prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Andra talare från moderata samlingsparfiet kommer attberöra dessa frågor längre fram, och därför tänker jag inte närmare gå in pådem. Moderata samlingspartiet har i sina motioner redovisat olika tänkbaraförslag för att lösa dessa frågor. Vi tror att det behövs en mängd olikaåtgärder för att underlätta "tandemfekrytering", när både man ochkvinna behöver ha ett bra arbete för att familjen skall kunna flytta. För det fjärde behövs ett varierat fritids- ochkulturutbud ute i regionerna. Vi är övertygade om vikten av att man ser tillatt de statliga kultursatsningarna kommer andra delar av landet till godo ochinte koncentreras till ett fåtal regioner. För det femte krävs ett rimligt kostnadsläge och ettrimligt skattetryck. Vi är övertygade om att ett onormalt högt kommunaltskattetryck dämpar intresset för etablering i regionen. Det är också heltuppenbart att ett rättvist offentligt transfereringssystem underlättar förframför allt små kommuner att ha ett rimligt skattetryck. De specialdestineradestatsbidragen har ju egentligen en omvänd regional profil och försvårar för småkommuner att ha ett rimligt skattetryck. Vi tycker att det är bra att det viaERU tas fram ett material som kan ligga till grund för överväganden i denkommande regionalpolitiska utredningen. För det sjätte är det viktigt med en kreativ miljö. Vi harav tradition i varit utomordentligt centralstyrda inom offentligförvaltning och inom organisationer. Vi behöver mer av avregléringar, så attmångfald och utveckling kan stå i centrum. Vi behöver bryta upp de offentligavård- och servicemonopolen, så att skaparglädje och entreprenöranda kan kommafram. Då får många regioner som drabbas hårt av uniforma lösningar, somstyrs från , en chans att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Dåfår man regional mångfald och utveckling. Jag har tagit upp ett antal faktorer som vitror är utomordenfligt viktiga för en regions utveckling. När man på lång siktbygger upp dessa regioner och gör infrastrukturella satsningar är närheten,fillgäng-ligheten, den breda arbetsmarknaden och den kreativa miljön heltcentrala frågor. Det måste nu bli en angelägen uppgift för ,om biträder utskottsmajoritetens förslag, att komma tillbaka medspecificerade önskemål om var man skall göra dessa infrastrukturella satsningar.Med hänsyn till det arbete som enligt uppgift pågår i statssekreterargruppenoch i de olika departementen bör det vara möjligt för statsrådet och regeringenatt redovisa detta . Det ankommer på regeringen att hålla tempot när detgäller de infrastrukturella satsningarna. Om arbetet fördröjs, så är detregeringen som har ansvaret för att regioner ute i landet inte får del av dessasatsningar. Vill sedan industriministern fördjupa diskussionerna omvilka infrastrukturella satsningar som behövs - utöver den kammardebatt somförekommer då och då-så kan det vara ett forum.Intresset föratt ha alltför många övningar där har ju inte precis varitöverdrivet . Jag har tidigare uttryckt min glädje över attutskottet enhälligt ställer sig bakom förslaget att beställa en nyparlamentariskt sammansatt regionalpolitisk utredning. Det finns många frågorsom bör belysas inför 1990-talet, om vi skall ha en möjlighet att häva vissaobalanser och skapa förutsättningar för andra regioner att utvecklas. Fleraangelägna moderata motionskrav kommer då att tillgodoses i denna utredning ochi de överväganden som där sker. Med det anförda, herr talman, vill jag yrka bifall tillsamtliga moderata reservationer och i övrigt till utskottets hemställan. 