prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — En gäller enmeningsfylld fritid. När det gäller forsknirtg om fritiderts socialakortsekvcrtser stöder delegationen för social forskning ett projekt om offentligtbedriven verksamhet på fritidsområdet. Projektet avser både barn och vuxna.Även vid förvaltningshögskolan i bedrivs forskning omkringfritidspolitiska frågeställningar. Därmedyrkar jag avslag på reservation 7. De båda artdra reservatiortcrna gäller forskning om klassoch ohälsa och hälsoekonomisk forskning. I forskningspropositiortcrt redovisasbedömningar som gjorts av en arbetsgrupp till hälso- och sjukvårdsberedningeninom . De forskningsområden som arbetar med folkhälsove-tenskapliginriktnirtg behöver förstärkas och förutsättrtingarna för detta utredas, anserarbetsgruppen. Hälsoekonomisk forskning har, menar utskottet, irtte alls densnäva irtrtebörd som framställs i reservatiortCrt, Dert hälsoekonomiska forsknirtgenhar redart en samhällsekonomisk och socialmedicinsk inriktrtirtg. Jag yrkardärför avslag på reservationerna 8 och 9, Inom socialdepartemcrttct firtnsdelegationert för social forskning. Den har bl, a, till uppgift att initieraoch stimulera forskrtings- och utvecklirtgsarbete inom departementetspolitikområden, t, ex, barnomsorg, äldreomsorg, socialtjänst och hälso- ochsjukvård, I en moderat motiort föreslås att beslutar avskaffadelegationen för social forskning. Motionen, som avstyrktes i utskottet, följsupp i en reservation. Vi har haft en diskussion omsektorsforskning, och jag vill inte ytterligare förlänga debatten genom att taupp det på nytt, utart rtöjer mig med att yrka avslag på reservatiort rtr 10, I dert del av forskningspropositiortcrt som gällerarbetsliv och arbetsmiljöforskning föreslås att arbetarskyddsstyrelsensforsknirtgsavdelrting upphör dert , och att det inrättas enfristående myndighet för arbetsmiljöforskning. Syftet med förslaget är attåstadkomma en klarare ansvarsfördel-rtirtg mellan forskningsverksamheten ochmyrtdighetsfuuktionen för att bl, a, undvika missförstånd. Det är t, ex,viktigt att forskarna kan utföra undersöknirtgar pä arbetsplatserna utan attbehöva uppfattas som företrädare för Forskning, m. m. Forskning, m. m. tillsynsmyndighetcrt,I annat fall riskerar man att försämra forskarnas möjligheter att studera vissaarbetsmiljöer. En uppdelnirtg av resurserna mellan forskning och utbildning åena sjdan och tillsyn å den andra sidan gör det lättare för riksdag ochregering att följa utvecklirtgen inom resp, område. Enligt propositionen bör denrtaomorganisation kunna genomföras inom ramen för befintliga resurser. Motförslaget reserverar sig , som anser att denrta forskning bör förasöver till högskolan. Jag yrkaravslag pä reservationerna 11 och 12. Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan, bifall till reservation rtr 6 och avslag på övriga reservationer. 58 () replik; håller med om attforskningen på alkoholområdet är eftersatt, men hon säger som någort sorts skälför avslag att forskrtirtgcrt är besvärlig och att det är svårt att göraberäkningar av konsekvenserna, särskilt de ekonomiska, av alkoholmissbruket. Det är klart att det är svårt, men detta är inget skäl föravslag på motionerna. Det är snarare så att just därför att området är så svårtbehöver vi fakta och kunskaper för att veta hur vi skall gå vidare i arbetetmed att bekämpa alkoholmissbruket. Vi behöver fä en kartläggning avalkoholmissbrukets konsekvenser för familjerna och av de ekonomiskakonsekvertserna inte minst för sjukvården. Vad vidare, herr talman, gäller den fristående myndighetenför arbetsmiljöforskning vill jag även här härtvisa till dert tidigaredebatten, för att inte förlänga debatten . Vår syn grundar sig på att fri ochobunden forsknirtg skall bedrivas vid högskolor och universitet. 