prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — De som finns kvar och bedriverjordbruk skall göra detta med odlandets glädje och känna att de fortfarandeproducerar för de svenska konsumenterna och för de olika situationer som kanuppstå. Detta kan rimligen inte bli fallet efter jordbruksministerns besked omlägre intensitet, och det bekymrar mig, Vi har haft en utveckling mot en kraftigtökad intensitet . Exempelvis stråförkortningsmedlen harökat från år , Det har alltså varit en utvecklingmot en kraftigt ökad intensitet, och detta får vi alla här i ta ettansvar för historiskt sett. Den politik som vi alla och 1970-talethar medverkat till har drivit fram en storleksrationalisering. Den ökadeintensiteten har i , liksom i de flesta , lett till överskottsom gör att vårt prisregleringssystem inte står rycken mycket längre till. Dåmåste det vara en rimlig väg att minska intensiteten för att klara jordbruketsakuta kris. Dessutom är det ett inslag i en mera miljövänlig jordbrukspolitik.Jag är glad över att så många jordbrukare har ställt upp, både genom motionervid LRF-stämmor och vid de olika undersökningar som har gjorts, och förklaratatt man vill arbeta för ett mera miljövänligt jordbruk. 140 i (): Det är alldeles riktigt att svenskt jordbrukhar ökat intensiteten. Detta har varit ett led i de jordbrukspolitiskabesluten. De årliga förhandlingarna om jordbrukarnas ersättning för sitt arbeteoch sina kostnader har medfört en successiv stegring. Så till vida harjordbruket näst intill det otroligas gräns orkat fullfölja samhälletsintentioner. Då får vi inte klanka på jordbruket för att det har gått som dethar gjort. Detta var del ena. Dessutom är det väl inte på det sättet,jordbruksministern, att det stora problemet har uppstått på grund av det antalton som spannmålen har ökat med, utan orsaken är den drastiska förändringen avvärldsmarknadspriset. Därvidlag är jordbruket lika oskyldigt som staten. Menjag skall gärna ge jordbruksministern en liten blomma för att det har nåtts enöverenskommelse om hur saken skall hanteras. Jordbruksministern har varitlyhörd gentemot , och vi har fått en rimlig hantering av det hela, såatt jordbrukarna fortfarande känner någorlunda trygghet. På denna punkt är jag överens med , Det framgick också avmitt fidigare yttrande att vi alla i , liksom lantbrukskooperationen,har ett historiskt ansvar för att vi drivit fram en utveckling mot ökadintensitet. Men beslöt i stor enighet att man skulle sättaupp nya mål för jordbrukspoUfiken. Det är ingenting som man har hittat på ,utan fattade 1985 i stor enighet beslut om att införa ett miljömåloch ett resursmål. Därefterhar det, precis som säger, blivit en dramatisk och mycketallvarlig situation på de internationella marknaderna. Spannmålslagren ivärlden är ungefär 2,5 gånger så stora som vad världsmarknaden behöver. Därtillkommer dumpingkonfrontationen mellan och EG, som leder till de akutaproblemen, Men var vi i överens om en nyorientering avjordbruket i den riktning jag angivit. Anf.142 i (): Den senaste debattomgången fyller mig med en viss tillförsikt i såmåtto som vi tycks vara överens om vad som har bidragit till de storaöverskotten och om att världsmarknadspriset liksom har blivit den avgörandefaktorn för att det rent pengamässigt har gått snett. Däkanske vi också skulle kunna vara överens om att en ordnad reträtt - i ställetför en defensiv jordbruksproduktion över hela arealen, vilket tydligen lekerjordbruksministern i hågen - vore att föredra. Jag vill alltså förorda mittförslag om en ordnad reträtt, så att staten hjälper jordbruket att om än försiktigtbaxa sig ur den svåra situationen. Vihar ett ansvar för svenskt jordbruk, så mycket mer som jordbruket har varitmycket lyhört gentemot den jordbrukspolitik som vi har lagt fast här iriksdagen. Överläggningen varhärmed avslutad. 