prot · GA0978 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:78 Om sandsugningen utanför Falsterbonäset 1 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:171 om gruvnäringen i kommer, på grund avarbetsbelastning, efter överenskommelse med interpellanten att . 2 §Svar på interpellation 1986/87:157 och frågorna 1986/87:326 och 353 omsandsugningen utanför Falsterbonäset Per Stenmarck har frågat mig dels vilkaundersökningar regeringen har gjort för att utröna alternativ till att 3,5miljoner kubikmeter sand tas från havet utanför Falsterbonäset, dels omregeringen är beredd att medverka till att den av regeringen under vissavillkor tillåtna sandsugningen på Sandflyttan förhindras, dels om regeringen ärberedd att medverka till ett tioårigt stopp för sandsugning utanförFalsterbonäset och till att noggranna undersökningar om dess konsekvenserkommer till stånd. har frågat miljö- och energiministern delsom vilka undersökningar om sanduttagets konsekvenser för naturmiljön som liggertill grund för regeringens beslut om tillstånd till sandsugning utanförFalsterbo, dels om miljö- och energiministern anser att beslutet är välförenligt med det skydd för naturmiljön som statsrådet i andra sammanhanguttalat sig för. har frågat mig vilken roll olikanaturskyddsbeslut beträffande har spelat, när regeringen tagitställning-till frågan om sandsugning på Sandflyttan i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på fråga. Interpellationen och de två frågorna är föranledda av attregeringen meddelade tillstånd att under tre årta ut sammanlagt sand, grus och sten inom allmäntvattenområde vid Sandflyttan i södra . Jag vill inledningsvis kortfattat redogöra för debestämmelser som reglerar sandsugning i havet samt för handläggningen av det nuaktuella ärendet. De bestämmelser som reglerar utvinning av sand, grus ochsten på vår kontinentalsockel, dvs. havsbottnen och dess underlag, finns i lagen Om sandsugningen utanför Falsterbonäset (1966:314)om kontinentalsockeln och i kontinentalsockelförordningen (1966:315).Utgångspunkten för prövningen enligt nämnda lagstiftning är att täktverksamheti havet är en samhällsnyttig verksamhet. Givetvis måste sådan verksamhetavvägas mot andra angelägna allmänna intressen. Vid beredningen avtillståndsansökan inhämtas därför regelmässigt yttranden från bl. a.fiskeristyrelsen, , berörda länsstyrelser och kommuner.Ges tillstånd, kan detta förenas med olika föreskrifter -för att tillgodosemotstående intressen. Om täktverksamheten är belägen inom allmänt vattenområde -dvs. ut till territorialgränsen - skall verksamheten prövas enligt vattenlagenav vattendomstol. ansökte hos geologiskaundersökning, SGU, om tillstånd att utvinna sand, grus och sten inom allmäntvattenområde i första hand på Disken i norra och i andra hand påSandflyttan i södra . SGU inhämtade yttranden från bl. a. ,, i och kommun. SGUöverlämnade därefter med eget yttrande ärendet till regeringen för prövning.Härvid tillstyrkte SGU ansökan till takt på Sandflyttan samfidigt som verketlämnade förslag på villkor och förbehåll för det begärda tillståndet. Av remissinstanserna är det enbart kommun som haravstyrkt ansökan. Övriga instanser - t. ex. ,och i - har tillstyrkt eller intehaft någon erinran mot att tillstånd ges till takt på Sandflyttan. I några fallhar tillstyrkan skett under vissa förutsättningar, vilka har beaktats avregeringen eller kommer att prövas i vattenmålet. En förutsättning för att det av regeringen meddeladetillståndet skall få utnyttjas är att den industriverksamhet som avsesetableras på den genom utfyllnaden iordningställda marken erhåller tillstånd,om så är nödvändigt, enligt miljöskyddslagen och 136 a § byggnadslagen. Regeringens tillstånd innehåller vissa villkor, vilka istort överensstämmer med SGU:s förslag till villkor. Takten kräver tillstånd avvattendomstol, och den får inte påbörjas förrän vattendomstols dom föreligger.Enligt vad jag har erfarit är ärendet föremål för Växjötingsrätt, prövning. Efter denna