prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Av dcrt redovisrtirtg som regeringert lämrtat i sirtskrivelse framgår det dock helt tydligt atf svcrtsk flyktirtgpolifik i dagmotsvarar lagstiftningens intention om att vara generös, solidarisk och aktiv. Med detta, herr talmart, vill jag yrka bifall tillutskottets hcmsfällart om att regerirtgens skrivelse om flyktirtgpolifikcrtläggs fill hartdlingarna. Jag yrkar därjämte avslag på samtliga reservationer sombifogats utskoffets betänkande nr 21 och därmed bifall till utskottefshemställart i samtliga moment. Prot.1986/87:136 4juni 1987 En kort kommerttar, herr talmart, om situationen för barnsom har tagits i förvar. En rapport härom frårt Rädda barrtCrt har kommit uuderde scuaste dagarna. Jag vill bara göra kommentaren att invartdrarministerrt hargjort ändringar i utlänrtirtgsförordrtirtgert så scrtt som ,där det har förtydligats och klarlagts när och uuder vilka omstärtdigheter barnfår tas i förvar. Det markerasatt detta endast får ske i.undantagsfall."De/.? måste det vara fråga om verkställighet av ett avlägsnandcbcslufeller vara sannolikt aft ett sådant kommer att fattas, dels måste det finnasrisk för att barnet kommer att hållasig undan---- och dels må&te det därutöver föreligga synrtcrliga skäl för ettomhändertagande," Den rapport som Rädda barnert har avgivit kommer attrtoggrartt följas upp, ertligt invandrarministerrts uttalartdert i pressen. Överläggnirtgen var härmed avslutad. Mom. 2 (infernafiortcllf samarbete i flyktirtgfrågor) Utskottets hemställart bifölls med 304 röster mot 17 förreservation 1 av Margö . Mom. 3 (tillkännagivande om flyktingpolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMargö - bifölls med acklamation, Mom. 4 (viseringsregler) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 61 förreservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. 5 (första asyllartdsprirtcipert) Utskottets hemsfällan -som ställdes mot reservation 4 avMargareta Andrért och Kcrtth Skårvik - bifölls med acklamafiort. Mom. 7 (arthörigirtvandring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avMargareta m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 10 (uppehållstillstånd för sovjetiska judar) Utskottets hemställart bifölls med 239 röster mof 77 förreservafiort 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:24om studiehjälp m. m. 1986/87:150 delvis) Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:43om gruvdriften i Danrtcmora, Grärtgesberg och Stekcrtjokk. Gruvdriften i , och Stekenjokk Gruvdriften i , och Stekenjokk 145PER (); Lärtder som har lyckats med ertframgårtgsrik strukturomvandling har genomfört den tämligensnabbt och konsekvent. Erfarertheterrta frårt dert svertskastrukturomvartdlirtgen, inte minst när det gäller varvsnedläggrtirtgarrta, gerurtgefär ett motsvarande intryck, dvs. atf upprepade statliga förlustbidrag medförlängda ncdläggningsfider ofta leder till atf mart tappar bådearbetstillfällena och kapitalinsatserrta. Självfallet skall ert omvartdiirtg ske under socialtacceptabla former. Men skattemedlen skall verkligen anvärtdas fill det och intebara till att förlänga pinan genom statlig förlustfäckning av löpandedriffsförluster. Det gäller vid sådana här tillfällen att skapa något sominger de berörda människorna hopp och tilltro för framtiden och inte barafalska illusioner om fortsatt drift in i framtidert. I de berörda gruvorna i , ochStekenjokk kan enligt vad jag kan se utifrårt redovisrtirtgar och uppgifterfråu berörda företagsledrtirtgar framtidsutsikterna inte klassificeras somartrtat ärt mörka. Detta beror i syrtnerhet på att risken är stor för aftförutsättnirtgarrta för gruvornas fortsatta drift ytteriigare kommer atfförsämras , framför allt för att många spår en fortsattrtcdgårtg av dollarkurscrt. Dessutom kommer australiska järrtmalmsproduccrtteraft ta upp konkurrensen på allvar på den europeiska malmmarknaden sedan dejapanska stålverken dragit ner sin kapacitet. Då driftsförlusferna i berörda företag vid