen avser att bibehandla denna stora andel.Regeringen anser för det andra att - fond för stöd till defattigaste - bör sträva efter att avsätta av sina utlåningsresurserunder den kommande treårsperioden till söder om i enlighet medden rekommendation som bidragsgivarna antagit. Men för de mest skuldtyngda av låginkomstländerkrävs därutöver direkta åtgärder för skuldlättnad. Som tredje programpunkt föreslås därför att villkoren förlåginkomstlän-dernas skuldomförhandlingar av statsgaranterade exportkrediterbättre anpassas till den fakfiska återbetalningsförmågan. Nuvarande villkor gerinte de fattigaste länderna tillräckligt andrum för att omstrukturera sinaekonomier och. återställa förmågan att betala sina skulder. Omförhandlingar avredan omförhandlade skulder har snarare blivit regel än undantag. Ländernatvingas skjuta ett växande berg av skulder framför sig. Ett fjärde förslag är att få till stånd en fortsättning avVärldsbankens särskilda fond för söder om , som inrättades 1985och vars resurser snart är uttömda. En förlängning skulle främst inriktas påatt stödja de mest skuldtyngda låginkomstländerna i . Som femte och sista förslag är det regeringens avsikt attverka för att alla givare skriver av kvarstående biståndskrediter som lämnatstill de fattigaste . Dessa krediter utgör en betydande andel avlåginkomstländer-nas skulder. Några länder, däribland , har avskrivitalla biståndskrediter till dessa länder. Inter/iationellt utveckUngssamarbete m. m. protokoll 1986/87:107-108 InternationeUtutvecklingssamarbete m. m. Dettaär några av de åtgärder regeringen vill fortsätta att diskutera iinternafionella fora under den närmaste framfiden. Samfidigt är det nu hög tidatt gå till praktisk handling. Målsättningen måste vara att riå konkretaresultat . Den är beredd att agera . Därför har vii budgeten avsatt 460 milj. kr, för skuldlättnadsåtgärder under nästa budgetår. Detär en mycket strategisk anslagspost i biståndspolitiken . Viddet avslutade mötet med och uppnåddes enighet om behovet av skuldlättnadsåtgärder förde fattigaste och mest skuldtyngda länderna. Vi är inne i ett aktivt skede föratt söka, komma fram till aUmänt accepterade åtgärder. Uppemot en tredjedel av bistånd går genom multilateralaorganisafioner. I flera organ fillhör de allra största bidragsgivarna. Vitror på som idé, som etf fredsbevarande organ, som en garantför de små staternas rättigheter, men också som en kanal för bistånd. Då är detsjälvklart att värna om FN', Den finansiella krisen inom organisationen innebäremellertid ett dilemma för och andra bidragsgivare, som är posifivtinställda till att arbeta genom FN, Hur skall vi förfara? Skall vi fyllaluckorna när och andra större givare skär ned sina bidrag? Eller skall vihålla på principen om en rimlig bördefördelning mellan givarna? Jag har ibudgetförslaget försökt göra en avvägning med hänsyn till angelägna insatsersom innebär förslag om fortsatt ökning av våra bidrag till några av de störreFN-organen, främst UNDP, , Världslivsmedelsprogrammet och FN:sflyktingkommissarie, I den här situationen måste vi dock noga granska de olikadelarna i FN-systemet, Regeringen kommer att fortsätta att i samarbete med deövriga nordiska länderna aktivt arbeta för reformer och för ett så effektivt FNsom möjligt. Åtgärderför att skydda och bevara miljön har varit.föremål för en livlig debatt här . Det är en ödesfråga för liksom för vår del av världen.Miljöfrågorna måste därför genomsyra det svenska biståndet, finansieraren rad insatser för att förbättra miljön såväl i programländerna som genomenskilda organisationer, regionala program, särskilt stöd fill miljö- ochmarkvård och bidrag till internationella organisationer. Forskning om miljönhar också en avgörande roll för att angripa problemen. Regeringen beslöt förraåret om ett extra anslag för särskilda forskningsprogram avseende avskogningoch ökenutbredning. Katastrofförebyggande åtgärder kan också sättas in närmiljöförstöring hotar att