36 § Svar på fråga1986/87:543 om brödspannmålens bakningsduglighet har med anledning av förbudet mot användning avstråförkortningsmedel i spannmålsodlingen frågat mig om jag har försäkrat migom att bageriindustrin även i fortsättningen kan använda svensk brödspannmåloch om regeringen i annat fall är beredd att stå för de förluster jordbruketdrabbas av. Jaghar alldeles besvarat en fråga från i om förbudet motstråförkortningsmedel. Vad gäller min allmänna inställning till behovet avminskad intensitet i jordbruket vill jag hänvisa till den debatt som just harförts. Närdet gäller eventuella konsekvenser i fråga om brödspannmålens kvalitet av ettförbud mot stråförkortningsmedel vill jag framhålla att det inte finnsanledning att befara att förbudet generellt skulle leda till problem ibageriindustrin och därmed få de konsekvenser som tas upp i frågan. ocksåerinra om att det nu fattade beslutet om förbud mot användning avstråförkortningsmedel gäller den innevarande odlingssäsongen. Jag vill i detta sammanhang även hänvisa till denexpertgrupp om lägre intensitet i växtodlingen som jag har tillsatt. Gruppenskall redovisa sitt arbete före . En anledning till attförbudet är tillfälligt är att expertgruppens arbete bör avvaktas innan beslutfattas om en eventuell förlängning. Gruppen skall bl.a. redovisa hur miljön ochproduktionen påverkas av en minskad kemikalieanvändning.Detta gäller naturligtvis såväl produktionens kvantitet som kvalitet. 144 (): Jordbruksministern har svarat på min fråga,och jag tackar för svaret. Men han har svarat genom att tala om att det är etttillfälligt förbud, och han säger också att det ihte finns anledning befara attbageriindustrin skulle få problem. Jag finner då att jordbruksministern tydligen inte harhört sig för med bageriindustrin. Det hade varit klokt av honom att göra det.Jag minns mycket väl hur regeringsföreträdare i valrörelsen starktkritiserade svenskt jordbruk för att vi där inte kunde producerabakningsdugligråvara. Det som sker genom det beslut som har fattats innebäratt risken ökar för att bakningsdugligheten skall bli sämre framöver. Jordbruksministern hänvisar till en expertgrupp som skallutreda saken . Vore det inte bättre att invänta gruppens redovisning,innan man fattar sådana här drastiska beslut, som kan få negativa konsekvenser? Såvitt jag kan finna har jag inte fått något svar på minfråga om vem som skall stå för de förluster som kan uppkomma. Det äruppenbarligen så, att om inte bageriindustrin kan använda den svenskabrödspannrhålen i samma utsträckning som , så får vi importera merabrödspannmål. Detta leder i sin tur till att vi måste exportera den svenskaspannmålen, med ökade exportkostnader som följd. Detta vore mycket olyckligt. Jag skulle också vara intresseradav att höra om jordbruksministern kan leda i bevis att kväveurlakningen - fördet är tydligtvis denna man är ute efter - kan minska på grund av attstråförkortningsmedlen förbjuds. Det sker ju under detta år liksom det harskett en viss import av vete och råg för bageriindustrin.Nettoeffekten, här man minskar intensiteten, måste bli att vi får lägre ochinte högre exportkostnader, eftersom vi nu måste betala för all denöverskottsproduklion som sker, och denna överskottsproduktion kommer ju attminska. Nettoeffekten bör alltså totalt sett bli positiv. Det är inte bara jag som har denna uppfattning, utan dendelas av lantbruksstyrelsens företrädare, som menar att detta inte bör ledatill generella problem inom bageriindustrin. Givetvis blir det intressant attse vilka resultat forskarna kommer fram till när de diskuterar de frågor somvarit omstridda i debatten och undersöker effekterna under den odlingssäsong,då vi inte använder stråförkortningsmedel. 