2 (): Regionalpolitiken stårinför en nödvändig omdaning. Därför behövs det nya grepp, som innebär enmobilisering för regional balans. Vi kan se ett nytt regionalpolitiskt mönster. Frånatt ha varit en rörelse från norr till söder är det nu ett "baksug"från stora delar av ; Bergslagen och sydöstra , för att nämnanågra av de mest utsatta områdena. Flyttrörelserna går dessutom från allt fleratill allt färre punkter. lade i sin partimotion ned ettomfattande arbete på att utreda hur regionalpolitiken i det korta men också idet långa perspektivet borde bedrivas. Vi är övertygade om attregionalpolitiken långsiktigt måste lägga .större vikt vid mobilisering avresurser. Därför blir områden som utbildning och kommunikationer centralainslag i en framtida regionalpolitik. Vidare bör stödsystemet mera bygga pågenerella principer samt på att besluten decentraliseras till regional ochlokal nivå. Dagens stödsystem är mycket komplicerat, starktcentraliserat och dessutom-svårt att överblicka - något som i sig är ettproblem. Med utgångspunkt i dessa principer föreslog entotal förstärk-' ning av de regionalpolitiska insatserna. Tyngdpunkten iförstärkningen skulle läggas på länsanslagen. Regeringens förslag inrtebär attlänsanslaget skulle minskas i reala termer. gick också emot regerirtgens förslag attavskaffa sysselsättningsstödet i stödområde C, dit bl, a. Bergslagen i höggrad bör räknas, Sysselsättningsstödet är en generell och fin stödform ochstämmer väl med vår uppfattning att regionalpolitik som drivs på nationell nivåi ökad utsträckning bör präglas av generella former. Det är dessutom bådefelaktigt och brist på konsekvens att stöd tas bort från bl, a. Bergslagensamtidigt som regionen härjas svårt av kris. Det är inte god politik att i ettsådant läge minska det regionalpolitiska stödet till Bergslagen, Inför den nya situation som regionalpolitiken står inför,med kraftiga obalanser med storstadstillväxt och utarmning av storaglesbygdsområden, bör hela det regionalpolitiska problemet genomlysas i en bredparlamentarisk utredning. Regionalpolitiken måste breddas till att gälla merän kostnadssänkande styrmedel, och målet bör vara att skapa kreativa miljöeräven utanför storstäderna, att bygga regionalpolitiken på att personligainitiativ underlättats, mindre och medelstora företags etablering och lokalmobilisering av egna resurser. Låt migförst, herr talman, uttrycka en djup tillfredsställelse över att ett enigtutskott har tillstyrkt förslag om en ny parlamentarisk utredningom regionalpolitikert, I utskottsbetänkandet slås fast att det för utredningenblir en väsentlig uppgift att studera utvecklingstendenser i ett längreperspektiv. Det gäller att föreslå rätt inriktning av medelsarsenalen medhänsyn till nya förutsättningar. Sektorssamordning och förenklingar istödsystemet är väsentliga inslag i en sådan här översyn. Den förraregionalpolitiska utredningen behandlade inte dessa frågor på ett sätt som hadevarit rimligt och angeläget. Från oppositionens sida har vi här i kammaren flera gångerframhållit att vi gärna aktivt tar del i arbetet för att komma till rätta medde regionala balansproblemen. Vårt förslag om en parlamentarisktsammansatt kommission avvisades av socialdemokraterna och regeringen. Samtidigtbetonade industriministern här i kammaren att han på ett seriöst sätt skullepröva de uppslag som kommit från olika håll. Sedermera fick det regionalpolitiskarådet parlamentarisk medverkan, och vi hoppades då att industriministernskulle leva upp till sitt tidigare uttalade intresse för våra uppslag ochidéer. Jag måste , herr talman, konstatera att arbetet i har blivit en stor besvikelse. Såvitt kan bedömas,präglas verksamheten i rådet av trötthet och brist på aktivt engagemang. Någranya grepp av betydelse har inte tagits. Utskottets enhälligt förordadeparlamentariska utredning är en bekräftelse på den brist som har präglat kanslihusetsförmåga att bedriva regionalpolitik. Den utredning som avslutades gjorde intressantaanalyser av den framtida problembilden, men den kom med få konkreta förslag isyfte att anpassa regionalpolitiken till dessa problem. Den nya utredningenmåste vara fri att diskutera åtgärder som ligger utanför den traditionellaregionalpolitiken. Det gäller infrastrukturens utveckling, som högreutbildning och kommunikationer. Det gäller också hur stödsystemet skallförenklas och utformas för att stimulera flexibilitet, variation och en bättresektorssamordning. Dessutom