bakgrundsbeskrivning skall jag nu gå över tillatt svara på de olika frågor som här ställts med anledning av nämndaregeringsbeslut. Som svar på Per Stenmarcks första fråga vill jag framhållaatt regeringen har haft att ta ställning till takt inom två områden i Öresund.Alla utom en remissinstans - kommun - har, som jag tidigare nämnt,tillstyrkt takt på Sandflyttan, i några fall under vissa förutsättningar. täktverksamhet av olika omfattning har bedrivits påSandflyttan . har med stöd avtillstånd enligt kontinentalsockellagstiftningen uttagitsknappt sand. Tillstånden med tillhörande vattendomar har dockmedgivit betydligt större årliga uttag. Sandsugning är således en påSandflyttan etablerad verksamhet, vilket inte har framkommit iden allmänna debatten. SGU har gjort en omfattande maringeologisk kartering avsandförekomsterna i . Denna visar bl. a. att det på Sandflyttan finnstotalt sand på ett djup ner . I samband med denna kartering har SGU även ingåendestuderat ett omfattande material som finns rörande strömmarnas och vindarnashastighet och riktning under olika delar av året. Materialet grundar sig påobservationer under flera årfionden. Av materialet framgår bl. a. att dendominerande ström- och vindriktningen i området är mot nordväst. En annanfrekvent riktning är mot sydost. Detta medför att bottenmaterialet inomSandflyttan-området i huvudsak transporteras fram och tillbaka i nordvästligoch sydosthg riktning, med viss förskjutning mot nordväst. Eventuellförflyttning av sand med olika strömmar från Sandflyttan går därför inte motFalsterbonäset utan i riktning mot den danska kusten. Påfyllnad av sand skerfrån sydost. Med hänvisning till resultaten av den maringeologiskakarteringen och vind- och strömobservationerna bedömer SGU att ett uttag på 3,5miljoner kubikmeter inte kommer att innebära någon påverkan påomgivande stränder, eller . Falsterbohalvön har byggts upp av sandavlagringar.Stränderna runt halvön är ständigt utsatta för förändringar orsakade avnaturliga strömmar och vågor. Påfyllnad till Falsterbohalvön och skerframför allt från och . SGU;s klara och entydiga uppfattning om att nu aktuellsandsugning på Sandflyttan inte påverkar Falsterbohalvön och dess omgivandestränder inkl. har vägt tungt i regeringens prövning avtillståndsfrågan. Men också statens naturvårdsverks och länsstyrelsenstillstyrkan har haft en avgörande betydelse. Av vad jag nu sagt framgår att regeringen inte har funnitskäl att pröva några alternativ utöver de två som ansökan avser, dvs.Sandflyttan och Disken i . Som svar på Per Stenmarcks andra fråga vill jag framhållaatt det inte framkommit något ytterligare i sak som föranleder en omprövning avregeringens beslut i tillståndsfrågan. Jag vill också erinra om den prövning avsandsugningen som skall ske enligt vattenlagen. Ett s. k. vattenföretag, tillvilket marin sandutvinning räknas, får enligt vattenlagen inte komma till ståndom någon skada eller olägenhet av större betydelse därigenom uppkommer förallmänna intressen, t. ex. naturvården och fisket. För att tillstånd skallkunna meddelas måste företagets fördelar från allmän och enskild synpunktöverväga nackdelarna av företaget. Det sker således en samhällsekonomiskbedömning i vattenlagsprövningen. I vattenmålet regleras eventuell skada somtäktverksamheten kan förorsaka olika intressen. Vattendomstols dom kanöverklagas fill vattenöverdomstolen och därefter till högsta domstolen. Jagvill också erinra om att regeringens tillstånd bl. a. är förenat med villkoratt SGU, om takten inverkar menligt på allmänna eller enskilda intressen, harrätt att begränsa eller utesluta täktvolym eller täktområde. Som svar på Per Stenmarcks tredje fråga vill jag erinra omatt inte någon av remissinstanserna har begärt något totalstopp för sandsugningutanför Om sandsugningen utanför Falsterbonäset Prot.1986/87:78 . Om sandsugningen utanför Falsterbonäset Falsterbonäset.Eventuellt behov av kompletterande undersökningar i samband medtäktverksamheten torde komma att prövas av . Som