146 INGVARERIKSSON (m): Jordbruksministern säger alt den totalaeffekten av förbudet skulle innebära att vi får mindre förluster när det gälleratt exportera sj5annmål. Jag tror att följden tyvärr blir dén motsatta. Kan viinte använda deri svenska brödspannmålen - exempelvis den svenska rågen, som ärmycket känslig för kvalitetsskador-så måste vi öka exporten. Vi vet vad vi fårbetalt för den exporten. Den kostar alldeles för mycket och leder till ökandeförluster. Detta är mycket olyckligt. Jag tror att det hade varitbättre att forskarna hade prövat saken, innan sådana här drastiska beslutfattats. Jag vill fråga jordbruksministern om det inte hade varit riktigare attvänta med förbudet till dess att man fått klarhet i vad det hela innebär. Vad innebärdet för miljön? Användningen av stråförkortningsmedel innebär att strået fårett kraftigare rotsystem och av allt att döma på ett mycket effektivt sätt tarupp det kväve som firins att ta upp. Jag tror alltså att detta är en missriktadmiljöpolitik, och dä'blir förbudet ännu olyckligare. Vi får givetvis anvisningar av forskarna, närdet nu blir möjligt att studera en odlingssäsong utan déstråförkortningsmedel'som entydigt bidrar till att öka överskotten. Menexempelvis enligt forskare på SLU har användningen av stråförkortningsmedel isig sänkt proteinhalten . För att kompensera den sänkningsom själva stråförkortningsmedlet innebär har man behövt höja kvävegivan med10-15 kg per hektar. Det är ingalunda så, att forskarna går ensidigt i denriktning som just talade'om. 148 (): Det är ändå uppenbart att genom att vianvänder dessa sorter som ger en bra skörd tvingas vi tillgripastråförkortningsmedel som hjälp för att få upp kvaliteten, för att få denbakningsduglighet som inte minst socialdemokraterna efterlyste i valrörelsen1985. Detta har alltså åstadkommits. Därför tycker jag att det är litetolyckligt ätt man nu gör en kovändning så snabbt, utan att inväntaexpertgruppens resultat. Jag beklagar det och hoppas att man tar intryck av deundersökningar som kommer att göras. Överläggningen var härmed avslutad. 37 §På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden äv dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang vid början av morgondagens arbetsplenum. 38 §Fortsattes behandlingen /87:12 (forts, från s. 34). m. m. m. m. 149 () replik: sade i sitt anförande attcenterpartiet uppträdde något motsägelsefullt när det gällde despecialdestinerade bidragen. Jag sade också när jag talade förut, att vi nuföreslår ett sådant - ett stimulansbidrag för läromedel. Det innebär i och försig ett undantag från de principer som vi eljest hyllar. Vi tycker alltså inteatt man bör ha en flora av specialdestinerade bidrag, och vi har föreslagit attde skall minskas till förmån för ett bättre kommunalt skatteutjämningsbidragför att ge kommunerna de möjligheter i ekonomiskt avseende som de kan behövaha. Vi tycker dessutom att det är fel med specialdestineradebidrag som är av sådan konstruktion att de ger mer pengar till dem som redanhar mycket. Exempelvis bidragen till barnomsorgen är konstruerade så, att harman en väl utbyggd barnomsorg får man mycket pengar, har man en dåligt utbyggdbarnomsorg får man litet pengar. Det borde rimligen vara tvärtom. Vi är rädda för att stimulansbidraget till samlad skoldag,som skall ges -som det nu uttrycks - till dem som har en väl fungerande samladskoldag, får samma effekt. Det borde ju rimligen vara så, att stimulansbidragetges till de kommuner som ännu inte infört samlad skoldag, för att stimuleratill den verksamheten. Därför har vi alltså när det gäller läromedlen valt attsäga att det skall utgå bidrag till sådana kommuner som verkligen satsar pengarför att köpa nya läromedel. Sedan tycker jag att redovisadevikariefrågan något slarvigt. Vad ett enigt utskott har gjort är att vi haravvisat regeringens förslag om ett nytt vikariesystem. Det har vi gjort motbakgrund av att vi tyckte att det var fel att bryta ut den här frågan ur sittsammanhang. Det rätta sammanhanget är ju skolförfattningsutredningen. Vi harsagt att regeringen får återkomma när man presenterar hela detutredningsförslaget. Men vi har också var och en för sig sagt - och jagupprepar det gärna här - att i så fall bör nog regeringen ha litet bättre påfötterna än vad man hade den här gången. Har man inte bättre argument för attbyta vikariesystem än dem man nu redovisade, då tror jag inte att det är löntatt man återkommer till . 