gäller det den roll regionalpolitiken skall spelai förhållande till de allmänna transfereringar som kan påverka regional balans.I de senare kan också innefattas relationer mellan regionalpolitiska åtgärderoch t. ex. arbetsmarknadspolitiken. Utskottets eniga ställningstagande ger underlag för sådanabreda direktiv, och jag uppmanar industriministern att ge denna utredningchansen att ta sådana grepp och grundligt låta utreda de fundamentala frågorsom reses i den nya regionalpolitiska situationen. De övergripande frågornamåste alltså ägnas en betydande uppmärksamhet, och olika uppslag och idéer kanprövas till gagn för den framtida regionalpolitiken. Det betänkande som behandlas är ur många synpunkterannorlunda. Genom att regeringen har tappat initiativet i de regionalpolitiskafrågorna står dess partivänner, socialdemokraterna, tomhänta i utskottet. Iinte mindre än tio reservationer försöker socialdemokraterna stå på bromsen idet tåg som redan har gått. Utskottets majoritet har stannat för en uppräkning avlänsanslaget med 200 milj. kr. Jag konstaterar att nivån därmed ligger närmastfolkpartiets alternativ.Vi har därför anledning att vara nöjda även med detta förslag från utskottetssida. Det är viktigt att länsorganen ges större utrymme iregionalpolitiken. Med de nya medlen kan länsstyrelserna förverkliga projektsom omöjliggjorts genom ett oförändrat anslag. Vi vet att uppslagen är mångaoch initiativrikedomen stor ute i länen. Det framgår för övrigt också av delänsmotioner som utskottet behandlar i betänkandet, och det bör vara ensjälvklarhet att vi i uppmuntrar och ger vårt stöd till sådanaansträngningar. Det är förvånande, för att inte säga närmast stötande ochett tecken pä en betydande politisk okänslighet, att regeringen kommer medförslag som innebär oförändrade länsanslag. Jag vill betona utskottets avsiktatt resurstillskottet skall riktas mot utsatta delar av landet, dvs. i förstahand skogslänen. Bergslagen och sydöstra . För alla er socialdemokratersom här i i motioner har presenterat mängder av uppslag från eraresp. län borde det vara omöjligt att rösta för avslag pä en uppräkning av länsanslaget,som utskottet föreslår. Utskottet har också tillmötesgått ett kravfrån bl. a. om att avvisa regeringens förslag om ett nytt anslagför infrastrukturåtgärder. Vi ifrågasätter inte behovet av att förbättrainfrastrukturen och allmänt förstärka näringslivets förutsättningar iprioriterade regioner. Tvärtom kan det - som vi skriver i utskottsbetänkandet- komma att behövas större belopp för detta ändamål änvad regeringen har begärt. Dessa insatser bör emellertid anvisas via deordinarie anslagen under resp. huvudtitel. Industriministern har för övrigtsjälv i budgetpropositionen redovisat de insatser av regionalpolitiskbetydelse som föreslås på olika politiska områden. Utskottet har ansett att det är angeläget att riksdagenfår ta ställning till viktiga infrastrukturella satsningar. Regeringen börsålunda pä sedvanligt sätt återkomma till med förslag omsärskilda insatser av detta slag. har man inte kunnat undgå att märka att industriministernhar varit både förargad och upprörd över detta utskottets tilltag. Jag villinte alls utesluta att det på detta sätt kan bli en satsning påinfrastrukturinvesteringar som går utöver vad regeringen har föreslagit, mendet måste ankomma på regeringen att se till att investeringarna får enregionalpolitisk profil. Den annars så prisade statssekreterargruppen, som skallsvara för samordningen, blir nu plötsligt helt tandlös. herr talman,att vi skall försöka ingjuta ett visst lugn i industriministern, så att hanlitar på att också övriga ledamöter i regeringen känner ett regionalpolitisktansvar. Om det nu hade varit så, vilket har antytts, att det funnits avanceradeplaner för hur de nya medlert skulle användas, kan man undra varför det intehar kommit till utskottets kännedom. Varför teg statssekreterare ochdepartementsrådet vid utskottsutfrågningen? De visste ju att det förelågmotioner med yrkanden om avslag på