svar på frågor vill jag för detförsta hänvisa till min tidigare redovisning av det omfattande underlag som SGUhar utgått från. Vidare torde , som jag nämnde, komma attpröva behovet av eventuellt kompletterande undersökningar. För det andra har,som jag tidigare nämnt, en avvägning skett mellan olika intressen. Som svar på fråga vill jag ytteriigare engång framhålla att SGU har den klara och entydiga uppfattningen att nu aktuelltäktverksamhet inte kommer att påverka Falsterbohalvön och dess omgivandestränder inkl. . Jag vill också påminna om att det från den allmännakarteringen av landet är väl känt att avnaturliga orsaker ständigt har förändrats till form och i omfattning. 3 PERSTENMARCK (m): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation. ställde jag en fråga i samma ämne och fick ettkorthugget svar på några få rader. kan jag åtminstone konstatera attsvaret är mångordigt. I sak är säkert industriministerns svar formellt riktigt.Det innehåller hänvisningar till lagen om kontinentalsockeln, miljöskyddslagenoch byggnadslagen. Denna hänvisning hade varit mera på sin plats om någonpåstått att regeringen var på väg att begå olagligheter. Några sådanapåståenden har dock, mig veterligen, inte framförts. I själva verket är det kanske värre än så. Regeringenshandläggning av frågan gör att jag ser mig föranlåten att citera den gamlestatsmannen , som sade: "Detta är värre än ettbrott. Det är en dumhet." Vid ett flertal tillfällen hänvisar industriministern isitt svar till remissinstanserna. Dessa har tillstyrkt, och följaktligen ärdet detta som, enligt regeringen, skall gälla. På mig gör detta närmast ettintryck av att regeringen i viktiga frågor, med en kulram i handen, enbartadderar antalet remissyttranden för och emot. Både miljöministern och. industriministern har från flerahåll blivit inbjudna att, på ort och ställe, studera frågan och bilda sig enuppfattning om den. Jag vill gärna understryka att denna inbjudan fortfarandestår kvar. Låt mig få fråga: Vilken är industriministerns egen åsikti detta ärende? Vad anser regeringen? Bakom denna fråga står inte bara jag. Låt mig få läsa uppett uttalande från en socialdemokratisk konferens i kommun :'. 'Socialdemokraterna i begär att regeringen klargör sin ståndpunktom den Vi hoppas att behandlingen av denna miljöfrågaär ett misstag. Vår inställning är att regeringen inte skall överlämna ettbeslut till andra instanser, innan man klarlagt konsekvenserna avåtgärden." Låt mig få vidarebefordra frågan: Är industriministernberedd att redovisa en konsekvensutredning innan sandsugning får verkställasutanför Falsterbonäset? Dennasandsugning är ingen ny företeelse. Den har pågått . Jag skall här - om tekniken fungerar - be att få visa trebilder, tagna av naturfotografen i . Bilderna är tagna från samma perspektiv, med vardera ettårs mellanrum, strax utanför . På samtliga bilder ser man ettsjömärke. På den första bilden, , står sjömärket mitt påön, högt uppe på en bevuxen dyn. är situationen en helt annan. Sjömärket stårplötsligt med sitt ena ben ute på strandplanet - inte till följd av att manflyttat på sjömärket, utan på grund av kraftig erosion på ön. Ytteriigare , har flyttatsig.75-100 meter österut. Sjömärket står nu helt plötsligt mitt ute i vattnet. Till den fortsatta historien hör att sjömärket ytterligarenågra år senare försvann med isen. har mist sina dyner och praktiskttaget all växtlighet. Denna snabba nedbrytning av , äldstanaturreservat, kom tidsmässigt att sammanfalla med kraftiga sanduttag. I sin förlängning riskerar detta att drabba den alltmerbegränsade sälstammen i , På finns en fortfarande friskstam. Får den möjlighet att överleva, kan den komma att "befolka"på nytt. Även stränderna runt Falsterbonäset har drabbats hårt,till men för djur, friluftsliv och rekreation. Ändå måste det än en gång understrykas att vi inte vet omdet föreligger något samband. Det vet ingen. Men just detta gör ju helaverksamheten till ett utomordentligt stort risktagande. Om sandsugningenåstadkommer ett hål som är en kvadratkilometer stort och tre och en halv meterdjupt, kommer det nämligen att fyllas med sand och utjämnas.Risken är uppenbar att försvinner i det hålet. Låt migdärför få fråga industriministern: Vilkateorier har industriministern om anledningen till denna erosion? Om det ändå är så att sandsugningen tidigare haft en vissinverkan, vad är det då som får industriministern och hans remissinstanser atttro att inte den täktverksamhet som skall ske - och som kanske är sju gångerså stor - skall få en ännu större inverkan på naturen? 