prot · GA09114 · 1986-12-31 00:00:00 — I är vi såoroade av utvecklingen av våldsbrottsligheten att vi inte tvekar det minsta föratt påslå att det i prioriteringen mellan våldsbrott och s.k. ekobrott ärsjälvklart att våldsbrotten måste gå före. Socialdemokraterna är som vanligthelt förblindade av sin uppfattning att ekobrotten är det största gisslet. Frånfolkpartiels sida vill vi som vanligt sälta individen före kolleklivet. Det görvi genom all i den delen sätta in de resurser som vi har på bekämpningen avvåldsbrotten. Däremot tycks vi inte alls vara eniga om polisens framlid.Jag tänker då på antalet polisaspiranter. Socialdemokraterna lever glatt enbarti . Från den borgerliga sidan oroar vi oss också för framliden. Del må så vara all personalläget har förbättratsoch att det finns ett antal polismän som inte har fasta tjänster. Men del ärockså så att avgången av polismän de närmast komrnande åren är mycket stor, ochde måste ersättas med utbildade polismän, om inte personalläget skall försämrasallvarligt. Det är med tanke på delta som vi från folkpartiels och de övrigaborgerliga partiernas sida inte har tvekat attsiälla oss bakom rikspolisstyrelsensbegäran om 460 aspiranter och all ställa medel till förfogande. Vi vill inte ha någon polisstat, mén vi vill inte ta påvårt samvete att brottsligheten tillåts öka ytterligare av brist på poliser.Sådana risker finns, om vi inte nu utbildar tillräckligt med poliser förmorgondagen. Vi i är också liksom de övriga borgerligapartierna angelägna om att understryka vikten av kvarterspoliser. Där vill jagbara hänvisa till vad som står i reservation 6, som jag yrkar bifall till liksomtill.reservationerna 1 och 5. I övrigt, fru talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Polis väsendet m. m. Anf, 15ELVING (): Inom kriminalpolitikens område är samhälletsviktigaste uppgift alt skydda enskilda människor från att bli utsatta förbrott. Människor upplever en allt större otrygghet. Allt fler är räddaför alt vistas ute ensamma , många vågar inte öppna dörren för okända.Dessa människors rädsla och oro är kanske överdriven, men faktum kvarstår - detär människornas uppfattning om verkligheten som styr deras handlingar. De som utsätts för den påfrestning som ett bostadsinbrottinnebär ställer krav på myndighetsinsatser som inte kan infrias.För dessa människor är inbrottet ett kränkande intrång i deras personliga liv.Polisen tvingas ofta avstå från alt utreda inbrottet på grurid av brist påresurser. Detta skadar tilltron till polisens rättsvårdande förmåga ochmänniskors tilltro till samhället som en garant för skydd till liv och egendom. Samhällets krav på polisen ökar ständigt. harkraven pä effektivisering och rationalisering av arbetet ökat. har rationaliseringskraven inom rättsväsendet varit så höga attviktiga rättspolitiska principer kan vara i fara. Det finns flerautvecklingstendenser som pekar mot detta. Ett exempel på rationaliseringseffekten är den årligenminskande poliskåren, mätt i absoluta tal. Vi har drygt 1 000 färrepoliser än 1975, om vi tar hänsyn till effekterna av arbetstidsförkortning,ökad semester, rätt till och faktiskt utnyttjande av tjänstledighet förstudier, föräldraledighet rii,m. har antalet anmälda brott ökat. 1950 finns statistik över antalet anmälda brott.1950 anmäldes 195 000 brott. 1985 mer än femdubblades antalet anmälda brott ochuppgick till över 1 miljon. Våldsbrottsligheten har ökat kraftigt under sammatidsperiod. Det gäller såväl misshandel och rån som våldtäkt. Antalet människorsom avlider till följd av skador har fördubblats. Brottsligheten är starkt koncentrerad till vissa delar avlandet. har brottsligheteri mätt i antal anmäldabroltsbalksbrott ökat nära dubbelt så mycket i som i landet i övrigt.Tre av fyra rånbrott anmäldes i de tre storstadslänen, och i Stockholmspolisdistrikt anmäldes av rånbrotten. ' Prot,1986/87:114 Polisen är samhällets viktigaste resurs i kampen motbrottsligheten. För att kunna leva upp till de krav vi ställer på