fortsatt driftskulle bli stora auser vi det vore rimligt att mart gcrtomförde ert samhällsekortomiskartalys av de effekter som mart skulle få av att täcka fortsattadriffsförluster jämfört med att artvärtda medlert för rtågot mer produktivtsåsom omskoluirtg, rtyföreta-gartde, avgångsvederlag och liknande. För vår del är vi helt övertygade om aft det är bättre attsatsa skattemedel på att bygga någonting för framtiden än atf förlängartiärtskligt lidartde gcrtom förlusttäckning för en verk.samhet med framtidenbakom sig. Nyföretagande med gcrtcrösa statsbidrag, väl tilltagnaavgångsvederlag, satsnirtgar på befirttlig irtdustri och sedvartligaarbetsmarknadsåtgärder tror vi kommer att visa sig vara mer mänskligt, merriktigt och mer framfidsinrik-tat vid Crt samhällsekortomisk belysning än deförslag regeringen har framfört. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservatiort 3. 146 (): Jag ämrtar i mitt anförande huvudsakligenuppehålla mig vid frågorna kring och . senare att tala om gruvdriften i Stekcrtjokk. Gruvdriften i , och Stekenjokk Urtder den gångna vintern harfrågorna kring den framtida gruvdriften i och Dannemorauppmärksammats livligt. Beskedet som kom om en nedläggnirtg av gruvörua mottogsmed stor smärta av folket i en bygd, som är hårtdrabbad av strukturförändringar och kriser. De fill synes ofrånkomliga ncdläggningarrta i Grängesbergoch ingår i en av antagen handlingsplan. Bakgrundenfill handlirtgsplartcrt är ;s bekymmersamma situatiort, som i sin furhärrör från dcrt överkapacitet som råder i världens stålindustri, med kraftigtprisfall på stålprodukter som följd. Marknadspriset bedöms under överskådligframtid komma aft urtderstiga kostrtader för att i egen regi försesina-stålverk med malm. Syftet med hartdlirtgsplanen är att dcrt skall leda framtill att blir ett starkt och kortkurrertskraftigt företag irtför1990-talef. Enligt handlingspla-rtcrt skall antalet anställda minskas med 2 200personer, och ett väsentligt inslag i plartCrt är avvecklingen av gruvverksamheteni och . Av alla de uppgifter som framkommit råder det inget tvivelom att ;s handlingsplan är nödvändig för att utveckla en konkurrenskraftigsvensk industri. Det är viktigt i sig att vi har en bärande och lönsamstålindustri och det är också viktigt atf vi infe gcrtom fillskjutartde avstatliga medel råkar ut för exportrestriktioner. Slutsatsen blir att vi tvingas konstatera - hur ogärna viän vill - att avvecklingert av gruvdriften i Grärtgesberg och Dartnemora ärofrånkomlig. I det läget är det av yttersta vikt, herr talman, atf regerirtgenser till att ny företagsamhet ersätter gruvdriften. Regerirtgert måste rtufaktiskt ta ett krafttag för aft ge Bergslagen en storsatsrtirtg som komplementtill småföretagsamhet. En bygd som år åderlåtits på arbetskraft ocharbetstillfällen måste ha rätt att kräva av regeringen en motsvarighettill satsningarna i och . Vi vill inte skapa en situation somgör en hel bygd beröertde av etf storföretag eller en bransch, men vi är nu idef läget atf vi i Bergslagen behöver både en storindustri och små ochmedelstora företag. Det är förödande när crt stor del av irtlartd intelängre är attraktivt för näringsliv eller liv över huvud taget. I etf särskilt yttrande till det härbetänkandet har moderata samlingspartiet och ifrågasatt om enförlängd gruvdrift i med statliga medel är det bästa ursamhällsekonomisk synpunkt. Vi har inget yrkartdc, men tycker nog atfregeringert bör fuudera på om dcrt förlärtgda avvecklingen med 100, kanske 200miljoner ur statskassan, verkligen är det bästa mart kan göra förGrängesberg. En dödsdömd gruva drar infe till sig vare sig arbetskraft, blireffektiv eller förmår entusiasmera något engagemartg. Det är crt konstrueradsysselsättning på lägsta intressenivå. Om man ser på det av regerirtgert såberömda Bcrgslagspakefet på 425 miljoner tillsammans med avvecklingspengarna iGrängesberg, som blir lika mycket, eller kanske dubbelt så mycket, så förstårman lätt att ingetdera förmår dra upp Bergslagen ur