1986/87:783 mars 1987 Om sandsugningen utanför Falsterbonäset 4Tredje vice talman (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga, men jag måste ändå säga att jag är besviken över attmiljöministern inte har velat gripa in i denna debatt. Jag ställde min frågatill henne och väntade mig en förklaring från hennes sida. Som jag ser det ärdetta nämligen framför allt en miljöfråga. Det handlar här om ett oerhört stort ingrepp - det störstasom har gjorts i stränderna vid , har det sagts. Enligt många bedömarekan ingreppet få stora konsekvenser för naturmiljön. Det kan indirekt också fåkonsekvenser på naturmiljön i ett mycket stort område. Man kan fråga sig varför industriministern har velat sättai gång detta projekt så snabbt och på grundval av så rudimentäraundersökningar. Är det pressen från som har gjort attindustriministern har tagit över Om sandsugningen utanför Falsterbonäset hanteringen och haft så bråttom med frågan? Det kan juinte vara naturvårdsintressena som har fått komma till tals i det härsammanhanget. Jag ser detta som ytterligare ett exempel på hur kortsiktigaekonomiska vinningar får ta över det mera långsiktiga naturintresset. Vi har här fått redovisat att alla i den närmast berördakommunen är eniga i sitt motstånd mot ingreppet. Det är naturligtvis ingetförsvar för detta stora ingrepp att man har tagit upp storakvantiteter sand. Just denna omständighet borde snarare vara ett memento, enanledning till att fråga sig hur länge man kan hålla på på det här sättet. Jagkan inte underlåta att göra en liten sidoblick till det planerade storabrobygget över sundet, som så många nu har anslutit sig till. Ett av problemenmed detta brobygge är att det kommer att kräva en kolossal mängd sand, och mankan fråga sig var denna sand kommer att tas. säger industriministern att det finns noggrannaundersökningar som stöder de tillstyrkande uttalanden som har gjorts av olikainstanser. Man kan fråga sig hur det förhåller sig med den saken. Jag har i minhand yttrande till SGU, och jag vill citera en passus ur detyttrandet; "Dagens kunskap om vilka miljöeffekter marin takt medförbaseras på litteraturstudier (främst utländsk litt. ), de undersökningar somgjordes i samband med 80-projektet samt ytterligare några merbegränsade studier. För att få fram underlag för villkor och riktlinjer ommiljöhänsyn vid marin takt behövs fältundersökningar främst i mellersta ochsödra . Sådana undersökningar bör göras i samband med täktverksamhet.De bör dokumentera förhållanden före, under och efter takt och omfatta såvälbottentopografi som inverkan på ekosystemet." Sedan tillägger : "Bristerna iansökningarna och den ännu otillräckliga kunskapen om miljöeffekter av marintakt gör det svårt att ta slutlig ställning till de villkor som bör gälla förverksamheten." När man läser detta och en del annat som har sagts i dethär ärendet är man förundrad över att olika remissinstansersställningstaganden här har utmynnat i tillstyrkan. Desto märkligare är deteftersom det är väl känt att det finns goda möjligheter att ta framutfyllnadsmaterial på annat sätt. Vi vet att det finns en hel del skrotstenfrån kalkbrottet i och i Lernacken. Det har i debatten i den här fråganständigt framhållits att man där mycket väl kunde ha tagit det utfyllnadsmaterialsom behövs för den planerade . Man måste då fråga sig varför dettainte gjorts. Jag kan tillägga att jag sett en uppgift om att man på det företagsom har lagt in