150 (vpk) replik: När vi kommer in på frågan om dekringresurser - eller basresurser - som är nödvändiga för skolan, nämligenskollokaler, läromedel, skolskjutsar, skolmåltider och annat, så är vi frånvpk inte överens med socialdemokraterna. säger att det är andrahuvudmän som skall ta ansvaret för detta. Men är inte situationen oroande,? Betänk morgondagens kränka blekhet när ni skall ta 1 000 milj.kr. ytterligare från kommunerna! Vi från vpk anser att det är ett ypperligt tillfälle förriksdagen, nu när elevantalet sjunker, att ta ett ansvar, t.ex. i samband medden nya lärarutbildningen. Anpassa lokalerna i skolan, så att den kapacitet somlärarna besitter kan utnyttjas i skolan! När det gäller vpk:s förslag om gratis och näringsriktigskolmat, vill jag säga att en sådan lag som det här är fråga om inte kostarstaten ett enda öre. 151 () replik: När man lyssnar fill inläggslås man av en tanke: Varför kommer socialdemokraterna alltid sist när detgäller att reagera på förändringar som inträffar i samhället? Beror det på attni är vårt mest konservativa parti, eller beror det på att ni inte lyssnar tillmänniskors synpunkter? Del gäller individualiseringen i undervisningen, detgäller sammanblandningen av likformig och likvärdig skola. Och här säger att nu satsar vi på svenska och matematik. Ja, men jag tror att det varför som började motionera om att vi skall utökaundervisningen i matematik och svenska. Det är baratyvärr litet sent påtänkt. Han säger vidare att det finns ett stort förtroende hosföräldrar för den svenska skolan. Tänk, jag tror faktiskt att det förtroendesom har funnits ändå håller på att något naggas i kanten. Den debatt om skolansom nu pågår är ett tydligt tecken på det - och på att vi måste göra någontingåt skolan. Vi måste lyssna på vad människor säger. Sedan talar återigen om att det skall finnasökad frihet att välja inom det allmänna skolsystemet och att skolorna skall fåprofilera sig. Det har vi också sagt , och vi välkomnarsocialdemokraternas omvändelse i det avseendet. Ni har uttalat detta iregeringsförklaringen, och säger det från talarstolen. Mendet är ju ändå bara läpparnas bekännelse. När kommer de här förslagen, HelgeHagberg? När skall ni åstadkomma den här valfriheten? har ett antalförslag i vår motion, och det går alldeles utmärkt att ansluta sig till vårareservationer i betänkandet. Där finns möjligheten att vidta dessa åtgärder somskall ge större valfrihet. Friskolorna skall också behandlas på ett annat sätt, sägerHelge , när utvärderingen är klar. Men den är ju klar, och remissen ärockså klar. väntar vi på propositionen. Litet klara besked, !När kommer propositionen om friskolorna, och när får vi förslag om ökadvalfrihet för elever och föräldrar inom den allmänna skolan? m. m. 152BIRGITTA RYDLE (m) replik: Herr talman! För att spara tid stannar jag kvar vidmin bänk. Jag vill ställa en fråga till med anledning av vad hansade om fristående skolor och statsbidrag. Tycker att det är etträttvist skolsystem när de som väljer - och har rätt att välja enligt dekonventioner undertecknat - att låta sina barn gä i en friståendeskola, får betala för det? Varför vill ni reservera dessa skolor för föräldrarsom har råd att betala eller som väljer att försaka mycket annat för att barn möjlighet att gå i den skola som de helst vill gå i? m. m. 153HELGE () replik: Till vill jag säga alt satt väl i den och hade inte behövtinvänta några socialdemokratiska omvändelser när det gälldematematikundervisningen. Det hade bara varit att lägga fram proposition frånden regering som var representerat i. Sedan skulle jag vilja ge en replik till alla deborgerliga partierna. De vill öka lärartätheten i vår grundskola. Jag har enstatistik som talar om utvecklingen av lärartätheten i under ettantal år. 1978 var det 7,5 lärare per 100 elever. Under årens gång sjönkelevantalet, men lärarnas antal var oförändrat. Så värdet ända ,började det rulla sparplaner genom kammare. De vareffektuerade av samordningskanslierna