detta nya anslag. Regeringens förslag om att sysselsättningsstödet bör avskaffasi stödområde C, dit bl. a. stora delar av Bergslagen och nordligaste delen avDalsland hör, har vi från sida gått emot. Det är obegripligt attregeringen, när ett område drabbas hårt av strukturella kriser och i övrigt harett kärvt Riksdagensproiokoll 1986/87:128 näringspolitisktklimat, tar bort ett stöd som varit positivt och som i sin konstruktion är enav de bättre stödformerna. Vi hade i utskottet bl, a, en uppvaktning frånlandshövdingen i och företrädare från de nordligaste kommunerna iDalsland, Det styrkte den invändning som vi i flera motioner har presenterat,och även därigenom går vi emot regeringens förslag. Tyvärr har vi frånfolkpartiet, för övrigt också från , inte fått med ossutskottsmajoriteten på att korrigera regeringens illa valda tilltag attdesarmera ett av de bästa medlen i den regionalpolitiska arsenalen. Det är attbeklaga att såväl socialdemokrater som moderater i utskottet godkänner dettaregeringens missgrepp, I förslag till riktlinjer för en framtidaregionalpolitik har vi upprepat det vi harsagt ,nämligen att 1980-talets och 1990-talets regionalpolitik måste handla ommobilisering. Vi måste tillåta ökad flexibilitet och bygga politiken påöppenhet för variationer och skilda lösningar i olika delar av landet. Statenoch andra organ har ansvar för att en kreativ miljö skapas även utanför destörre städerna genom att skapa gynnsamma förutsättningar för dem. Här spelarutbildningsväsendet och andra infrastrukturer en central roll. Viktiga elementi en sådan kreativ miljö är tillgång till kunskaper och goda kommunikationer.Vidare måste regionalpolitiken i högre grad än tidigare rikta sig mot demindre företagen. Det är i de mindre företagen - oavsett om de är nyetableradeeller utgör en "avknoppning" från större enheter - som en stor del avde för regionalpolitiken viktiga initiativen kommer att tas. Regionalpolitiken bör inte syfta enbart till rättvisfördelning, utan också till ekonomisk tillväxt. Såväl den ekonomiska som dentekniska utvecklingen kan framöver antas ske i allt snabbare takt. Sannoliktser vi endast början på de möjligheter som den nya tekniken kommer attföra med sig. internationaliseras marknaden för våra produkter. Ävenför ett litet land som ligger det en styrka i att upprätthålla mångfaldoch flexibilitet i vad gäller miljöer för nytänkande. En alltför kraftigkoncentration riskerar att leda till sårbarhet. Med ökade möjligheter attmobilisera lokala resurser och ta till Jokal initiativkraft nås en spridningsom är till gagn för riket som helhet. De stödformer i regionalpolitiken som kännerstor sympati för är generella och bör vara lätta att administrera. Besluten böri största möjliga utsträckning decentraliseras. En sådan utgångspunkt ger godaförutsättningar för företagsamheten samt för en god service när det gällersocial omsorg, transporter, arbetsplatser, bostäder, kulturaktiviteter osv.Regionalpolitiken kan inte ensam klara de regionala balansproblemen. Det krävsen samverkan över sektorsgränserna, och det är en fråga som den nya utredningenmåste ta sig an med stort allvar. Sammantaget har utskottet i allt väsentligtlyckats få till stånd ett regionalpolitiskt förslag som innebär enförstärkning. Förutsättningarna har ökat betydligt för att vända en oroandeutveckling som drastiskt skulle förstärka de regionala obalanserna. lade enigt fast de övergripande målen förregionalpolitiken, Alla människor, oavsett var de bor i landet, skall ges tillgångtill ett arbete, service och en god miljö. Förutsättningarna att upprätthålladessa goda mål har ökat genom denutskottsbehandling som skett av regeringens förslag och av de många motionerna.Den förutsättningslösa utredning som utskottet enigt förordat skall veta attden inte bara bör arbeta förutsättningslöst, den bör ta sig an uppdraget attmed stor iver försöka formulera den långsiktiga strategin för en framtidaframgångsrik regionalpolitik. Jag ber att få yrka bifall till defolkpartireservationer