prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — I en annan departementspromemoria om "Ändraderegler om enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång m.m." läggsolika förslag fram i syfte att förbättra målsägandens ställning i fråga omskadeståndsanspråk som grundas på brott. Det föreslås också förbättringar närdet gäller informationen fill målsägande under förundersökning och rättegång.Båda promemoriorna remissbehandlas . Arbetet i regeringskanslietär inriktat på att förslag i de olika ämnena skall föreläggas senareunder detta år. De talare i debatten som vill att nu skall fattabeslut i ärendena kommer därför att få ta ställning till dem . De borgerliga reservanterna säger att ersättning inödvärnsfall också måste beaktas. Utskottet säger uttryckligen att det utgårifrån att den särskilda frågan om brottsskadeersättningen i nödvärnsfall i detfortsatta beredningsarbetet ägnas fillbörlig uppmärksamhet. Det uttalandet börbeaktas i denna debatt. Det är mot den här bakgrunden, herr talman, inte påkallat,som de borgerliga reservanterna föreslår, att göra ett tillkännagivande tillregeringen. Jag yrkar därför avslag på den borgerliga reservafionen. Vad gäller den moderata reservationen vill jag förstnotera det erkännande, , som ges åt de åtgärder som redan harvidtagits eller aviserats från regeringen. Vid sidan av den borgerligareservationen framförs två ytterligare synpunkter. Den ena gäller att arbetetmed att stärka brottsoffrens ställning bör påskyndas och bedrivas mer samlat änför närvarande. Till detta kan endast sägas att de olika förslag som föreliggerär föremål för samlad bearbetning och bedömning i , om nu detkan vara till tröst för , I denna reservafion framhålls också att det är viktigt attinitiera och stödja den vetenskapliga forskningen på området. På denna punktråder egentligen inte delade meningar. På regeringens uppdrag pågår inomBrottsförebyggande rådet en undersökning om målsägandenspsykologiska situation efter olika brott och om vilka hjälpåtgärder som börvidtas. Detta arbete redovisas . Inom BRÅ arbetar man vidare med ettmera långsikfigt projekt om medling, dvs, försök med att sammanföra gärningsmannenoch målsäganden, I sammanhanget görs också en fördjupad undersökning om bl. a,brottsjourer. Ytterligare initiativ kommer förvisso att tas. Det tror jag attvi som är med i vågar lova. Det är angeläget att noga följautvecklingen på detta område. Det är välkommet att det nu finns ett så stort intresseoch engagemang för brottsoffrens ställning och för att förbättra brottsoffrenssituation. Men - och det är väl en liten varningssignal - det ökande intressetför att hålla brottsoffret skadeslöst får inte, som utskottet har sagt,innebära ett minskat intresse och sämre stöd för gärningsmannen och hanssituation. I ett rättssamhälle är det av stor betydelse att det finns en balansmellan dessa motstående intressen. Brottsoffrens ställning, m. m. 7 protokoll 1986/87:104 Brottsoffrens ställning, m. m. 100 (): Det är just en sådan balans som vieftersträvar, , Vi tycker att brottsoffren har variti underläge, berättade om allt som är på gång ochhänvisade precis som till beredningsläget. Men då blev vi brända. Vigick med på en skrivning med hänvisning till beredningsläget. Också dåutlovades att förslag skulle komma till , men några konkreta förslagfrån regeringen till saknas. Det är för att snabbt få fram sådanaförslag som vi har reserverat oss och krävt denna översyn av brottsskadelagen. Närförslag från regeringen till om ytterligare ersättning tillbrottsskadeoffer kommer, lovar jag att vi i skall pröva förslagenpositivt. 