i kanslihuset och bereddes i behörigautskott. Inte en stavelse eller ett kommatecken kunde rubbas, för det hadenaturligtvis ställt till en väldig oreda i de överenskommelser som gällde.Också på skolområdet var besparingarna legio. var också lärarantaletoförändrat i det svenska skolväsendet. Så tillträdde en socialdemokratiskregering , och då fortsatte det igen att bli fler lärare per 100elever, är vi uppe i 8,7 lärare per 100 elever. Det är alltså enutveckling som pågått oavsett vilken ambition vi haft på detta område. Det ärandra målsättningar -ambitionen att ha kvar små skolor i glesbygd, osv, - somgör att vi får finna oss i detta. Ämnena är viktiga, sade i sitt förstainlägg. Det är också riktigt, och detta problem bearbetas. Jag läser t, o, m,när det gäller forskning öm ämnesutvecklingen i landet, om grammafiken ochmatematiken, att man på forskningsnivå försöker förändra, ge undervisningennytt innehåll och lägga upp den på ett annat sätt. 1 betänkandet talar vi ocksåom att regeringen väntar på ett SÖ-förslag när det gäller svenskämnet. 39 SKammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 40 §Förhandlingarna återupptogs kl. 19,00 under ledning av andre talmannen. 41 § m. m. (forts,utbildningsutskottets betänkande 12) 154BIRGITTA RYDLE (m) replik: Efter replik begärde jag återigenreplik, därför att jag inte fick något svar på den fråga som jag hade ställtbeträffande statsbidragen till de fristående skolorna. Av den anledningenupprepar jag min fråga: Tycker att vi har ett rättvist skolsystemnär de som väljer - och har rätt att välja, enligt konventioner som Sverigehar undertecknat- att låta sina barn gå i en fristående skola också själva får Prot. Varför vill ni reservera dessa skolor till förmån för föräldrar som harråd att betala eller som väljer att försaka en hel del för att deras barn---- skallha möjlighet att gå i den skola som de helst vill gå i? 155 () replik: Det är en händelse som ser ut som en tankealt under största delen av sin repliktid uppehåller sig vid enfelsägning från min sida. Frågan gällde hur länge det är sedan vi motionerade ifrågan. Det är alltså vi gjorde det, inte . Vidare konstaterar jag att inte säger ettenda ord om utökade möjligheter för föräldrar och elever till val inom denallmänna skolan. Han talar sig verkligen varm för detta och för skolornasmöjligheter till profilering. Vi har i ett antal motioner tagit upp just dessafrågor och har även reserverat oss till förmån för detta. sägerliknande saker, och i regeringsförklaringen säger statsministern att det skallges ökade valmöjligheter inom den allmänna skolan. Men när, ,kommer det sådana förslag som, om de förverkligas, gör detta möjligt? Omregeringen inte nu har någon proposition i detta sammanhang - och det verkar juinte vara så -, är ni i regeringen hjärtligt välkomna att ansluta er till vårareservationer. Sedan till frågan om de friståendeskolorna. Inte heller på den punkten säger någonting om när defristående skolorna kan se en ljusning i sin ekonomiska situation. 156HELGE () repUk: I mitt huvudanförande tog jag upp frågan omde fristående skolorna och deras situation. Jag poängterade då att den rapportsom SÖ avgett är föremål för bearbetning. får vi nöja oss meddetta. Sedan vill jag kommentera några tidigare repliker.Birgitta Rydle frågar hur det skall bli med de ofinansierade 350 milj. kr. somdet talas om i detta belänkande. Mitt svar är att den svenska statsbudgetenvisar att summan av ofinansierade pengar totalt sett är nära 40 miljarder - detrör sig alltså tyvärr inte bara om 350 milj, kr. Vi får således jobba vidarenär det gäller att hitta nya inkomster eller också får vi fortsätta att spara. De största resurserna, , skall de elever hasom bäst behöver dem. Vi är glada om och håns parti ocksåhandlar efter den principen. När det gäller val av skolor vill jag också säga att detinte får vara varierande kvalitet inom det svenska skolväsendet, så atteleverna av den orsaken väljer en skola med bättre kvalitet