59 () replik: Vi är i utskottet överens om att defamiljesociala skadorna är ett eftersatt forsknirtgsområde, men vi är inteövercrts om hur mart skall komma till rätta med denna fråga. Det är möjligt attdet ger resultat, som påpekar, att inrätta tema Barn, förforsknirtg om barns villkor. Men inom mcrtar vi att det är okloktatt inte ta till vara det förberedande arbete som uträttats av forskargruppen.Det skulle kunna göra det möjligt att mycket snabbt komma fram med enkartläggning som vi skulle ha stor nytta av i det fortsatta arbetet. 60INGA (vpk) replik: Vi vet att det finns ett klart samband mellanklass och ohälsa, men vi vet mycket litet om orsaken till detta samband.Forskningen på detta område är otillräcklig. Dcrt är fortfarande mycketplottrig. De stora orsakssammanhartgen och helhetsperspektivet saknas. Jagmenar att forskningens inriktning måste styras så att man kan få ut det mauhar menat att man vill få ut, att man kan klarlägga orsakssammarthartgert -alltså inte bara sambanden utart också varför det ser ut som det gör. Utskottets skrivning på s. 13 om detta är välvillig, detskall jag inte förneka. Men det som står där räcker inte. Som bevis för att detinte räcker kananföras att det finns ett klart samband mellan klass och ohälsa. Det är därförviktigt att gå vidare och se efter vad man kan göra åt det så att sambandetbryts. Jag tycker inte att den hälsoekonomiska forskningen samhällsekonomiska och socialmedicinska inriktning som vi har föreslagitoch som vi eftersträvar i våra motioner. Hade man haft den inriktningen skullekanske inte verkligheten för människor med arbetarklassbakgrund och människormed lågt betalda yrken ha varit sådart som den är och deras hälsostatus intesett ut som den gör . De hade kanske inte heller drabbats av för tidigdöd, vilket faktiskt är fallet . Forskning, m. m. 61 () replik: Det är sorgligt att irtte socialdemokraternavill vara med om att göra bestämda markeringar när vi diskuterar den socialaforskningen. Det finns ett stort och allvarligt behov av att kartlägga hur inteminst barn påverkas av alkohol i familjen och även hur andra anhöriga påverkasav alkoholmissbruk. Det finns ett väl förberett arbete för att bedrivaforskning på detta område, och det skulle vara välkommet och välgörande omsocialdemokraterna hade velat ansluta sig till oss i utskottet som menar attriksdagen bör göra en klar markering av detta behov. Jag tycker också det är sorgligt att majoriteten iutskottet inte vill klart betona att en förbättrad alkoholstatistik behövs. Istället hänvisar man till AN-rådét, som inte gjort särskilt mångaknop. Dert förtröstan man visar pådiskussioner i olika organ i stället för beslut i går också igen närsocialdemokraterna avstyrker kravet på ett handlingsprogram om ungdomarsvillkor, som vpk ingivit en motion om. Socialdemokraternas motivering är mycketintressant. Man säger att frågart om ert förärtdring av ungdomarslevnadsvillkor bör lämpa sig för en diskussion i regeringens barn- ochungdomsdelegation. Den diskussionen, herr talman, skulle jag vilja lyssna till. 62MAUD BJÖRNEMALM (s) replik: När det gäller den moderata motionert om envetenskaplig kartläggnirtg av alkoholmissbrukets ekortomiska skadeverkningarvill jag säga att dess krav riktar sig mot de anspråk som ställs på sjukvårdenoch borde kunna tas in i den hälsoekonomiska forskningen. Men det är naturligtvisausvariga myrtdigheter som har att ta ställning till de olikaforskningsprojekten. Till vill jag säga att urtiversitetet iLinköping i sin beskrivning av mål och riktlinjer för tema Barn framhåller genom denna temaforskning skall öka våra kunskaper om barns och ungdomarslevnadsförhållanden och hur de påverkas av olika inslag i samhälls- ochkulturutvecklingcrt. Det är ert viktig uppgift att skaffa kunskaper om barnsoch ungdomars faktiska levnadsförhållanden och livsvillkor. Till skulle jag vilja säga att när detgäller alkoholstatisti-kert kräver folkpartimotionen inga forskningsanslag,utan man pekar bara på de brister som finns när det gäller alkoholstatistiken.Det är därför jag anser att det bör ligga på att uppmärksammamotionärernas synpunkter. Prot.1986/87:131 När det gäller klass och ohälsa vill jag säga