101 (): Låt mig först i all vänlighet erinra HansGöran om att det var jag som förde reservanternas talan under den härpunkten på dagens föredragningslista. Efter att ha lyssnat på , hans försvarför utskottsmajoritetens ställningstagande och hans kritik mot reservanternaförstår jag inte varför han inte kunde ha låtit också förslagen ireservationerna ingå i ett enhälligt utskottsbetänkande. Tydligen är Hans GöranFranck' såsom talesman för regeringen lika angelägen som vi reservanter om attså snabbt som möjligt kunna ge brottsoffren en bättre ställning. Som suppleant i brottsskadenämnden har jag tillfälle attminst en gång delta i nämndens sammanträden. Dit kommer en rad mycket behjärtansvärda ansökningar, som vi tyvärr på grund av bestämmelserna och de begränsade resurser som står till nämndens förfogande måste ställa oss kallsinniga till. Därför är det ytterligt angeläget, , attallt detta beredande och alla dessa överväganden som tydligen görs i justitiede partementets kansli snabbt omsätts i handling, så att får taställning till förslag som stärker brottsoffrens situation, väsentligen i enlighet med de önskemål som vi reservanter har framfört. 102HANS (): Jag talade om den reservation som är avgivenav , och . Jag är väl medveten om ättArne i debatten företrädde reservanterna, men jag uppehöll mig såledesvid texten i den nämnda reservationen, eftersom jag tyckte det var av intresseatt diskutera den. Jag liksom den socialdemokratiska majoriteten i övrigt ärintresserad av och engagerad i den här frågan, . Vi vill verkligenkomma framåt i saken. Jag har också utförligt redovisat på vilket sätt vi troratt det skall gå att göra det. Om detta ärende kommer att hanteras på detsättet, vilket jag uppfattar att reservanterna inte betvivlar, är det väl intenödvändigt att reservera sig. Överläggningen i detta ärende var härrned avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Finansutskottetsbetänkande 12 Prot. Mom. 2(anslag till Inköp av fastigheter m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avRune m. fl, - bifölls med acklamation. Punkt 7 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRune m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkanden 13, 14, 16 och 17 Utskottets hemställan bifölls. betänkande 21 Punkt 1 Mom. 1 Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 2 (åtgärder mot snatter!) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 145 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. betänkande 22 Punkt 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (översyn av brottsskadelagen m. Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 146 förreservation 1 av m;fl. Mom. 3 (brottsoffrens ställning i övrigt) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 66 förreservation 2 av m.fl. Prot.1986/87:104 10 § Föredrogs 8 april1987 lagutskottets betänkande ~ ~ Z 1986/87:20 om ekonomiska föreningar m, m, (prop, 1986/87:7delvis) Ekonomiskaföreningar m. m. Ekonomiskaföreningar m. m. 103BENGT KRONBLAD (s): I lagutskottefs betänkande 1986/87:20behandlas regeringens proposition om ekonomiska föreningar. Regeringenföreslår-efter hörande av lagrådet - att antar lag om ekonomiskaföreningar, om ändring i bostadsräftslagen, om förvaltning av samfälligheteroch om sambruksförening. Lagförslaget innebär framför allt en modernisering ochförenkling av nuvarande bestämmelser. Bland nyheterna märks att firmaskyddetför de ekonomiska föreningarna sträcks ut från att gälla ett län till att gällahela landet. Vidare föreslås regler om verkställande direktör och omeffektivare revision. tillstyrker bifall till propositionen med tvåsmärre ändringar. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari1988. Aktiebolag och ekonomisk förening är de endaassociationsformer som enligt svensk rätt kan användas för näringsverksamhetutan personligt ansvar för ägarna. Utmärkande för en ekonomisk förening är attden genom ekonomisk verksamhet skall främja sina medlemmars ekonomiskaintressen och att medlemmarna skall delta i verksamheten som konsumenter,leverantörer eller på annat sätt. Kravet på deltagande i verksamheten ger denekonomiska föreningen en kooperativ prägel. Den kooperativa karaktären markerasytterligare genom att medlemskapet i princip skall vara öppet, genom att varjemedlem som huvudregel skall ha en röst samt genom