anbud på sandsugningen blev förvånad över att man ficktillstånd. Man hade redan räknat med alternativa möjligheter att ta fram detutfyllnadsmaterial som kunde behövas. Jag vill sluta med att beklaga att detta beslut harfattats och beklaga att industriministern inte vill göra någon omprövning.Sedan vill jag ställa en fråga; Vilka överväganden har man gjort frånindustridepartementets och sida i vad gäller att skaffafram det eftertraktade utfyllnadsmaterialet på annat och närmare håll än vadden här sandsugningen innebär? Anf.5 (): Jag vill tacka för svaret, men jag är förvånadöver det och dessutom besviken. Industriministern framhåller på s. 4 i detutdelade svaret att det är SGU:s klara och entydiga uppfattning att denaktuella sandsugningen på Sandflyttan inte påverkar Falsterbohalvön och att detär det som har vägt tyngst. Vad har då SGU uttalat? Ja, i sin skrivelse den 28oktober 1986 skriver SGU på s. 3: "Från enbart sedimentologisk synpunktfinns enligt SGU:s uppfattning ej skäl att motsätta sig fortsatt täktverksamheti Sandflyttan." Det var inte klart och entydigt, utan det var klart ochensidigt. Eller har kanske industriministern fått andra skrivelser? har i sitt yttrande den 14 augusti1986 sagt följande; "Tillstånd fill marin takt av denna omfattning harinte tidigare lämnats i dessa områden. Mot denna bakgrund måsteansökningshandlingarna anses bristfälliga. De uppfyller enligt verkets meninginte fordringarna i kungörelsen till kontinentalsockellagen. Uppgifter saknashelt eller delvis vad gäller arbetets art och omfattning, arbetsprogram,åtgärder till skydd för andra intressen och nuvarande förhållanden inomområdet." Hur kan tillstyrka en ansökan efteren så svidande krifik? Och hur kan regeringen acceptera att bifalla en såofullständig ansökan? har dessutom motiverat att detskall vara fråga om undersökningsprogram avseende bottentopografi ochbottenfauna för att klarlägga sandsugningens effekter vid svenska förhållanden.Vad har då SGU sagt? "Allmänt anser SGU denna fråga tillräckligt utredd,bl. a. av det danska miljöministeriet, vid samma förhållanden som de svenska.'' Är inte den svenska miljön ens värdundersökningar i , på det område utanför där sanden skall tas? fortsätter i sitt yttrande:"Dagens kunskap om vilka miljöeffekter marin takt medför baseras pålitteraturstudier (främst utländsk litt. ), de undersökningar som gjordes isamband med 80-projektet samt ytterligare några mer begränsadestudier.'' Det är allt som har gjorts. "För att få fram underlag förvillkor och riktlinjer om miljöhänsyn vid marin takt behövs fältundersökningar,främst i mellersta och ." säger ja till denna takt under förutsättningatt den inte leder fill ökad erosion eller sandförflyttning. Detta kommer inteatt ske, vet vi enligt SGU genom studier i . Enligt statensnaturvårdsverk vet vi däremot inte hur det blir, på grund av bristandeundersökningar i . Vad är det egentligen som ligger till grund förregeringens ja till sandsugningen vid Sandflyttan? Det riktiga i denna fråga hadevarit att säga nej -eller betyder naturhänsyn ingenting? Om sandsugningen utanför Falsterbonäset 6INGRID (): I fråga om sandsugningen på Sandflyttan ärsituationen den att kammarkollegium detta år beslöt att föratalan i målet för att tillvarata det allmännas intressen. Även kommunhar nu beslutat att föra sådan talan och kommer att åberopa yttranden frångeologisk. 2 protokoll 1986/87:77- 79 Om sandsugningen utanför Falsterbonäset biologiskoch hydrologisk expertis. Huvudförhandling i målet är planerad att äga rum den34 juni, och ett avgörande kan förväntas föreligga . Detta medför för det första att tidsplan, medplanerad täktstart , kommer att försenas. Jag vill därför direktställa en fråga till industriministern: konsekvenser bedömerindustriministern att detta har, och kan han tänka sig att ge tillstånd attstarta en täktverksamhet mitt , med de effekter, bl. a. grumlingav vattnet, som ett sådant förfarande har? Enligt vattenrättsförordningen och vattenlagen är det inteomöjligt