till IngaLantz att arbetsgruppen 26 maj1987 ju har sagt att man vill utreda möjligheternaatt forska om klass och ohälsa, eftersom man är medveten om att detbehövs forskning på det området. Forskning,m. 63 () replik: Jag förstår inte riktigt när det gäller vårt kräv på forskrting om alkoholmissbruketsekonomiska skadeverkrtingar - påfréstrtingarrta på hela samhället mcrt särskiltpå vården. Helt klart är ju att det behövs sådan forskning. Det krävsklarlägganden och beräkningar. Vi vet alla att påfrestningarna på sjukvården ärmycket stora och att alkoholmissbruket står för en stor del därav. Självfallet är det högskolor och universitet som skallgöra de vetenskapliga bedömningarna av vilka forskningsprojekt man skall satsapå och vilken metodik man skall använda. Men riksdagert kan göra en klarmarkering - att denrta forskrtirtg är nödvändig. Jag tycker precis som att man skall göraen klar markering när det gäller kartläggnirtg av de familjesocialakortsekvenserrta, irtte minst med tanke på alla dessa barn som far så illa imissbrukarfamiljerna. 64 () replik; Problemet med tema Barn i är ju attdet visserligen framförs förslag i forskningspropositionen om inrättande av ettsådant tema, men att de medel som tilldelas dert samlade temaforskningen inteökas i sådan utsträckning att mau kan vara säker på att detta tema verkligenkommer att etableras i tillräcklig omfattning. Därför hade det varit värdefulltom hade velat göra en klarare markering av att det behövs ökadforskning om barns villkor. Inte minst gäller detta för det här speciellaproblemet - barn i missbrukarfamiljer. Vi har ju uppställt som mål här iriksdagen att vi skall pressa tillbaka alkoholbruket. Skall det lyckas, så krävsdet en omfattande opiniortsbildning. Särskilt mot den bakgrunden är det viktigtatt vi verkligen kartlägger vilka konsekvenserna av alkoholbruket ochalkoholmissbruket är. Det är, tycker jag, en sak attmänniskor förstör sin egert hälsa. Det är självfallet allvarligt och något somvi måste bekämpa. Men det är på sätt och vis ännu allvarligare att människorgenom alkoholmissbruket också förstör den psykiska hälsan för sin omgivning,för sina närmaste. Det är allvarligt och -upprörande att en stor mängd barn iSverige tvingas växa upp i familjer som är illa härjade genom alkoholbruket.Därför är det viktigt för vår alkoholpolitik att vi får bättre kunskaper omdessa barns villkor. Det hade, upprepar jag, varit värdefullt om hadevelat göra en markering av att en sådan forskning är ytterst angelägen. 65MAUD BJÖRNEMALM (s) replik; Till vill jag säga attdet har gjorts många försök att uppskatta alkoholbrukets samhällsekonomiska kostnader.Nu håller ju ekonomen på att slutföra en akademisk avhandlingsom gäller de samhällsekonomiska kostnaderna. Då tycker jag att man kan avvaktaden och se vad dert innehåller. Sedan vill jag säga till att visst är detväl en satsning och en markering som man gör när mart inrättar tema Barn iLirtköping, 66 (); Också kulturutskottet har låtit sitt ljusfalla över forskrtingspropositionert, I den aviserar kulturministern att ensärskild forskningsresurs med massmediepolitisk inriktning skall inrättas. Hanmenar att det finns behov av att systematiskt samla in och ställa sammanuppgifter om deu aktuella utvecklingen inom ljud- och bildområdet. Han nämnerdärvid , arkivet för ljud och bild. Svenska Filmirtstitutet,kabeluämn-dert, närradionämnden och radionämndén. anser vi från och sida attdetta inte är ett bra förslag. Vi påpekar att statsmirtistern i forskningspropositionen varnar för inrättartde av nya forskningsinstitut, och vi tycker att den varningen också borde ha nått kulturministern, . ' De organ som här nämns bedriver dessutom irtte någortforskning i egentlig rnening. Till nöds kan man säga att pånågot begränsat område sysslar med en verksamhet som ligger nära forskning.Arkivet för ljud och bild gör det också i någon liten mån. Vi menar att det vore naturligare att auvärtda de resursersom så smånirtgom behövs på detta område föratt förstärkauniversitetensmassme-dieforskning. Jag yrkar alltså bifall till den reservationsom är fogad fill kulturutskottets betänkartde. Man kan fråga sig vad det egentligen finrts för motiv tillförslaget i propositiorten. Är det möjligert bara fråga om att beredasysselsättning för någon svårplacerad socialdemokratisk utredare? Forskning, m. m. 6 § På förslag av andre vice talmartnen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgortdagerts arbets-, plertum. 