att utdelning av överskott ihuvudsak skall ske i proportion till varje medlems deltagande i verksamheten. Totalt är ca 20 000 ekonomiska föreningarregistrerade i länsstyrelsernas föreningsregister. Av dessa föreningar äruppskattningsvis ca 6 000 registrerade enligt föreningslag. Avåterstoden är ca 9 000 bostadsrättsföreningar och ca 5 000 föreningar som ärregistrerade enligt lag. Den gren av den svenska kooperationen som är mestutvecklad är den allmänna konsumentkooperationen. Det finns även kooperativverksamhet med annan inriktning, t. ex. för organisation av sparande ochkrediter och för olika producentkooperativa verksamheter, exempelvis inomåkerinäringen. Arbetskooperationen är en kooperativ form som har rönt ökatintresse . En stor del av landets befolkning har som medlemmar,kunder eller anställda engagerat sig i någon form av kooperativ verksamhet.Antalet medlemmar uppgår inom konsumentkooperationen till ca 3 miljoner, inombostadskooperationen till ca 600 000 och inom producentkooperationen, därlantbrukskooperafionen är den övervägande delen, till drygt 150 000. Totaltsysselsatte kooperationen ca 165 000 personer, vilket motsvararca av samfliga sysselsatta i . Andelen av bruttonationalproduktenvar likaledes . Som framgår av det anförda utgör de ekonomiskaföreningarna en viktig del av det svenska näringslivet. Som associationsformutgör den ekonomiska föreningen vidare ett värdefullt komplement till andraföretagsformer, främst då aktiebolag. Med sitt starka inslag av akfiv medverkanfrån medlemmarna ger det kooperativt arbetande företaget de människor som såönskar möjlighet att engagera sig i driften av verksamheten i störreutsträckning än aktieägarna i aktiebolagen kan göra. Enligt utskottets meningär det mot den angivna bakgrunden angeläget att den civilrättsligalagstiftningen rörande de ekonomiska föreningarna har en ändamålsenligutformning. Till lagutskottets betänkande har sexreservationer fogats, och jag skall här kort kommentera några av dem. I reservation 1 tar moderater, och centergemensamt upp kravet på att minsta medlemsantalet i en kooperativ föreningskall vara tre och inte fem medlemmar. Enligt grundregeln skall det vara minst fem, men i vissafall räcker det med tre medlemmar. Grundregelns krav på fem ger dock föreningendess mera kooperativa prägel. I reservationerna 2 och 3 samt 5 och 6 tar moderater,folkparfister och centerpartister upp principerna för rösträtt, valet avstyrelseledamöter, ändring av registrerade stadgar, införandet av lagen omekonomiska föreningar och förslag angående bostadsrättslagen. Enligt utskottet skall liksom hitfills varje medlem ha enröst och lika rösträtt skall gälla. Dock kan förening liksom tidigare i sinastadgar differentiera medlemmarnas rösträtt. Beträffande ändring av stadgar ställs vissamajoritetskrav. Några ytterligare villkor än vad lagen innehåller beträffandestadgeändring anser inte utskottet erfordras. Såvitt känt har inte någotmissbruk förekommit som ger anledning till ändring av reglerna. En påbyggnad avreglerna skulle, som jag ser det, skapa byråkrati, I reservafion 4 avvisar moderater och folkpartisterförslaget om en effektivare revision. Utskottet delar den uppfattning som framförts ipropositionen, att en effekfivare företagsrevision innebär förbättrademöjligheter att få med revisorerna i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Det finns ingen anledning att undanta de ekonomiska föreningarna från dessaregler. Utskottet kompletterar här propositionen med attrevisorerna, utöver att de ej får vara omyndiga eller i konkurs, ej får varaunderkastade näringsförbud. Med det jag har framfört ber jag att få yrkabifall fill lagutskottets hemställan i betänkande 1986/87:20 i dess helhet,vilket innebär avslag på samtliga reservationer. Ekonomiska föreningar m. m. Ekonomiska föreningar m. m. 104KJELL-ARNE (): Låt mig börja med att yrka bifall tillreservationerna 1-6 i lagutskottefs betänkande 1986/87:20, Som motiv för dettavill