som finns fogade till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 13 och i övrigt till utskottets hemställan. Prot..1986/87:12821 maj 1987 3 (); , Herr talmanIT Dagens Nyheterden.9 februari står det att läsa att: Det socialdemokratiska kommunalrådet , , har mycket svårt att dölja sirt besvikelse överregeringens regionalpolitik och över industriminister , isynnerhet. Jag förstår att socialdemokrater i , i Bergslagen,i sydöstra , i skärgården osv, känner förtvivlan över denkortcentratiorts-,.den centraliserings- och den fördelningspolitik som densocialdemokratiska regeringen står för. Men egentligen bör ickesocialdemokratiska kommunalråd m.fl. vara så förvånade. debatterades regionalpolitik i dennakammare. En riksdagsman från , vid namn . , varupprörd. Han ville ha en snabb ökning med 20 000människor. En majoritet i sade klart nej. Valet 1982 ledde inte bara till att det blev ensocialdemokrafisk regering. Det var värre än så. Ansvaret för regionalpolitiken lades i händerna på den riksdagsman från som så energiskt arbetat för att höja ambitionerna för tillväxt och folkökning i det egna länet. Ingen kan bestrida att . har lyckats omsätta sinaambitioner från oppositionstir den i konkret handlande. har ökat med över 50 000 människor sedan . började omsätta sin omvända regionalpolitik i konkreta beslut. . . Resultatet av denna folkomflyttning är förödande.Avfolkningsproblemen har förvandlats från en glesbygdsfråga till ett problemsom rör mer än tre fjärdedelar av landet. har det dock gått så långt att . harblivit skakis. har han försökt att skapa intryck av att han egentligen aldrig gillat denna folkomflyttning. Det är inte så konstigt att regeringen och dess minister för regionalpolitik börjar känna obehagliga ilningar längs ryggradert. Regeringen inser ju , sent omsider, att:man håller på att skapa ett litet helsike för hundratusentals människor, att man ödelägger landet. har det gått upp för ; att stockholmarna anser att hans ambitioner , om att starkt öka folkmängden i , inte är till fördel för stockholmarna. ' Dagens kaos på bostadsmarknaden borde inte ha kommit somen överraskning för honom och hans regering. och för alltmer molokna, och undra på det, när en enkel tvåa måstebetalas med . Jag såg en etta.på 19 kvadratmeter bjudas ut- till priset . Det är.klart att ungdomarna, som skall möta ensådan bostadsmarknad,har rätt att bli förbaskade. Ännu värre är det för de tiotusentals som tvingatsflytta till därför att det inte finns några jobb på hemorten.Arbetslös på hemorten, eller bostadslös i . Det är vardagen för denunga generationen i socialdemokratins och . . Det borde inte överraskasocialdemokratiska statsråd att en dramatiskt ökad befolkning leder till köer,trängsel, ökad trafik och dålig miljö. har det kommit fleralarmrapporter om att luften i centrala delar är svårt förorenad. Närhalten av cancerframkallande föroreningar är flera hundra gånger större iStockholm än pä glesare befolkade platser borde man inse att läget ärallvarligt. kräver därför i sin regionalpolitiska motion ett åtgärdsprogramför att förbättra storstadsmiljön. är en vacker stad och stockholmarna bör kunnaleva sunt och harmoniskt i sin hembygd på samma sätt som människor har rätt attleva och bo på andra håll i landet. Det elände den socialdemokratiska folkvandringspolitikenställt till med för stockholmarna kan utlösa ungdomsrevolter, husockupationeroch andra desperata handlingar när man ser sin tillvaro insrtärjd ochlivsmiljön hotad. Men är som sagt . och hansregeringskamrater rädda. Uppenbarligen ser man med stigande oro på vad manställt till med . Det tar sig uttryck i en del krampaktiga deklarationer omatt "regeringen satsar på regionalpolitiken". När man- går attgranska vad som döljer sig bakom dessa krampryckningar blir man inte imponerad.Regionalpolitiken urholkas och koncentrationssatsningarna fortsätter. arbetar för att utveckla helavårt land. För att lyckas med den uppgiften krävs ett medvetet decentralistiskttänkande i allt