7 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 8 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avförste vice talmannert. 9 § Forskning, m. m. 67ING-MARIE (); Den forskningspolitiska propositionen innebärväsentliga förstärknirtgar inom främst kultur- och naturvetenskap. Prot.1986/87:131 samhällsomvandling innebär satsningar på ökadkunskapsuppbyggnad en fastare bas för kulturarvet och,entro på framtidens möjligheter. " ' Inom kulturområdet förstärksresurserna med ca 6 milj. kr. fram t. o. m. Forskning,m. m. ,nr./r,r, . j- »j r- - . . , r, , 1989/90.Inom massmedieområdet forstarks resurserna med . 13 nya professurer iurättas inom det konstnärliga området samt engästprofessur för konstnärligt utvecklingsarbete. Arkiv, bibliotek och museisamlingar kan ge oss svaret påfrågor som vi ärtrtu irtte förmår formulera meu som kan vara avgörande förkunskap och ställrtingstagandert . Det får inte vara kortsiktigaekonomiska rationaliseringsprinciper som dominerar prövningar inom dessaområden. Det är nödvändigt att ta itu med arbetet att rädda äldrepapper i arkiv och bibliotek som hotas av omfattande förstörelse. fördetta ändamål samt . till delegationen för vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning. får crt resursförstärkning föruppbyggnaden av kunskaper om luftförorcrtingarnas och försurningens inverkan påkulturminnert och kulturföremål samt för ämbetets lårtgsiktigakunskapsuppbyggnad j övrigt. får en förstärkning avsedd förinrättande av en professur samt för vård av samlingarna. Resursförstärkningen för den naturvetenskapligaforskningen till de matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna ochnaturvetenskapliga forskningsrådet uppgår till . Naturhistoriskariksmuseets anslag för forskningsverksamheten uppgår endast till2,. I utskottet har vi betonat att riksmuseetsforskning är betydelsefull, bl. a. med hänsyn till miljöpäverkande faktorer.Utskottet artser att ert resursförstärkrtirtg bör komma till stånd, såatt forskrtirtg likställs med naturvetenskapligforskning i övrigt. delar här kulturutskottetsuppfattning, och båda utskotten framhåller att medel för detta bör tillförasfrån forskningsbudgeten. Beträffande massmedieforskning föreslås i propositionen enmedelsförstärkning med drygt 1 miljon . ochmoderaterna reserverar sig mot detta i en ganska suddig reservation. Syftet med den nya satsningen är inte att skapa en . Den snabba utvecklingen inommassmedieområdet förutsätter allt fler internationella överenskommelser omteknisk standard och allmänt vcdertagrta regler. Inte mirtst är detta viktigtför att irtte mindre nationer skall hamna i underläge. De institutioner ochmyndigheter som berörs räknade upp, och jag tärtker inteupprepa derh. Det måste vara en fördel om den irtformation om aktuellutveckling som dessa institutiouer förfogar över kan sammanställas ochbearbetas systematiskt för vidare anvärtdning inom den samladeforskningsorganisationen. Att den egentliga forskningen skall bedrivas vidhögskola och universitet är vi överens om, mcrt högskolarts massmedieforskareär beröertde av att den aktuella primärinformatiortcrt görs tillgärtglig ochkart tillhartdahållas i ett systematiskt och välredigerat skick. De aktuellainstitutionerna kan natur-80 ligtvisockså i större utsträckning än komma att lägga ut forskningsuppdragtill högskoleinstitutiorter. Förutsättrtingarna och formerna för en samordrtirtg tillert samlad basresurs skall utredas. Farhågorna i reservationen kommer då säkertatt visa sig vara helt obefogade. Jag