polisenfordras en väl fungerande organisation och ett tillräckligt antal poliser. framöver kommer 300 poliser att avgå med pension.Dessutom kommer många att sluta av andra orsaker. Regeringen har sedan 1983underdimensionerat polisutbildningen och föreslår endast 150 utbildningsplatseräven för kommande budgetår. Detta innebär att polisen successivt avrustas ochfår allt mindre möjligheter att fullgöra de krav vi ställer. har varnat för effekterna av enmedveten underdimensionering av utbildningsplatser. De negativaeffekterna slår nu igenom med full kraft. Antalet extra polisassistenter har minskalmed i storstadslänen. 1 den övriga delen av landet var minskningen undersainina period . Enligt beräkningar kommer ca 1 580polismän att sluta sin anställning /86-1989/90. medan undersamma period endast ca 700 kommer all ha avslutat sin grundutbildning ellerrnotsvarande. Som skäl för att begränsa aspirantintagningen till 150åberopar justitieministern och majoriteten i justitieutskottet attpersonalläget inom polisen har förbättrats. Detta är så till vida riktigt somatt utvecklingen när det gäller antalet polismän som tjänstgör utöver gällandepersonlablå har varit gynnsam , men arbetsläget inompolisen är ändå enligt vår mening myckel hårt ansträngt. Här gäller det all se hur det ser ut i verkligheten ute ipolisdistrikten och inte konstruera teoretiska beräkningsmodeller. Del måste juändå vara verkligheten som styr planeringen. Frän sida kan vi inte acceptera den nedrustningav polisens resurser som socialdemokraterna ägnar sig åt. Vi hardärför yrkat på all 460 polisaspiranter skall tas in på underkommande budgetår. Socialdemokraterna vill nu inrätta 70 nyapolistjänster, varav 50 i första hand skall användas för att bekämpavåldsbrotlslighet och 20 för all bekämpa ekonomisk brottslighet. Enligtcenterpartiets uppfattning är detta en otillräcklig satsning, och vi föreslår istället all 100 nya polistjänster inrättas. Dessa tjänster skall i huvudsakplaceras i storstadsområdena och uteslutande användas för att bekämpa denkraftigt tilltagande våldsbrollslighelen. Alt vi i nuvarande situation inte vill salsa ytterligareresurser för att förstärka polisens ekorollar beror pä all den nuvarandeorganisationen inte används effektivt. Ekorotlar inrättades 1977 under den icke-socialistiskaregeringstiden. har därefter under en följd av år arbetat för enutbyggnad när det gäller polisens resurser att bekämpa ekonomisk brottslighet.Vi har också föreslagit att ekonomisk expertis knyts till polisen. Detta har nuskett. Ekorotlarna omfattar drygt 300 tjänster, varav ca250 är polistjänster. En utvärdering av verksamheten visar att en fjärdedel avpersonalresurserna används för utredning av andra brott än ekobrott, vilketmotsvarar drygt 60 Även inom rikskriminalens ekorolel ägnas en stor resursandel åtutredning av andra brott. Mot denna bakgrund kan vi i inte finna delmotiverat att nu ytterligare förstärka ekorotlarna. 1 stället bör arbetet hainriktningen att hela den personalresurs som finns på de regionala ekorotlarnaoch på rikskriminalens ekorolel verkligen arbetar för att bekämpaekobrottsligheten. Detta ger ett faktiskt resurstillskott till arbetet som ärbetydligt större än det som regeringen nu har föreslagit. På regeringens uppdrag har rikspolisstyrelsenarbetat fram ett förslag till en omfördelning av polismanstjänster. Förslagetär föremål för remissförfarande. Totalt omfattar utredningen en flyttning tillstorstadsdistrikten av ca 350 polistjänster från såväl avfolkningsområden sommindre och medelstora tätorter. kan inte acceptera ett sådantförslag. Situationen är den alt många av de mindre polisdistriktenredan i dag har svårigheter när det gäller att planera verksamheten i enlighetmed gällande arbetsmarknadslagar. De små polisdistrikten omfattar avsevärdageografiska områden. Som exempel på den prekära personalsituationen kannäranas Svegs polisdistrikt, som har 21 polistjänster och omfattar helalandskapet . För att möjliggöra en bemanning i enlighet med