prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet ägnar trafikutskottet ganskastort utrymme åt att beskriva hur förordningen 1982:136 skall fungera. Det ärden förordning som reglerar rafionaliseringsåtgärder som medförpersonalinskränkningar i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Man gömmer sigbakom förordningen och struntar i sakfrågan om hur skärgården håller på attutarmas på de mest naturliga arbetstillfällena. Om förordningen verkligen fungerade på avsett sätt skulleju allt vara gott oth väl. Men bakgrunden är det mycket rejäla hot mot enlevande skärgård somsjöfartsverkets rationaliseringsförslag utgör. Deras metod är nämligen Prot. 1986/87:105 att presentera en liten del av förslaget i taget, så attkonsekvenserna i förstone 9aprill987 ser försumbara ut. I en interpellationsdebatt hänvisadekommunikationsministern fill att frågan endast rörde två tjänster. Inte ens pådepartementsnivå var man alltså då införstådd med hela förslagets innebörd, står . Rosqvist här och återupprepar dessa uppgifter. Uppenbarligenmåste ha lämnat vilseledande uppgifter till departementet ochtill om det nu inte har ändrat sig på de allra senaste dagarna.Jag har i min hand en skrivelse från till iStockholms län, daterad . Där framgår att de planeradeinskränkningarna utgör inte mindre än 15 tjänster. Sex tjänster vidSvartklubben, en tjänst vid , en i och sju vidLandsorts lotsplats. Menar att dessa uppgifter är alldelesfelaktiga? Då kan vi gratulera oss fill att har helt andrauppgifter än vad har lämnat till . har sagt att man på deras förslag skalltjäna 2 milj. kr. satsar stat och landsting ca 70 milj. kr. för attkunna behålla en levande skärgård i . Här är det verkligen frågaom att den ena handen inte har en aning om vad den andra gör. En levande skärgård skall inte bara vara en rekreationskällaunder utan också en region där man kan leva och försörja sigåret om. Nog är det väl vettigare att se tiU att de för skärgården självklaraoch naturliga arbetsfillfällena får vara kvar än att först rationalisera bortdessa arbetstillfällen och sedan ägna sig åt konstgjord andning i form avtransportstöd, utvecklingsfond, glesbygdsfond, diverse skärgårdsstiftelser öchandra former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder - som redan är realiteterlängs den svenska ostkusten. Till detta kommer också den säkerhetspolitiska aspekten.Främmande u-båtar opererar ständigt i våra skärgårdar. som försvaretgår ut i massmedia och vädjar till allmänheten att hålla ögonen öppna för vadsom händer längs våra kuster, planerar en annan myndighet att rationaliserabort de människor som har den största kunskapen om sjön och de bästaförutsättningarna att bevaka våra vatten. Försvinner utkiken på Landsortbetyder det att det inte finns en enda utkik kyar ute i skärgården frånSandhamn och söderut till . har talat om i den norra delenav den stockholmska skärgården. Till detta kommer den betydelse Landsort harför , har lotsarna på Landsort ingripit aktivt ca30 gånger - detta tack vare att de befinner sig ute i skärgården därolyckorna inträffar när det är dåligt väder-. Man undrar onekligen hursjöfartsverket har tänkt sig att lotsarna i skall klara denuppgiften med fri sikt i vardera riktning från i . Man kan inte heller hävda att sjöfarten minskar i området. Som vihörde har antalet lotsningar ökat från 1 100 till 1 700, och varje årpasserar ett ökande antal fartyg med anmälningsplikt denna lotsplats. Att hävdaatt lotsarna på Landsort inte har tillräckligt att göra är omöjligt. Självfalletbehöver också göra rationaliseringar i sin verk- 107 Sjöfarten m. m. Men varför skall man göra det inom den absolutkänsligaste delen av myndigheten? Kom med andra förslag, sade , det finns alternafiva rationaliseringsförslag som Landsortslotsarna självapresenterat och som inte skulle få de förödande konsekvenser som verkets egnaförslag. Varför tar man inte dem på allvar? Jag yrkar bifall till den klarsyntareservationen nr 2 från och vpk. 146GUNNEL (): Föreliggande betänkande behandlar, som vi harhört, en rad mofioner med i stort sett samma innehåll, nämligen att utarmningenav genom nedskärningar av bemanningen på lotsstationermåste omprövas. De samlade konsekvenserna av sjöfartsverkefs planer motverkarnämligen de åtgärder som syftar till att man skall behålla en levande skärgårdeftersom säkerheten till sjöss minskar och då den service som utöverlotsningarna utförs vid lotsstationerna upphör eller försvåras. Från representanter från samtliga fem partier förStockholms län föreligger mofioner som inte minst inriktar sig