vill med detta yrka bifall till hemställani kulturutskottets betänkande nr 16 och avslag på reservatiortCrt urtder mom.9. Forskning, m. m. 68 () replik: påstod att folkpartietsoch moderaterrtas reservation skulle vara suddig. Nej, ingalunda-dert är mycketklar. Vi menar att det inte skall inrättas några nya forskningsinstitut, utanforsknirtgsansla-gen skall koncentreras till universiteten och högskolorna. säger att information skall förmedlasfrån alla de organ som berörs i kulturministerns text. Det verkar på migsnarare som om det var fråga om sysselsättnirtgsterapi för någon överblivenperson. Det förefaller inte ha särskilt mycket med forskning att göra. 69 () replik; Jo, , tyvärr ärreservatiortCrt litet suddig. Ni skriver där att rti irtte vill att det skallupprättas rtya forskningsinstitut. Det är inte heller avsikten. För närvarartde insamlas ett mycket stort material från t.ex. alla närradio-sändningar, som kan visa sig ha ett dokumeutärt intresse. Detfinrts också material frårt både och övriga radiobolag. Detkommer att bli nödvändigt att strukturera och systematisera detta material föratt det skall vara tillgängligt för forsknirtg. När inser vikten avdetta, är jag övertygad om att man kommer att vara mycket positiv. 70 () replik; All den information som finns inom dessastatliga organ är i princip tillgänglig för forsknirtg. Det firtns irtgerttingi de uppgifter som beskriver som inte med fördel skullekunrta utföras av forskare vid universiteten, och därför bör resurserna gå tillunivcrsitetcrts massmedieforskning. 71 () replik; Materialet finnstillgängligt vid varje institution, men avsikten är nu att samordna det och fåett helhetsgrepp om det, så att det därmed blir möjligt att forska över helafältet. 72KARL (); Kammarert övergår nu till att debatterajordbruksutskottets betänkande 19, som berör två departementsområden, bådejordbruksdepartementets och miljö- och område. Även omdet är två departement som berörs, finns det en mycket nära ankrtytrtirtgmellan de frågor som gäller jordbruk och miljö. En mycketviktig del när det gäller jordbrukspolitiken är hur 6 protokoll 1986/87:131 Forskning, m. m. den s. k.överskottsarealen skall kunrta utnyttjas för sådan produktion av råvaror sominnebär att användningen av miljöovänliga, miljöfarliga och ändliga råvaror kanminska. Jag skall inte i detta artförartde beröra jordbruksdelensärskilt mycket. Jag har en liten kommerttar, och dert gällerforskarutbildrtingen vid . De universitet som sorterar under utbildningsdepartementethar fått en betydligt ökad tilldelning av doktorandtjärtster. Så är det irttevid , som i stort sett inte har fått någon tilldelningalls. Detta har vi från opponerat oss mot, och jag vill yrkabifall till reservation 12, Jag ämnar mycket kort beröra de frågor som faller undermiljö- och Crtergidepartementet, nämligen miljöfrågorna. Inom forskningen påmiljöområdet har vi ofta brist på grundläggande kunskap, och det är ett hindernär det gäller att åtgärda miljöproblem. Den nuvarande miljövårdsforsk-nirtgenär i övervägande grad inriktad på att definiera och identifiera olika utsläpp imiljön och på hur dessa omvandlas och ger upphov till akuta effekter på miljöeller människor. Miljövårdsarbetet inriktas ofta på att begränsaskadeverkningarna av artvändningert av existerande teknik. Det är sällan somman i forskningen strävar efter att finna långsiktiga utvecklingstrender somskulle kunna leda fram till en bättre tekrtik. Om vi på ett tidigare stadiumhade kunnat identifiera olika tänkbara utvecklingar skulle det gå att nå mycketlängre. Vi skulle också bättre än nu kunna lägga fram förslag till styrmedel. Det är naturligtvis anmärkningsvärt att en stor statligutredning som arbetat , nämligen naturresurs- och miljökommittén,bara har lagts i en byrålåda, I den kommittén kom fram mycket samlad kunskap,mycket av helhetsbedömrting på naturresurs- och miljöområdet. Det sades när denutredningen tillsattes att den skulle lägga grurtden för ett samlat ochlångsiktigt