gällandelagar och med hänsyn tagen till regler om arbetstid m.m.. tvingades regeringenatt tillåta Svegs polisdistrikt ytterligare övertidstimmar i förhållande tillbudgeten. Kombinationen av stora geografiska områden och fåpolismanstjänster gör alt sårbarheten i de små polisdistrikten är mycket stor. De mindre och medelstora tätorterna har haft enbroltsutveckling som varit mindre alarmerande än storstadsområdenas. Enomfördelning av personalresurser i den storleksordning som diskuteras innebärdock för vissa regioner en oacceptabel nfiinskning av tillgänglig personal -del rör sig om en minskning i storleksordningen . Förslaget har utsatts för en omfattande kritik - inteminst här i , där samtliga partier i ett stort antal motioner tillårets kritiserar förslaget. Vi i vill lösa storstadsregionernas prekärasituation genom att i stället tillskapa nya tjänster. Vi föreslår därför ettprogram som innebär att det inrättas 350 nya tjänster somskall komma storstadsregionerna till del. Därmed tillgodoser vi också deönskemål som samtliga partier fört fram i motioner till årets . Jag utgår från att de socialdemokrater, folkpartister ochmoderater som i motioner har avvisat förslaget till omfördelningar nu står fastvid sin uppfattning och stöder reservation på delta område. Kvarterspolisverksamheten har varit i gång . Avde totalt 16 400 polismän som finns arbetar 300-400 som kvarters- ochområdespoliser. Verksamheten möter stor uppskattning hos allmänheten. Men organisationenär sårbar och behandlas ibland av den övriga polisverksamheten som en resurssom kan nyttjas för annat arbete. Det är särskilt vanligt sommarlid. I mångaområden tvingas kvarterspoliserna därför att acceptera en ryckighet i sill arbete som är till men främst för kontinuiteten. Polisväsendet m. m. sommarkommenderingarnahar accentuerats och de är en konsekvens av den minskaderekryteringen av polisaspiranter. Kvarterspolisverksamheten utgör en oerhört värdefull delav polisens arbete. Här måste det bli förbättringar. Vi i tycker att det är fel attkvarterspolisen i många fall behandlas styvmoderligt. Låt mig, fru talman, avslutningsvis uttrycka mintillfredsställelse över det tillkännagivande som utskottet gör till regeringen om situationen när det gäller polisens lokalförhållanden. Under ett stort antal år har det väckts en mängdmotioner här i med förslag till upprustning och nybyggnad av polishusoch andra lokaler för polisens verksamhet på olika orter i landet. Det finnsmånga exempel på klart undermåliga lokaler som försvårar och förhindrar etteffektivt arbete och som också är mycket dåliga ur arbetsmiljösynpunkt. Det ärdärför positivt att utskottet nu har kunnat enas om att av regeringen beställaen flerårsplan, där man skall redovisa åtgärder för att komma till rätta meddessa problem. Med hänvisning till vad jag nu har anfört berjag att få yrka bifall till reservationerna 1, 3, 4, 5 och 6 i det betänkandesom vi nu diskuterar. 16LARS-ERIK (): I föreliggande betänkande behandlas frågan omanslag till polisväsendet och i samband härmed ett antal motioner som rörpolisen. Innan jag går in på de reservationer som är fogade till betänkandet,skall jag säga något mera allmänt om polisverksamheten. Polisväsendet har varit föremålför omfattande reformer. Det är,reformer som har syftat till endecentralisering och en demokratisering av polisverksamheten. Det är nu lokalaoch regionala organ som själva bestämmer om sin verksamhet med utgångspunkt ide egna behoven. Statsmakterna anger enbart de grundläggande prioriteringarna.De lokala polisstyrelsernas inflytande har väsentligen stärkts, vilket har storbetydelse för medborgarinflytandet över polisen. Polisberedningen, som har haft att förebereda reformen,överlämnade 1985 sitt slutbetänkande. I betänkandet behandlas frågan ominriktningen av polisarbetet. Det är ett viktigt betänkande, som på olika sättmarkerar vikten av en polisverksamhet förankrad hos allmänheten. Beredningen för fram tre principer för polisarbetet: fördet första