strukturkrisen. Båda är fördefensiva satsningar. Sammartfattrtirtgsvis: Vi tvingas acceptera aftGrängesberg, Danrtcmora liksom. Stekenjokk läggs ner, mcrt vi förväntar oss attregeringert kommer med något offensivt för sy.sselsättningen ochföretagsamheten i Bergslagen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanmed dcrt förändring som föranleds av reservation nr 3. Gruvdriften i , och Stekenjokk 147PER-OLA (); Det tycks råda ert hög sfämrtirtg iriksdagert . Mcrt märtrtiskorna som lever i , resp. Stekenjokk upplever ingen hög sfämnirtg. De står inför hotet att ställas i arbetslöshetskö och möta en problemfylld framtid. Dcrt svenska gruvnäringen har genomgått stora förändringarunder . Genom rationaliseringar och nedläggrtirtgar hartuserttals arbetstillfällcrt försvurtrtit. Förärtdrirtgcrt-irtom exempelvisLKAB bär tydliga spår av den här utvecklingen. har turen kommit till , Danrtcmora ochStekcrtjokk. Där hotas rtu arbetstillfällena. Framtidsutsikterna förmänniskorna på dessa gruvorter är dystra, om det infe vidtas kraftfulla ochsnara åtgärder. En snabb rtcdläggrtirtg av gruvvcrksamhefcrt vid gruvoruai Grärtgesberg och Danrtcmora skulle drabba dessa samhällcrt hårt. Detta harurtderstrukits, i en motion av m.fl. från Bergslagen. Det skulleinnebära ett kraftigt slöseri med resurser som investerats i infrastruktur,bostäder, skolor, vägar osv. I Stekenjokk hotas irtte bara trygghetert för dem somär artställda i gruvdriften. Ett helt samhälle. , står inför hotetatt utplåuas helt. Regeringens agerande med anledning av den allvarligasituationen för dessa fre gruvorter är, lindrigt sagt, uppseendeväckartdenortchalartt. Irtte mirtsf irtdustrimirtisterrt har visat crt crtormrtortchalarts. Därom är det mårtga som kart vittrta. De sertaste årert har vikuunat konstatera att regeringen särbehandlar olika orter i det här landet närdet uppstår sysselsättnirtgs-problem. Invånarantalet på en krisort tycksbestämma regeringens ambitioner och omfatfnirtgcrt av de åtgärder som vidtasför atf skapa rty sysselsättnirtg. När det gällt kriser ochföretagsnedläggelser i tätbefolkade områden har regeringen - tillsammarts medde största irtdustriförefagert, exportföretagert i detta lartd - srtabbt rycktut för att etablera uya företag. Samma snabbhet har regeringert däremot irttevisat rtär det gällt glesbefolkade områden, exempelvis i Bergslagen och som nui Stekenjokk. Varvsortér som och fick snabbt var sinbilfabrik när fartygsprodiiktiortCrt upphörde. När sysselsättrtirtgert hotas igruvorter, som de tre jag har rtämnt, visar regeringert irtgert större brådska.Def är ärtdå statligt ägda gruvor. Regerirtgert skyller bara på artdra - ifallet Stekcrtjokk på Bolidcrt. Herr talmart och kvarvarartde ledamöter!Regeringen kan aldrig smita frårt sitt artsvar rtär det gäller mänrtiskorstrygghet i dessa hårt utsatta områden. Från sida har vi krävt atf man gör crt nödvändigoch grundlig samhällsekonomisk och regionalpolitisk utredning, innan någotbindande beslut fattas om en nedläggning av driften i Dartrtcmora ochGrängesberg. Det är vad som en gårtg gjordes, på . Åslirtgs irtitiativ,när gruvdriften i 11 Riksdagensproiokoll 1986/87:136 Gruvdriften i , och Stekenjokk malmfälten'hotadesoch samhällena där stod inför stora problem. En regionalpolifisk och.samhällsckonomiskutredning bör även göras beträffande Stekenjokk och den regionens framtid. Eftersom det finns flera intressanta utvecklingsprojekt ianslutning till gruvdriften i Grärtgesberg och Dartrtcmora. rtiåste dessaprojekt få möjlighet aft prövas innan det fattas något bindande beslut omnedläggnirtg. Den kortsiktiga lösning som föreslagits för att under enövergångstid driva verksamhetert vidare med ett särskilt bolag är intetillräcklig. Bergslagen har tillhört etf av de störstautflyftningsområdena. Närmare 20 000 människor har tvingats flytta frånBergslagen urtder dcu tid som regiortalpolitiken handlagts av i och Grärtgesberg inser atf def behövs kraftfullaåtgärder och att ett avvecklingsbolag inte hjälper dessa