utredningsarbete. Så har inte blivit fallet. Vi väntar fortfarartdepå förslag i det sammanhanget. Låt mig beröra några av de reservationer som vi fråncenterpartiet har fogat till betänkandet. En av dem är reservation 27, somgäller införandet av ett Miljö-EUREKA, Det pågår ett samarbete på deneuropeiska nivårt när det gäller vetenskap och teknik, 1 betänkandet anförmajoriteten att den i princip instämmer i våra förslag om att detta projekt ärnödvändigt och artgeläget men avslår ändå vår motiort. Det visar ärt en gång påatt regeringen och miljöministern inte tar frågorna orn internationelltsamarbete riktigt på allvar, ' En annart reservation är rtr 31 om miljövårdsforskning,som tar upp frågorna om tungmetallerrtas effekter och betydelsert av att vi fårregler och grärtsvärdcrt för slamhartterirtgcrt. Detta är ett stort problemrtär det gäller att återföra restprodukterna från samhället till naturenskretslopp. Det riktiga vore att återföra allt in i ekosystemet, men när slammetär bemängt med farliga gifter eller turtgmetallér blir det omöjligt. Vi vet för litet för att kurtna reda ut dessa frågor, och det krävs ökad forskningpå området. Det är också viktigt att gå vidare när det gäller frågornaom havsförore-nirtgar. Det finns flera reservatiorter till betänkandet om dennafråga, I reservatiort32, som vi i har avgett tillsammans med , tar vi upp detförhållandet att det är angeläget att ge större resurser till programmet förmiljökvalitet och få fram material som kan läggas till grund för ett nordisktåtgärdsprogram till skydd för havsmiljön också i , Programmet förmiljökvalitet är' i huvudsak koncerttrerat till . Det är också viktigt - som det har framhållits i någracentermotiorter - att mart skapar en referensanläggning på . Därförvill jag också yrka bifall till reservation 34. Eftersom Lenrtart Brunander senare kommeratt ta upp jordbruksfrågorna ber jag att med detta få yrka bifall till dereservationer där centerpartister är företrädda och för övrigt fill utskottetshemställan. Forskning, m. m. 73IVAR VIRGIN (m); betänkande 19 kanbetraktas som eri del i det större forskningssammanhanget men har också viktigasjälvständiga delar, väl värda att debattera. var inne på kunskapsinhämtande påområdet, och han tillförde debatten en del riktiga slutsatser, som vi har förtut i några reservationer när det gäller forsknirtgert. Vi har uttryckt vår oroför att deu målinriktade sektorsforskningen får en alltför domirteradeställrtirtg på grundforskningens bekostnad. Det finns en uppenbar risk att detuppstår en vidgande spricka mellan de två till förfång för det sammanlagdaresultatet av de båda delarna. För stabiliteten i forskningen är det viktigtatt de fasta resurserna vid våra urtiversitet och högskolor irtte blir för små.Var dert perfekta avvägrtingen mellan de båda delarna ligger är väl omöjligtatt veta. Vi tycker dock att starka skäl talar för förstärkrtingar av de fastaresurserna på de områden vi nu avhandlar; miljö, jordbruk, livsmedel ochskogsbruk. Som lekman blir jag ofta förvånad över att vi trots storasektorsforsknings-irtsalser inte vet mera i viktiga miljöfrågor. Kan det varaså att viktiga grundforskningsbitar i själva verket saknas? Jag tror att KarlErik uttryckte en liknande oro. En anrtan fråga som är aktuell i detta betänkartde äravgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Vi moderater har ända sedande infördes motsatt oss dessa avgifter. De är i själva verket direkta skatterpå jordbruksföretagen, som har utomordentligt svårt att bära dessa kostnader.Man kan dessutom koustatera att , rtär de irtfördes, hade den lägstahandelsgödselanvändningen i och att den redan då var sjun-kartde. Vi artvärtder nu under kväve per hektar mot detdubbla i våra grannländer och . Alla resultat visardessutom att läckaget till våra vattendrag på gruud av haudelsgödseln är mycketlågt. Även anvärtdningen av växtskyddsmedel minskade, inte pågrund av avgiftert utan därför att en naturlig övergång till andra preparattypersker.