ett ökat samspel mellan polis och allmänhet, främst när det gällerdet brottsförebyggande arbetet, för det andra en ökad inriktning på ettservicetänkande, som på ett helt annat sätt måste bli avgörande i polisarbetet- det gäller särskilt att ge råd och stöd åt franiför allt personer som drabbasav brott - och för det tredje en polis som är synlig, vilket innebär att denutåtriktade och kontaktskapande verksamheten måste få en framträdande roll.Polismän med områdesansvar och en tjänst som bygger på fotpatrullering,gerstörre allmänpreventiv effekt. har polisen stundtalsvarit utsatt för hård kritik. Låt mig här göra den deklarationen att polisen idetta land i allmänhetär utomordentligt bra. Det är en polis som gör ett effektivt, engagerat ochomdömesgillt arbete. Jag -tror också alt man kan säga alt polisen i allmänhethar ett starkt förtroende bland medborgarna. Det är därför, för att bevara det förtroendet,naturligtvis av utomordenligt stor vikt att det sker bestämda ingripanden ochavståndstaganden när enskilda polismän inte förstår alt leva upp till del godaomdöme som präglar svenskt polisväsende i allmänhet. Så till reservationerna, och först reservation 1, som rörantalet polisaspiranter. ' När mandiskuterar frågan pm antagningen av polisaspiranter måste man komma ihåg allhålla isär den frågan och frågan om antalet polismanstjänster inompolisväsendet. Den senare frågan skall i vanlig ordning regleras genomnytillskott av tjärister. Frågan om hur många polisaspiranter som bör antas undernästa budgetår är i. huvudsak beroende av två faktorer. Den första gällerstorleken pä avgångarna från befintliga tjänster, dvs. hur många polismän somslutar på grund av pensionering eller av andra orsaker. Den andra faktorn rörtillgången på polismän utanför-tjänstetablån, dvs. hur många extra polisrnändet finns som ännu inte har fått någon tjänst. finns det ca 16 000 polismanstjänsler ilandet. Enligt den prognos för avgångar somrikspolisstyrelsen har redovisat i sin senaste anslagsframställning kommerantalet poliser som slutar sin tjänst att uppgå till ca 300 : Del skalltilläggas att i flera tidigare anslagsframställningar haröverskattat avgångarna från poliskåren. Det finns drygt 1 300 polismän utanförIjänstetablån. Antalet har varit i stort sett oförändrat . Av debefintliga tjänsterna är ca 400 vakanta, en siffra som är svår att minska,eftersom den i stort motsvarar omsättningsvakanserna inom kåren. Det är mot den här bakgrunden som man skall seulskotismajorilelens förslag om en aspiranfantagning på 150 personer för nästabudgetår. Reservanternas önskemål om en antagning av 460 aspiranter skullekomma att leda till att antalet polismän utanför tjänstelablän skulle bli avsevärtstörre än vad som kan anses sakligt motiverat. Utskottet har vid fleratillfällen understrukit att del skall finnas en hygglig överensstämmelse medantalet tjänster och antalet tillgängliga polismän. 1 är har de borgerliga pariierna i en reservation lyckatsena sig om antagningen av polisaspiranter. har uppenbarligen fåttbestämma antalet, och har anslutit sig. 460 anses vara enacceptabel siffra för de borgerliga. vid föreslogfolkpartiet 200 som en acceptabel siffra och 300. harenvist hållit fast vid 460. I två reservationer yrkas på fler polismanstjänster. I denmoderata reservationen krävs 75 nya tjänster samt att de 20 tjänster som enligtregeringens förslag är avsedda för all bekämpa ekobrott skall användas till attbekämpa våldsbrottsligheten. I reservation yrkas på 100 nya tjänstersom bör inrättas i storstadsområdena. Regeringens och utskottsmajoriietensförslag innebär alt två prioriterade områden tillförs nya tjänster: 50 Polisväsendet/n./n. tjänstersom polisassistenter för bekämpande av våldsbrott och 20 tjänster sominspektörer för att bekämpa ekobrottslighet. Några större skillnader i fråga omantalet nya tjänster är det således inte mellan majoriteten och reservanterna. ovilja att öka antalet tjänster förbekämpning av ekobrottsligheten känner vi igen. Det är