beslutsfattande. Regeringsbesluten präglas emellertid av koncentrations-och centraliseringstänkande. Vid förra årets regionalpolitiska debatt försökte hålla sig flytande på två räddningsplankor. Den ena plankan hettestatssekreterargruppen - den skulle samordna regionalpolitiken mellan de olikadepartementen. Den andra räddningsplankan hette . Vadman kan se av detta är inga som helst resultat, trots att nu har gått. Har t. ex. statssekreterargruppen behandlat propositionenom folkbokföring? finns det 1 483 små nära kontor. Det fungerar mycketbra. Det vill man nu dra ihop till 120 lokala skattemyndigheter. Och det ärinte nog med att man försämrar servicen, det kostar också 250 milj. kr. Det hardenna regering råd med, och det har väl statssekreterargruppen tittat på, menregeringen har inte råd att öka anslagen till länets regionalpolitik med enenda krona. Detta kallar man offensiv regionalpolitik när man är ute ibygderna. Det andra jag vill fråga om är om statssekreterargruppenoch . har varit inkopplade på frågan om kommunalskatteutjämning. Man vill dra in pengar motsvarande en skattehöjnirtg av 1:50-2kr. för fattiga låginkomstkommuner, utflyttningskommuner med många gamlamänniskor. framförallt i sydöstra . Det är kommuner som har farit illa av denflyttningspolitik-regeringen har bedrivit. Men man är beredd att ge merapengar, inte dra in pengar, till långt rikare kommuner, som ligger i valkrets. Där är det inte fråga om indragningar i ursprungsförslagen. har motionerat i denna fråga i sammariktning som den socialdemokratiska kongressens uttalande . Menregeringen går tvärtemot sin egen kongress och för pengar från fattigarekommuner till rikare kommuner. Detta är koncentrationspolitik. År statssekreterargruppen och . nöjd medatt de specialdestinerade statsbidragen starkt gynnar rika kommuner och missgynnarfattiga, att de är starkt koncentrationspådrivande? I . eget län får varje invånare som är och äldre . I , där avstånden är mycketstörre, är bidraget till färdtjänst . Där debiteras 50 kr.för en taxiresa på , i får pensionären betala . Man kanfråga handläggare vad detta kan bero på. Jo, denna politikgynrtar de kommuner och län som redan har en stor plånbok. Det är socialdemokratiskfördelningspolitik, det är socialdemokratisk koncentrationspolitik. Sanningenär att regeringens politik med eller utan statssekreterargrupp ärkoncentrationsin-riktad. Den riktigt nakna sannirtgen tydliggjordes mestiögonenfallartde när . den ena veckan för denna kammareframhöll att teknikutveckling och kvalificerade tekniker måste komma helalandet till del. deltog industridepartementet - . Petersonseget departement - tillsammans med bl. a. med allkraft i arbetet med att ragga högutbildade tekniker från övriga tillStockholm, dvs. från områden med'få tekniker till de mest teknikertätaområdena. Kampanjen betecknades som "den största värvningskampanjen någonsin".Anser industriministern att hans och de s. k. samordnande statssekreterarnasagerande är bra regionalpolitik? Nej, herr talman! Detta är medveten kortcerttrations- ochcentraliseringspolitik! kommer att redogöra för attdet behövs en helhetssyn för att vända utvecklingen och utveckla hela vårtland. . och det socialdemokratiska partietkommer vid voteringen att lida ett nederlag när det gäller storleken pålänsanslagen, dvs. viktiga pengar i arbetet på att utveckla hela vårt land ochfå stopp på flyttlasspolitiken. En majoritet bestående av , ,och vpk sätter stopp för . pågåendeurholkning av länsanslagen. Det är faktiskt för tredje året i följd somregeringen minskar värdet av länsanslagen. väg är mörk i denna fråga. * Närlänsanslagen infördes röstade han och socialdemokraterna emot. * senareförlorade han en omröstning i denna kammare. , , moderaternaoch vpk ökade då anslaget med 100 milj. kr. * villsamma majoritet öka anslaget med 200 milj. kr. till 688 milj. kr. Prot;1986/87:128 Det blir alltså tredje nederlaget för . -men tack och lov också tredje vinsten för regionalpolitiken, tredje vinsten förutsatta områden av vårt land.