att frågan till slut kommer att hamna hos regeringen för avgörande.Det är ett faktum. Och industriministern representerar här regeringen. Låt migdärför för det andra säga att det är ganska beklämmande att höra sig så starkt och konkret om regeringens ställningstagande att hanenligt min bedömning låser fast detta inför en situation där han och regeringenmed vidare underlag blir tvungna att ta slutgiltig ställning till det hela. Den opinion som kommer till uttryck här i kammaren i daggenom oss ledamöter delas av alla dem som i förslagets genomförande ser enmiljöförstöring i av knappast skådat slag. - det var när statens naturvårdsverkbildades - föreslog vi moderater att verket inte skulle bedriva någonforskning. Att det fanns skäl för en sådan bedömning tycker jag att man kan sei dag. har gett ut två rapporter; "Miljöeffekter avmarin sand- och grustäkt" och "Planeringskriterier ochicke-biologiska effekter vid sandsugnings- och utfyllnadsverksamhet". Detär av verket beställd forskning. Man tycker därför att , somvisserligen inte lyder under industriministern, skulle bry sig om vadforskningen kommer fram till. Jag måste då framhålla att det är alldelesriktigt, som har sagts här , att man mest har fått utarbetarapporterna mot bakgrund av de konkreta undersökningar av platsen som utförtsutomlands. Det danska miljöorganets utredning, som också nämndes här,har jag ett exemplar av uppe på mitt rum. Men den berör inte med ett enda ordde villkor som är aktuella i samband med den takt som är planerad påSandflyttan. I övrigt kan jag hänvisa till SIND:s utredning ochsand på land och i hav. Samtliga publikationer ger belägg för att det som SiwPersson här har sagt är alldeles riktigt och att det måste få utgöra bakgrundentill yttrandena från SGU och . Det är vidare helt riktigt att sandtäkt har förekommittidigare. och togs av all sand iÖresund från Sandflyttan. Det finns ingen orsak att dölja det. Det är dockbekant att vågornas utbredningshastighet beror på vattendjupet. En lokalfördjupning i botten genom täktverksamhet påverkar alltså vågutbredningensriktning och därmed kustlinjen, och det är just kustlinjen, industriministern,som är så oerhört dyrbar i det område som vi här diskuterar. Vågor, strömmaroch bottenmaterial befinner sig i ett ömtåligt samspel. Alla som har sysslat med dessa frågor vittnar om att detvid sandsugning i kustområden är nödvändigt att noggrant utröna effekterna avverksamheten - och det skall göras på platsen! I annat fall kan exempelvisinnanförliggande kuststräckor skadas allvarligt. Detta är inte min åsikt utandet är en åsikt som har framförts av forskare som håller på med dessa saker. Vidare vet vi att sandstränder på svenska heltförstördes och att de har glidit ut i havet beroende på grustäkt. har tidigare nämnts här, så jag skall inteberöra den saken. Men jag vill klart påvisa att det finns ett samband mellan degrustäkter som ägt rum och den förändring som konstaterats när det gällerMåkläppens topografi och utbredning. Den primära effekten av marin täktverksamhet är jutopografiförändringar. Hur bestående dessa blir beror på den fysikaliskabottendynamiken i området, och sådant vet vi där nere på platsen ännu ingenfingom. Därför är det nödvändigt att noggranna undersökningar kommer till stånd.Jag vill fråga industriministern, för frågan kommer til syvende og sidst att fåavgöras av regeringen: Vidhåller statsrådet att den uppfattning som han här harframfört om regeringens klara ställningstagande icke kan påverkas avmiljöbedömningar och miljöresultat, som framkommer vid en närmare forskning?Jag tycker att det vore ytterligt beklagligt. Mot den bakgrunden var det ocksåbeklagligt att höra det ensidiga yttrandet från industriministern. Om sandsugningen utanför Falsterbonäset Jag vill upprepa några saker. SGU har en klaroch entydig uppfattning att den aktuella täktverksamheten på Sandflyttan intekommer att påverka Falsterbonäset. SGU:s bestämda uppfattning har vägt tungti-regeringens prövning av tillståndsfrågan.