orter. Det bör ocksåregeringen och socialdemokraterna här i irtse. Regerirtgert har ett artsvar att ordrta fram alterrtativsysselsättning när gruvdriffcrt i Stekenjokk läggs ned. Det är staten som ägergruvan i , och det är också staten som genom ett mycket aktivt engagemangunder 70-talet medverkat fill aft den har tillkommit. Att , somirtdustrimirtistern gör, skyla över ansvaret på tycker jag är både fegtoch ansvarslöst från regeringens sida. Det är bra att industriministern harkommit till kammaren . Det tackar vi för. Jag vill rikta en uppmanirtgtill industriministern. Visa samma ambition aft skapa jobb till människorna iStekenjokk, och som när def gäller de människor somutsattes för och hotades av arbetslöshet på varvsorterna. Erbjud inte baraberedskapsarbete, utbildrting eller flyttning. Det som regeringen gjort för Stekenjokksgruvarbetare är egentligen ingerttirtg annat än atf lura märtrtiskorna. Manlåtsas att man gör kraftansträngningar. I själva verket inleder man en totalavfolkning av den berörda bygden. Industriministerns besök i gav mycketövrigt att önska. Jag kan fill fullo instämma i vad en Väsfcrboffensfidningskrev . "kvarstår emellertid frågart hur regerirtgenhar tänkt sig klara byn . Eller ska den dö? 500personer väntar på svaret", skrev tidningen. Till socialdémokraterrta i allmärthet och fill industriministerni synnerhet vill jag än crt gårtg säga: Visa samma vilja att skapa rtyaarbetstillfällert i Stekcrtjokk, och som i destorstadsområden som mist fartygsprodukfion. Väljarundcrlagef på en ort fårinfe bestämma hur och om regeringert skall medverka till atf skapa nyaarbetstillfällen. Jag yrkar bifall fill reservationerna 1 och 3i detta betänkande. 148JOHN (vpk): Def var de regionalpolifiska och desamhällsekonomiska värderingarna som vägde tyngst när Stekenjokksgruvanöppnades. skall gruvan läggas ner, trots att det finns malm kvar, trots aftdef innebär en stor kapitalförstöring, trots att det innebär ett dråpslag moten hel bygd, trots att den regionalpolitiska situationen infe är bättre i dagän när gruvan öppnades.. är mänändå frårt regerirtgens sida beredd att lägga ner gruvan. Irtdustrimirtisterrt har rtyss i fått ta del avprotesterna. Allt han hade att säga var: Vänd stormen mot Bolidcrtbolaget! Ochvisst kart mart storma och kritisera def bolaget, allra helst efter vad som påsertare tid har skett, men det är ett ofrånkomligt faktum att det är enstatligt ägd gruva och aft det då ytterst är regeringen som har ansvaret. Om man skulle framföra en kritik från grunden, skulle manbörja med industriministerrt och hans parti som tillåter att kapitalet får lekamed våra naturfillgångar. Med den utveckling vi har inom näringslivet medsnabba klipp och spekulationer, så händer detta som sker i Stekenjokk. har ju industriministerrt till en del ställt upp ochförsvarat Bolidenbola-gets hartdiartde. I ert irtferpcllatiortsdebatt som jaghade med ministern förklarade denne att man inte kunde brytagråberg - ett gråberg som gav koppar, zink, silver och guld. Det är alltså inte trovärdigt när man villpåstå att malmen är slut, eller att det inte är möjligt aft fortsätta driftenrtu rtär Bolidcrtbolaget vägrar fortsätta. Det är ju atf smita ifråu sitt ansvar, när ägaren tillgruvan säger att vill infe den som vi anlitat atf bryta malm fortsätta, såstruntar vi också i detta. Då lämnar vi malm kvar, ett slöseri med våranaturtillgångar. Då låter vi en väldig kapitalförstöring ske beträffande gruvanoch allt vad som byggts där. Detta kan infe vara den enda möjliga vägert. Irtget talaremot atf det, om viljan finns och om regeringen vill ta sitt ansvar, borde varamöjligt att lösa problemet. Detta är också nödvändigt om mart skall fåfillräcklig tid för att oi-dna ny sysselsättning till de anställda dcrt dagertdå malmen verkligen är slut. Men mart får självfallet inte enbart rtöja sig med detta.Försökcrt att hitta mer malm måste rtaturligtvis fortsätta. Här måste manockså, som def anförs i motion N365, bredda dcrt svcrtska gruvnäringertgcrtomen