leda till akut nöd och mänskligt lidande. Det ärregeringens avsikt att ge hög prioritet åt och öka dessa insatser. Jaganser att vårt mål skall vara att ta hänsyn till miljön i allt svensktutvecklingsarbete, inte bara i form av särskilda miljöinsatser utan också iandra biståndsprojekt, i stödet genom folkrörelser och enskilda organisationerliksom i vårt agerande i internationella biståndsorgan. Detta innebär attmiljöfrågorna ges en framskjuten plats i biståndet. Jag välkomnar därförutskottets uttalande att det finns goda skäl att se över formuleringarna i de biståndspolitiskamålen för att bekräfta miljöns centrala betydelse. Jag ser gärna att skyddet avmiljön skrivs in som ett femte mål för det svenska biståndet. Ett nytt och allvarligt problem, som berör både i- ochu-länder, är immunbristsjukdomen aids. Det finns all anledning att känna stororo för den katastrof sjukdomen kan medföra i många , särskilt i detredan hårt drabbade , Vi måste genom biståndet ge resurser föratt angripa problemen. Inom det svenska biståndet görs redan olika insatser,såväl bilateralt som genom WHO, Jag anser att vi kraftigt måste öka dessainsatser. Jag räknar med att vi kan behöva avsätta omkring 100 milj. kr. för denya åtgärder som SIDA förbereder. Demokratisk samhällsutveckling är ett avmålen för det svenska biståndet. Strävanden i demokratisk riktning gäller intebara i det långsiktiga stödet till programländerna utan i hela vårtutvecklingssamarbete, I råder stor enighet om vikten avdemokratimålet. är samhällsförhållandena i de flesta mycketavlägsna från vad vi söker uppnå med detta mål. Våra mottagarländer har genomdet förtroendefulla och ofta mångåriga samarbetet med kommit tillinsikt om den syn vi har på demokratiska fri- och rättigheter. Därigenom finnsen utgångspunkt för att stärka folkflertalets deltagande i samhällsutvecklingengenom biståndet. Demokratimålet är svårt att arbeta med. Debatten här i daghar mycket tydligt speglat detta. Men det får inte begränsa våraansträngningar. Realistiska föreställningar om de resultat kan uppnåpå detta område är inte något hinder. Det är tvärtom en förutsättning för attvi skall kunna utforma biståndsinsatser som faktiskt främjar en utveckling motökat folkligt deltagande, ett demokratiskt samhällssystem och respekt för grundläggandemänskliga rättigheter. Vissa biståndsanslag är direkt inriktade pådemokratifrämjande arbete. Dit hör det humanitära stödet till ochsödra samt stödet till kvinnofrågor, kultur och massmedia inom detföreslagna nya anslaget för särskilda program. Inom andra delar av vårt biståndgörs också insatser som bidrar till en demokratisk utveckling, I dessasammanhang ser jag det bistånd som förmedlas av folkrörelser och enskildaorganisafioner som särskilt viktigt. Den dialog som för med samarbetsländerna kommerregeringen att utnyttja mer systemafiskt för att framhålla demokratimåletsbetydelse. Genom valet av projekt och sektorer inom biståndsprogrammen kan viockså öka stödet till insatser som är av direkt betydelse fördemokratiseringsproces-sen. Sådana insatser kan avse utbildning, ökaträttsskydd, bättre statlig förvaltning och lokalt självstyre men också stöd tillmassmedia, folkrörelser och fackföreningar, forskning och kvinnoprojekt, I anslutning fill detta vill jag också framhålla vikten avett kvinnoinriktät bistånd. Kvinnorna utgör en betydelsefull del avarbetskraften i u-landseko-nomierna, t. ex. som livsmedelsproducenter, mensaknar av tradition rättigheter och ett stöd från samhället som svarar motderas insatser. Ett bistånd som stärker kvinnornas ekonomiska oberoende ochdelaktighet i samhällsutvecklingen är därför ett effektivt sätt att bekämpafattigdom och InternationeUt utvecklingssamarbete m. //t. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. öka detfolkliga inflytandet och därmed främja demokratin. Det råder stor enighet om biståndetsinriktning och de strävanden som bör ha en framskjuten plats i svensktutvecklingssamarbete.