på Landsort, Iöch för sig kan ingen motsätta sig att rationaliserar, att detinför ny informafionstek-nologi och att det lägger samman enheter. Men någonstanspå skalan passerar man optimum, och den bedömning vi motionärer gjort - inteutan hjälp av sakkunnigare bedömare - är att smärtgränsen är nådd och att ennedläggning av Landsort som självständig lotsstation vore droppen som skulle fåbägaren att rinna över. Hotet om indragning av tjänster vid tycks , avutskottets redovisning att döma, vara över: Sådana indragningar har faktisktvarit på tal. Vad gäller och Landsort pågår överläggningar medlänsstyrelsen i . Flera av oss motionärer var närvarande vid en överläggningsom gällde länsfrågor hos landshövdingen , och vi kan verifiera denirritation som man från länsmyndigheterna kände inför sjöfartsverketsharifering av den här frågan, Alltförsent har verket uppfyllt sinaförpliktelser enligt förordningen 1982:136, vilken här diskuterats här , Idenna förordning fastställs att samråd skall ske med . Kommuneroch organisationer har inte kunnat beredas tillräcklig fid att utredaföljderna. Om finner att det är angeläget med fortsatt bemanningskall den enligt förordningen lämna förslag angående organisation,huvudmannaskap, finansiering och kostnadsfördelning. Det är rätt mycket begärt,särskilt som självt inte presenterat några ekonomiskaberäkningar som stöd för sina långtgående förslag. räknar med att lämna sitt yttrande den 21maj. Hur mycket hänsyn kommer att kunna tas till detta innan avbemanningen avLandsort börjar ? Hela avbemanningen aktualiseras inte på en gång,men genom naturlig avgång, administrativa förändringar och diverse provisorierunder en övergångstid skall Landsorts personal, , minska från 37fill 13. Jag har besökt Landsort, och vi har i haft besök av lotsaroch båtsmän från Landsort, och vi utgår från att de kan räkna hur många man somfinns på Landsort, Förslaget innebär att antalet båtsmän minskar från 18 till 12,och från tre fill två lag, vilket gör det omöjligt att upprätthålla lotsutkiken- skärgårdens vakande öga - vilket är det allvarligaste. En lotsutkik kan inteupprätthållas då och då, man måste kunna lita på att den finns. Landsortspersonalorganisafion har utarbetat ett eget förslag, vilket , i syfte att effektivisera trafikinformationen och de administrafivarutinerna, men detta har inte beaktats av . Detär en bakvänd politik att betala stafligt och regionalt skärgårdsstöd-Stockholms län bidrar med mer än 70 miljoner - och förkasta detnaturliga stöd som kan hålla skärgården levande, dvs. underiag för affär, postoch båttrafik. Men det är inte bara för skärgårdsbefolkningens skull som viskall bibehålla bemanningen på Landsort, Mycket av det som skall görasadministrativt kan göras såväl på Landsort som i - så varför intebibehålla Landsort för trafikinformationen? Bortfallet av sex arbetstillfälleni , eller ett uteblivet tillskott, har marginell betydelse, medan detför Landsort handlar om samhällets överlevnad. Mångaav sjöräddningsingripandena , ett trettiotal , har gjortsi stället för större sjöräddningspådrag. En aldrig så avancerad elektronikutgör ingen ersättning. Man måste vara på platsen. trädde enny räddningstjänsflag i kraft, som ger ansvaret förefterforskning och räddning av människor som är eller kan befaras vara i sjönödsamt för sjuktransporter från fartyg. finns det katastrofberedskapbara vid Söderarm, och Landsort, Det är långt mellan punkterna. PåLandsort kommer det med planer inte ens att finnas folk nog attlägga ut länsar vid ett eventuellt oljeläckage från någon av de många tankbåtarsom går förbi, än mindre möjligheter att ingripa vid större katastrofer. Landsorthar också, som vi hört , en säkerhetspolitisk betydelse. Mansamarbetar effekfivt med Musköbasen, och de observationer som görs måste görasockså . Man bör inför dessa problem anlägga en helhetssyn och göraen samhällsekonomisk bedömning, Ingenfing säger att sjöfarten måste bärakostnaderna. Landsort är inte en lokal fråga utan en rikspolitisk angelägenhet. Omnu inte blir överens med - och det är knappttroligt - kommer avgörandet att hänskjutas fill regeringen. Det finns alltsåännu ingen anledning att kasta yxan i sjön, för att använda lämpligt bildspråk.De synpunkter som vi moderata riksdagsledamöter i gett uttryck åthar utskottet med hänvisning till ansvar inte velat geregeringen till känna, vilket jag beklagar. Den reservation som och vpkväckt i frågan överensstämmer i stort med min uppfattning, och jag yrkar därförbifall till denna reservation, så mycket hellre som i sinplädering för den i stora stycken citerade vår moderata motion. 