inriktning även på legeringsmetaller och industrimineraler. Detta skullekunna få stor betydelse såväl vad gäller fortsatt verksamhet iStekenjokksområdet som för hela gruvnäringen. I Stekenjokksområdet finns fynd som innehåller magnesium,krom, nickel, kobolt och platinametaller. De undersökningar som är gjorda iområdet är ofillräckliga för en bedömning av brytvärdheten, mcrt resultatenbedöms ändå som positiva. Ertligt min menirtg borde ytterligare urtdersökningarvara väl motiverade, detta vad gäller ytterligare prospektering såväl i gruvansnärhet som i angrärtsande områden. Tid för detta får man om man nu fortsätterbrytningen i gruvan. Herr talmart, här har högtidliga löftcrt givits om att maninte kommer aft överge bygden och de anställda, mcrt i rtästa artdetag talasdef om atf lösa in de hus som byggts i gruvsamhället. Hur mycket kommer det attkosta att lösa in de ca 100 hus som byggts i ? Det är infe underligtatt stämningen i Stekenjokk är bitter. Där behandlas man på ett annat sätt än iBergslagen. Bolidénbolaget har också påstått aft gruvverksamheten i Stekenjokkhar åsamkat företaget mycket stora förluster, påståenden som tillbakavisas avchefen för statens gruvegendomar. Detta visar i ännu högre grad det felaktiga iatt inte brytningen fortsätter. Gruvdriften i , och Stekenjokk Prot.1986/87:136 Det är ett uppgivet och resignerat utskott som halvhjärtatförutsätter att regeringen fortsätter strävandenaatt skapa nya arbetsfillfällen och stärka Gruvdriften i mora, och Stekenjokk Man räknar också med atf regeringert undersöker huruvidaförutsättningar föreligger för att något annat gruvföretag överfar driften.Hur mycket är dessa rader värda med tanke på de uttalanden somindustriministern gjort och gav besked om vid veckans besök i . Därupprepade han sitt påstående om att malmen är slut. De artställda vid gruvan konstaterade helt riktigt att dets. 100-miljonerspakctet som ministern kom med inte hjälpte situationert iStekcrtjokk och . Det enda som kan hjälpa dert är en fortsattgruvdrift för atf ge andrum för atf skapa annan sysselsättning i området. Vad människorna i inland, i ,har blivit medvetna om, det är att gruvarbetarna i Stekenjokk inte får sammamöjlighet som de anställda fick vid de två andra nedläggningshotade gruvorna.Orsaken till detta kan, mart väl bara spekulera om. Vi artser atf ävcrt människorna i den här regiortCrt skallfå en rimlig chans atf bo kvar, Dert möjligheten ges om man garanterar enfortsatt drift vid gruvart. Det är det enda sättet att infe överge dem. Jagyrkar bifall till vpk-reservafionerna i betänkartdet. 149 (): Tre av de tidigare talarna har varit inne påvad som är orsaken till atf den gamla basnäringen gruvindustrin börjar gådåligt här i landet. Stålkrisen är en orsak - behöver mindre malm, sadePer . Def är alltså en av grundorsakerna. En artnan orsak är atf flera s. k. NIC-länder har byggt utsin gruvindustri och säljer malm över världen med huvudsakligt ändamål att fåin valuta, följakfligcrt utart överdrivet prismedvetartde. Den stora fyndighetcrt i Carajås i Brasilicrt har änfligcrtkommit i gårtg efter mårtga. problem, irtte mirtst med finansieringcrt, ochävert den är ett utomordenfligt hot mot gruvindustrin i världen. Det har bliviten omöjlig konkurrerts för främst järngruvor. Lamco är redan i ett mycket svårtläge. Gruvorna i måste stängas, och här i lades elvajärnmalmsgruvor ned . drabbas nu av detta, och inom vet man intevad som kommer att bli nästa kris i gruvhanferirtgcrt. Man kan befara detvärsta. Jag vill erirtra om atf vi diskuterar fyra motiouersom legat på rtärirtgsutskottets bord. Tre av dem väcktes med artledrting avpropositionert om näringspolifik för 1990-falet. Den fjärde är frårt allmännamotionstiden. .Utskottet avstyrker de tre motionerrta om fortsatt gruvdrifti Danrtcmora och med hänvisning till att initiativ redart tagits avregerirtgen i den riktning mofionärerna önskar, nämligen för utveckling avsysselsättningen i de berörda regionerrta. Certterrt kräver i en reservation att kortsckvenscrna avnedläggnirtgcn skall utredas. Vpk begär att driften skall tryggas en lärtgre period än de som fidigare omnämnts i utskottet. 