i ett annat områdeän det de bor i. Vi skall se till att alla skolor har samma kvalitet. Det skallvara andra kriterier som gör det intressant för elever att välja en annan skolaän den som finns i deras bostadsområde eller hembygd. Skolan kan ha enspecialitet i sin undervisning och på grund av detta få en intressant profil,som gör att eleverna vill ta del av undervisningen där. Jag tror att det t,o,m,i utskottsbetänkandet åberopas en regeringsskrivelse som gäller möjlighetertill fritt val för eleverna och föräldrarna. m. m. Det ärså, , ätten kommun som inte harenutbyggd service inte får så mycket statsbidrag. Öm kommunen däremot bygger utservicen för barn och åldringar får den statsbidrag grundat på detta. En kommunskall inte ha statsbidrag om den inte gör någonting för sina invånare. ansåg i ett tidigare inlägg att visocialdemokrater var alltför oflexibla när det gäller att ta upp nya idéer. Viskulle egentligen kunna föra en lång debatt om detta. Min erfarenhet är, frånVisbyöverenskommelsen och annat på skolområdet, att det är vi som drivit denya idéerna. har ställt upp, och det är vi glada för. vice talmannen anmälde attYlva anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. Det är inte bara denna torsdag som skolandiskuteras intensivt. har varit föremål för en mycket intensivdebatt . Det är naturligtvis budgetpropositionen och dess förslagsom har varit en utgångspunkt, men det har också varit rapporter om våld ochmobbning. har i denna debatt fått en företrädesvis negativbeskrivning, och det finns anledning att med en viss energi reagera mot denbeskrivning som har givits på så många håll. i vårt land är inte problemfri, långt därifrån,men alla skolor har verkligen inte alla problem, och vissa problem är betydligtmer begränsade än vad debatten har givit intryck av. Det är också symptomatisktatt praktiskt taget varje illustration som har givits av skolans eländigatillstånd har hämtats från områden där det är ett kommunalt ansvar för skolan.Det har gällt nedslitna skollokaler och dåliga läroböcker. Det är dä viktigtatt inse och erkänna att de flesta skollokaler är i hyggligt skick. Det finnsnedslitna skollokaler och vandaliserade skolor, men lokalproblemen tycks varakoncentrerade till de största städerna - något som det finns anledning att tapå allvar och fundera över. Att släpper ut 3 000-4 000 elever sominte har tillräckliga kunskaper, som inte kan läsa, skriva och räknatillräckligt bra finns det anledning att ta på allvar. Men problemet skall integöras större än det är. Vi skall inte tro att vi lättare löser problemet genomatt påstå att av eleverna inte lär sig någonting i skolan - det är inte sant. Jag har sagt det förut i denna kammare och ber att fåupprepa det, nämligen att aldrig någonsin har så många unga människor i vårtland lärt sig så mycket som dagens grundskolegeneration. Vi kan naturligtvis hasynpunkter på vad ungdomar kan, vilken språkbehandling de har och hur deklarar rättstavningen - och jag kan tycka att det är litet illa att mångastavar som gjorde. I den mån vi uppmärksammar brister skall vinaturligtvis försöka avhjälpa dem, men om man väljer att generellt beskrivaungdomar som okunniga i förhållande till gångna tiders ungdomar gör man sigskyldig till det jag vill kalla för ett klassiskt ungdomsförakt snarare änklarsynthet. Det är intressant att upptäcka att det är många som surfarpå den här debatten. Inte utan intresse noterar jag att i sittinlägg refereradeen intervju i där en industriledare har uttalat sig. Jag harockså sett intervjun där han går till frontalattack mot skolan. Men jag tyckteinte att den var intressant, . Jag tyckte det var en alldelesförfärlig intervju. Industriledaren säger att utvecklingen på skolområdet äroroande, "eftersom skolan är ensam leverantör av svensk industrisviktigaste resurs". Han säger också att skolan kan jämföras med ettföretag, vilket som helst. Är det dålig kvalitet på leveranserna är det ettledningsproblem, och då skall man byta ut ledningen.