jag anföra det som följer. Såväl föreningslag som de förslag som lagts framav kooperationsutredningen har haft som syfte att företagsformen ekonomiskförening i princip skall reserveras för ekonomisk verksamhet som bedrivs påkooperativ grund. Syftet med en sådan ekonomisk verksamhet är att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Medlemskapet skall vara öppet ochfrivilligt. Beslutsfattandet inom föreningen skall ske i de demokratiska formersom kännetecknar svenska folkrörelser, något som i sin tur kräver attföreningen är oberoende av utomstående. Denna företagsform bygger också på attmedlemmarna deltar i verksamheten, exempelvis som avnämare för de tjänstereller varor som föreningen tillhandahåller, samt på en begränsning av överskottsutdelningen. De angivna principerna har varit grundläggande för såvälkonsument- som producentkooperationen i , och de är därigenom en viktigdel av Folkrörelsesveriges idétradition. Skall den ekonomiska föreningen behålla sin karaktär av enrenodlad kooperativ företagsform bör föreningslagen vara så utformad attkapitalassociationer, där det avgörande inflytande helt eller delvis ligger påannat håll än hos medlemmarna, inte kan registreras som ekonomiska föreningar.Förslaget i proposition 1986/87:7 innehåller dock, i likhet med 1951 årsföreningslag, några kryphål vilka möjliggör att kommuner eller aktiebolagmissbrukar företagsformen ekonomisk förening genom att knyta sådana föreningarså nära till sig att det inte blir fråga om självständiga föreningar somarbetar i medlemmarnas intresse. Inte minst i samband med överförande av tidigare kommunalverksamhet till föreningslivet finns det en risk att kommunen skaffar sig enfortsatt kontroll över verksamhet som övergått till en ekonomisk förening genomatt skaffa sig vetorätt mot stadgeändringar, omfattande styrelserepresentationoch/eller omfattande rösträtt på föreningsstämman. Om detta inträffar, hargränsen suddats ut mellan den offenfiiga makten och det fria föreningslivet.Det vore mycket olyckligt om en sådan utveckling - där några av den svenskafolkrörelsetraditionens centrala idéer skulle hotas - blev följden av den iandra avseenden välkomna ökningen av intresset för att låta föreningar ta öververksamhet som tidigare drivits i regi. är det faktiskt möjligt att registrera en ekonomiskförening, där en kommun - eller ett aktiebolag eller en stiftelse - tillsätterhela styrelsen, har röstmajoritet på föreningsstämman i kraft av sittkapitalägande och dessutom har vetorätt mot stadgeändringar. Ibostadsrättsföreningar kan utomstående tillsätta en majoritet av styrelsen -dock inte hela styrelsen - samt skaffa sig vetorätt mot stadgeändringar. Föreskrifter av detta slag kan väntas tillkomma vidföreningens bildande, innan det stora flertalet medlemmar hunnit inträda och fårösträtt på föreningsstämman. Dessa risker är särskilt tydliga då det gällerbostadsrättsföreningar, som regelmässigt stiftas innan de blivande boendekommer in i bilden. Även för andra ekonomiska föreningar finns det dock en riskatt exempelvisett avtal med kommunen och stadgar för en blivande ekonomisk föreningförhandlas fram som en paketlösning, vilken innebär att de blivande medlemmarnainte kommer att kunna utöva det inflytande i föreningen som de skall ha omföreningen är kooperativ. Av de uppräknade kryphålen torde rätten för utomståendeatt skaffa sig kontroll över kommande stadgeändringar vara den bestämmelse somi praktiken lämnar det största utrymmet för missbruk av företagsformenekonomisk förening. I en ny föreningslag bör principerna om lika rösträtt ochom medlemmarnas avgörande inflytande över så centrala frågor som stadgar ochstyrelseval regleras, så ätt framtida missbruk kan förebyggas. Vid bifall till de reservationer som jag har yrkat bifalltill torde de framlagda lagförslagen i huvudsak vara tillräckliga för attkommuner och andra inte skall kunna skaffa sig ett inflytande överbeslutsfattandet inne i de kooperativa föreningarna. Lagändringarna innebäringa som helst olägenheter för de föreningar som är verksamma . Samverkanmellan kommuner och andra intressen som inte fyller de krav som uppställs iföreningslagen bör ske i andra former, såsom aktiebolag, handelsbolag eller stiftelser. Med det anförda yrkar jag åter bifall till reservationerna 1-6. '105 (): Verksamhet som bedrivs i kooperativa formerhar synnerligen stor betydelse i vårt moderna samhälle. Jag kan erinra omkonsumentkooperationen, LRF, HSB och många andra. 