164 Utskottet avstyrker också en motionom ett åtgärdsprogram för fortsatt gruvbrytningoch prospektering i Stekenjokk, eftersom utskottet utgår ifrån atf regeringenfortsätter sina ansfrängrtirtgar att skapa rtya arbetstillfällen, och utskotteträknar med aft regeringert urtdersöker om något gruvföretag kan överta driftenefter . Jag vill påpeka att formuleringen utskottet "utgårifrån" och "räknar med" är ett sätt att formulera en försiktigbeställning. Därutöver finns en socialdemokratisk motiort, N146,rörande gruvor, som går ut på atf skall uttala sig om behovetav att trygga driften i och . Utskottet har i sitt ställningstagande noga noterat attregeringert rtii, sedart motiorterna avgavs, har tagit initiativ för åtgärder,som syftar till att utveckla näringslivet och arbetsmarknaden i västraBergslagert, och . i har dessutom fåttsärskilda medel. kanfortsätta driften i Danrtcmora i cgcrt regi . Gruvan i kommer icke att kunna fortsätta i ;sregi, därför att det kräver bidrag för driften, och ett sådant bidrag äventyrarSSAB;s ställnirtg på världsmarknadcrt som stålleverarttör. Dert typert avsubvcrtfiortcr godkärtrts irtte inom EG-marknaden och och liknandeställen. Men genom ett nytt gruvbolag i Grärtgesberg och denfortsatta driften med i Danrtcmora får man en femårig avvecklirtgsperiod. Med detta firtner inte utskottet skäl för attuttala sig för de utredningar om samhällsekonomiska och regionalpolitiskakonsekvenser som vill ha. Utskottet är infe heller berett att på basisav motionert N142 föreslå riksdagert atf artslå särskilda medel för ettåtgärdsprogram. Skälet är atf utskoftef är övertygat om att regeringen i sinaöverväganden har beaktat och beaktar såväl samhällsekonomiska somregionalpolifiska konscr kvenser. Vad motiortärerna ville är alltså redan pågång: Def finns inte skäl att uttrycka någon ytterligare beställnirtg om detta.Det krävs, säger utskottef, för rtärvarande inte något uttalande av idetta ärende. Tiden har verkat sedart motionerna skrevs, och den tid somgått har givit utskottet gott bevis för att regeringens åtgärder är riktiga. När det gäller Stekenjokk har det pågått förhandlirtgarmellart ert av regeringen utsedd förhaudlare, chefen för , och Mirtcral, mcrt de har inte lett fram fill ändrad ståndpunkt hos beträffande rtcdläggrtirtg av verksamhetert vid Stekcrtjokk. Regeringen har kallat företrädare för och dessägare till överläggnirtgar "om huruvida" staten och Bolidengemertsamt skulle gcuomföra irtsatser i kommun. Dessa överläggningarhar inte resulterat i någonting, och det har gjort utskottet litet kritiskt.Utskottet tycker att def är anmärkningsvärt aft infe har velatta ett bättre ansvar för sina artställda i Stekcrtjokk. Dertrta kritiskavirtklirtg har moderater och folkpartister inte velat ansluta sig till, utan dehar uttryckt en egen motivering i en reservafion. Det som har sagts från de tidigare talarna föranleder ettpar observanda. vill atf driften skall fortsätta längre än femår. Men öch vill aft driften skall avvecklas så snartsom möjligt. Dessa åsikter motsäger varandra: Man frågar sig då om inferegeringens förslag som Gruvdriften i , och Stekenjokk Gruvdriften i , och Stekenjokk stannarungefär mitt emellan - - är det riktiga. Om jag skall hårdra def som sade så vardet aft regerirtgert skall placera crt bilfabrik i , vilketnaturligtvis inte är möjligt. Han jämförde Stekcrtjokk med och Uddevalla.Jag vill ställa Crt fråga till : Hur skulle rtågort åtgärd idertrta riktrtirtg kunna sammanföras med dcrt markrtadsekonomi som certternartsluter sig till? Låt vara att uttrycket social marknadsekonomi skulle varaberättigat även i detta sammanhartg. Jag har dock irtte fått detta uttryckdefirtierat ärt. Mert hur går detta atf förcua? Det går naturligtvis infe attförena. Till vill jag säga atf malm är ekonomisktbrytvärd. Om den inte är ekonomiskt brytvärd är det ingcrt malm.