bara att konstatera attekobrottsligheten inte är något prioriterat område för . Efter KarinAhrlands anförande kan man konstatera att även inte känner såvarmt för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I det här sammanhanget vill jag säga till man naturligtvis kan ha olika uppfattning om den utvärdering som har gjortsom polisens och ekorotlarnas insatser mot den ekonomiska brottsligheten. Jag ärav den uppfattningen att polisen och ekorotlarna har gjort ett mycket bra jobbnär det gäller att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Sedan är det en annansak att ekorotlarna fick ta med sig många ärenden från bedrägeri-rotlarna - somde så att säga ärvde - och som de ännu inte har betat av. Men ekorotlarna harfyllt sin funktion på ett utomordentligt bra sätt. Det visar den utvärderingsom brottsförebyggande rådet har gjort. Några ord om centerreservationen och fördelningen mellanolika polismyndigheter. berörde det också i sitt anförande.Till vill jag säga att jag tycker man skall hälla sig till detfaktiska läget. påpekade i ett par anslagsframställningaratt någon genomgripande översyn av polispersonalens fördelning mellan olikapolismyndigheter inte hade skett . I sin anslagsframställan1986/1987 framhöll att det var angeläget att en sådanöversyn kom till stånd. Det var de propåerna som föranledde regeringen attbegära en sådan översyn hos . Jag tycker kanske inte att detär så särskilt konstigt att den blir gjord, eftersomdel inte hade skett någonöversyn . Det är sakläget, . Beträffande detta att skall uttala sig i fråganom fördelningen vill jag bara säga till att 1981 ipolitisk enighet fattade ett principbeslut om den lokala polisorganisationen.Innebörden av detta beslut var bl.a. att regeringen skulle besluta omfördelningen av polismanstjänster mellan de olika polismyndigheterna ochbasorganisationen. Beslutet bekräftades 1985 under enighet här i kammaren.Inte protesterade talesman dä. Så några ord om reservationen omkvarterspolisverksamheten. Även den frågan har vi behandlat ,och vi har dä liksom nu varit eniga om att kvarterspolisverksamheten är ettviktigt inslag i det löpande polisarbetet. Jag vill äter framhålla att den nyapolisorganisationen ger utrymme för polismyndigheterna att själva bestämma inriktningenav polisverksamheten, exempelvis genom ökad användning av kvarterspoliser. Detbetänkande som polisberedningen har lagt fram och som jag nämnde om i mininledning visar också att det är den inriktningen av polisarbetet som det finnsganska hygglig politisk enighet om. Jag yrkar därför avslag på denreservationen och på övriga reservationer som är fogade till betänkandet. Avslutningsvis vill jag också uttrycka minuppskattning över att utskottet kunnat enas om tvä viktiga ställningstaganden. Det ena är alt man gör ett tillkännagivande tillregeringen om en plan för byggande av polishus. Det är inte på något vis så attde socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har fått lägga sig för borgerligapropåer i den här riktningen, utan tillkännagivandet tillkom snarare påsocialdemokratiskt initiativ i utskottet. Utskottet ser i enighetutomordentligt allvarligt på de otillfredsställande lokalförhållandena förpolisverksamheten. Det är mycket betydelsefullt att regeringen snabbt utarbetaren plan för hur läget skall kunna förbättras när det gäller polisenslokalfrågor. Det andra är att vi nu i enighet gör ett uttalande omresurserna och arbetet vid särskilt allvarliga händelser. Utskottet avstyrkeren motion med krav på en särskild fristående specialstyrka för dessa uppgifter.Det är självklart all vi måste ha en polis som har resurser, möjligheter ochutbildning för att möta allvarliga händelser och incidenter, men det bör skegenom en verksamhet som är integrerad i den ordinarie polisverksamheten. Härhar vi kunnat ena oss om ett uttalande i utskottsbetänkandet, även om detföreligger ett särskilt yttrande från . Jag kunde dock inte höra attGöran berörde det i sitt anförande. Med dessa ord vill jag yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar, 17 (): Myckel kort: har uppehållit sig vid denvanliga sifferexercisen fram och tillbaka om polistjänster och polisaspiranter.Det väsentliga är faktiskt att garantera att det finns utbildade polismän närde behövs och när tjänsterna skall fyllas ut. Men vi måste självfallet ocksåständigt räkna med att en del tjänster är tomraa på grund av omsättningen -somLars-Erik säger. Det är inte det frågan gäller. Den här debatten rör sigom huruvida vi skall utbilda poliser så att det finns tillräckligt många iframtiden. var irriterad över den borgerligaenigheten i frågan. Jag kan bara svara att har lyckats skaffa frampengar , och då är det en fullständig självklarhet att vi ställer upp. Vihade gärna gjort det om vi hade haft pengarna. ärvälkommen in i enigheten och får gärna rösta på våra pengar, för det handlar omframtiden. Vi har inte på något sätt velathindra ett bekämpande av ekobrottsligheten, men i detta fall har varkensocialdemokraterna eller lyckats skaffa fram hur mycket pengar somhelst till nya tjänster. Vi står i en valsituation och då tycker vi i folkpartietatt det är viktigare att skydda individen än att skydda kolleklivet. 18GÖRAN (): Det var gripande att höra . Han började med att tala om synliga poliser, poliser som patrulleraromkring bland befolkningen och är snälla farbröder. Dessa poliser finns inte isocialdemokratins och de kommer heller aldrig att finnas, eftersom de ärupptagna av att hålla polisstationen öppen sä gott del nu går. Så redovisar en teknik som regeringenanvänder när det gäller ökningen av antalet platser vid polisskolan. Man har däett faktiskt antal poliser, och det antalet har legat stilla i rätt många årnu, medan vi.här i har stiftat den ena lagen efter den andra, och detär som bekant polisens uppgift att se till att de efterlevs. Man har också förmånga poliser för antalet tjänster - något tusental. Då väljer regeringen ickeall öka antalet tjänster och se till att de poliser som ännu inte har tjänsterfår sådana, utan då väljer regeringen att dra ned antalet polismän. Jag tyckerdet vore uppfriskande och välgörande för den här debatten om socialdemokratinsföreträdare här, , från talarstolen talade oni för svenskafolkel alt socialdemokraterna väljer all dra ned antalet poliser - det är vadman gör. Vi på den borgerliga kanten vill, precis som , gå den andra vägen. Det som överraskade mig, herr talman,var att socialdemokratin, i strid mot hela den samlade arbetarrörelsensinställning, väljer all därutöver försöka få folk att arbeta övertid för allklara tjänsten -inte kommande pucklar i tjänstgöringen. Jag redovisade i mittanförande, herr talman, att det 1985/86 fullgjordes övertid motsvarande 800polisman-natjänster. Det finns alltså ett behov. Sedan ondgjorde sig över alt vi inteställer upip på bekämpningen av ekobrottsligheten. Jag delar även i den frågan: Kan vi icke erbjuda en grundläggande trygghet pågalor och torg är det en förslahandsuppgifl att åstadkomma det. Ekobrotten kanvi börja utreda när vi har klarat av den. 19ELVING (): När det gäller antalet polismanstjänster ochantalet aspiranter kan man naturligtvis, som gjorde, redovisaen massa siffror och använda teoretiska beräkningsmodeller. Men vi måste trotsallt se till verkligheten, vi måste se till hurdet ser ul ute i de enskildapolisdistrikten, där det fattas personal. När ulskotfei har varitute pä studieresor, och även vid andra kontakter vi har haft med polisen, hardel överallt redovisats att man har personalbrist. För det talar också desiffror jag nämnde; vi hårde facto 1 OOOfärre tjänster än vad vi hade1975, om man tar hänsyn till effekterna av bl. a. ledighetslagar och arbetstidsförkortningar. På många polisdistrikt är situationen den alt detinte finns vikarier alt sätta in när ordinarietjänsteinnehavare vill ha tjänstledighet för studier eller fackliga uppdrageller föräldraledighet. Del fallas folk all sätta in som ersättare, och det göralt verksamheten hallar betänkligt.