'Men vi har även kooperativverksamhet i liten omfattning, och här kan jag erinra om arbetskooperativ. Den nya lag om ekonomiska föreningar som har framlagts ipropositionen stöds av . Det har inte väckts några centermofioner ianledning av propositionen. Men i två fristående centermotioner, en från förrariksmötet av m,fl, och en väckt under årets allmänna motionstidav och , krävs en rad åtgärder för att underlättaoch stimulera kooperativ verksamhet, inte minst bland kvinnor och i glesbygd.Det senare är för att öka glesbygdens möjligheter att överleva. Två av de mångayrkandena i de båda motionerna behandlas i det betänkande vi nu diskuterar. Ett av spörsmålen är frågan om hur många personer detskall vara för att man skall få bilda en ekonomisk förening. Enligt denhittillsvarande lagen och enligt förslaget till ny lag gäller att det skallvara fem medlemmar om de är fysiska personer - undantagen gäller juridiskapersoner. Motionärerna framhåller att det ofta kan vara svårt att i glesbygd,och även i andra sammanhang, finna så många som fem som bildaren ekonomiskförening för gemensam verksamhet, och därför anser motionärerna att det borderäcka med tre. Under utskottsbehandlingen har vi inte begärt ändring ilagförslaget, men vi har i reservation 1, avgiven tillsammans med moderaternaoch folkpartisterna i utskottet, begärt att regeringen skall låta prövaförutsättningarna för och lämpligheten av att åtminstone i inledningsskedettillåta att ekonomiska föreningar består av endast tre medlemmar. Vi anknyterhär till att det beträffande bostadsrättslagen sker en översyn,och den som utreder detta har även att överväga om inte kravet på minsta antal Ekonomiska föreningar m. m. Ekonomiska föreningar m. m. medlemmari ett inledningsskede skulle kunna minskas från fem till tre i sådanaföreningar. Vi tycker att det här bör kunna ses över i samma sammanhang. Det är två andra spörsmål jag vill nämna heltkort. Det ena gäller grundprincipen en medlem-en röst. Detta är ju en självklardemokratisk grundprincip i de ekonomiska föreningarna liksom i föreningsliveti övrigt i vårt land. I propositionen föreslås det oförändrad lagtext i vadgäller den regeln, och det innebär att förening i sina stadgar kan ange att detskall vara differentierad rösträtt. Från vårt håll kan vi instämma i vad somskrivs i propositionen, att denna regel, som har gällt , inte harmissbrukats. Jag kan även erinra om att utredningen har tänkt sig en någotannorlunda utformning, men efter påpekande från LRF har departementschefenföreslagit oförändrad lydelse. För vår del har vi ingen erinran motpropositionen i den delen. Den tredje fråga som jag vill nämna gäller revisorernasställning och uppgifter i ekonomiska föreningar. blev detändringar i aktiebolagslagen beträffande revisorernas ställning. a. fick dei uppgift att granska skatte- och avgiftsinbetalningar och även ange irevisionsberättelsen om dessa inte hade skötts på rätt sätt. Vi, liksom moderateroch folkpartister, motsatte oss då att revisorerna skulle få helt nyauppgifter, och det gjorde vi mot bakgrund av vikten av att det råder ettförtroendefullt samarbete mellan revisorerna och företagsledningen. Vi harsamma principiella inställning . Vi tycker det var fel att på det sättetvidga revisorernas uppgifter. anser vi emellertid att det finns skälför att det gäller samma regler i aktiebolagslagen och i lagen om ekonomiskaföreningar, och därför har vi inte reserverat oss på den punkten. Däremot harvi i det särskilda yttrande som är fogat till betänkandet angett vårasynpunkter; att vi fortfarande har samma principiella inställning, men tyckeratt starka skäl talar för att ha samma regler i aktiebolagslagen och för deföretag som omfattas av årsredovisningslagen som för de ekonomiskaföreningarna. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 1, avgiven av , och ledamöter iutskottet, och i övrigt bifall fill utskottets hemställan. 106BENGT KRONBLAD (s): tar upp risken för missbrukav ledningen vid bildandet av ekonomiska föreningar. Utskottet konstaterar attnär kooperationsutredningen remissbehandlades föranledde detta inga som helsterinringar av någon av remissinstanserna, och vi bedömer att det inte hellerfinns risk för något missbruk . Därför finns det ingen anledning atti dag komplicera det hela ytterligare. Till vill jag säga att det finns vissamöjligheter att det blir tillåtet att ha även mindre än fem ledamöter.Utredning pågår beträffande detta. Den kooperativa prägeln måste givetvis varaledande för verksamheten, och i och med detta måste det, som vi ser det, varafem personer. Samma sak gäller den differentierade rösträtten: det finnssådana öppningar, som man kan besluta om vid varje enskilt tillfälle. Därföryrkar jag bifall till propositionen och utskottets hemställan. 107KJELL-ARNE (): säger att han bedömer riskenför missbruk som liten eller helt obefintlig. Men att lagstiftningen möjliggörmissbruk är i sig en grund för att se till att man, när man nu ändå skall ändralagen, ändrar den på ett sådant sätt att man omöjliggör missbruk. Då behöver juingen som helst osäkerhet råda. 108MARTIN (): I vad gäller antalet medlemmar är det ju så,att om det är fysiska personer, måste det vara fem medlemmar. Det undantag somgörs återfinns i 2 kap. 1 §: "Antalet medlemmar får dock vara tre ellerfyra, om minst tre medlemmar är ekonomiska föreningar eller andra föreningarsom är att anse som juridiska personer." Motionärerna tar upp det förhållandet att det enligtnuvarande lag inte är möjligt att bedriva verksamhet i kooperativ form, närmedlemmarna är färre än fem. Det är detta vi framhåller i vår reservation. Vitycker att det vore lämpligt att regeringen låter pröva den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (medlemsantal) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 143 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (medlemsinflytande) Utskottefs hemställan bifölls med 185 röster mot 113 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (effekfivare revision) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avPer-Olof m.fl,- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 § På förslag av tredje vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avkammarens nästa arbetsplenum. 12 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1986/87:18 om anslag till omsorg omäldre och handikappade (prop, 1986/87:100 delvis). Omsorgen om äldre och handikappade Omsorgen om äldre och handikappade 109 (): I vårt samhälle försöker vi ta hand omvarandra. Vi vill att varje människa skall kunna leva ett värdigt ochsjälvständigt liv och åtnjuta respekt för sin personliga integritet. Vi villatt de som på ett eller annat sätt har svårt att klara sig själva skall få detbistånd de behöver för att förverkliga sina möjligheter, sina ambitioner ochsina drömmar. Rätten till personlig utveckling och rätten att träffa viktigaval i livet skall inte vara ett privilegium för vissa grupper eller för vissaskeden i livet. De rättigheterna skall tillkomma alla, och de skall tillkommaoss både när vi är unga och när vi är gamla, både när vi förvärvsarbetar ochnär vi av olika skäl inte kan göra det. Det är därför som det behövs ensolidarisk omfördelning mellan olika grupper, och jag är för min del övertygadom att de allra flesta av oss är stolta över att tillhöra ett samhälle där detsker en sådan omfördelning och där vi gemensamt strävar efter att ingenmedmänniska skall lämnas,vind för våg.