147 (): Det finns ett uttalande i trafikutskottefs betänkande 1986/87:14 somjag tycker är häpnadsväckande. Utskottsmajoriteten skriver så här: "Vid Hölickslotspassningsställe är det enligt uppfattning inte fråga omnågon personalinskränkning enligt förordning utan om en omstationeringav tre båtsmän till i ," drar in tre båtsmantjänster vid Hölickslotsstation, men detta är alltså inte en personalinskränkning utan enomstationering, Hölicks lotsstation är nu obemannad, och verksamheten harupphört. Men detta är alltså ingen personalinskränkning! Att en myndighet ägnar sig åt sådana hårklyverier för attslippa undan gällande förordningar är i högsta grad förkastligt. Här görsjöfartsverket de tolkningar som passar in i dess rafionaliseringsarbete. Detär tolkningar som innebär att verket kan strunta i förordningen om attbl, a, inhämta yttrande från . Jag tycker det är ännu mer märkligt om riksdagsmän låtersådana här förfaranden passera opåtalade, I samma stund som fattarbeslut enligt majoritetens förslag, om så sker, sanktionerar vi också sådanametoder. Vi sanktionerar att myndigheter försöker kringgå gällande förordningargenom omtolkningar och omskrivningar. Vem skall kommuner och människor isamhället lita på, om inte ens vi riksdagsmän är beredda att stå upp ochförsvara de förordningar vilkas grund lagts här i ? Vem skall de kunnalita på, om vi ser genom fingrarna med myndigheters beteende? Nej, heder åt decenterpartister och vpk-are som inte ställer upp och accepterar sådanabeteenden. Majoriteten säger vidare: "Verket har dock informeratlänsstyrelsen i om-åtgärden ," Vilkengodhet av verket! När det gäller personalinskränkningar skall yttrande inhämtas. Det är intefråga om information. Men att Hölicks lotsstation nu är obemannad ochverksamheten upphört innebär som sagt inte en personalinskränkning - ochyttrande behöver med den tolkningen inte inhämtas. Kanske man rent av kan omstationera all lotspersonal frånvissa delar av kusten till andra delar - utan att rådfråga någon och utan attdet är fråga om personalinskränkningar. Detta omprinciperna - nu till själva sakfrågan, har i skrivelse tillsjöfartsverket i protesterat och anför bl, a. följande i enskrivelse som för övrigt enligt egen uppgift inte erhållit: "Personalen vid lotsplatsen i kommer attomplaceras till . Detta innebär att inte kommer att hanågon personal placerad, mellan och . harendast en båt med besättning stationerad i . I räddningstjänstlagen finns fastlagt att Sjöfartsverketsvarar för efterforskning och räddning av människor, som är eller kan befarasvara i sjönöd, samt sjuktransporter från fartyg. svarar förräddnings-, tjänst när olja eller andra skadliga ämnen kommit ut i vattnet. De indragningar som och Sjöfartsverketgjort, och nya indragningar som planeras, medför att ambitionsnivån förHudiksvallskusten blir oroväckande låg. Förändringarna har redan medfört attHärnösands radio (Räddningscentral för norra ) vänder sig tillbrandförsvaret som är denenda organisation som har dygnet runt bemanning. Eftersom detta inte ärbrandförsvarets ansvarsområde, har brandförsvaret ej heller någon båt som äranpassad för dylik verksamhet. och brandförsvaret uppleversituationen som ytterst otillfredsställande, vill erinra om att kommunen redan iyttrande över organisation, motsatte sig en indragning av lotsstationen i Hölick----- Sammanfattningsvis vill föreslåSjöfartsverket att ompröva beslutet att nedlägga lotsuppassningen på Hölicksamt föreslår och att gemensamt upprätthållapassning vid Hölicks lotsstation," Jag tyckeratt skrivelsen från säger allt om behovet. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till center-vpk-reservationen nr 2, Åndringar i (PBL), m. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum,) 1986/87:8om ändringar i (PBL), m.m. Ändringari (PEL), m. m. 148BERTIL (): Det bostadsutskottsbetänkande som vi nubehandlar kan betecknas som en efterskörd till beslutet om ny plan- ochbygglag. Betänkandet innehåller två delar. Den ena delen behandlar motioner omPBL. De är i de flesta fall ganska bekanta . Från moderat håll vidhåller vi att beslutet om plan- ochbygglagen var felaktigt och att den nödvändiga reformeringen avbygglagstiftningen - som även vi anser bör ske - skall utformas i huvudsakgenom delreformer. Den av oss förordade revisionen skall utgå från ett antalgrundsatser, såsom följande. Planer skall gälla utan tidsbegränsning. Översiktsplanerskall vara frivilliga och ange olika alternativ. Områdesplanerskall inte finnas i plansystemet. Intrångoch inskränkningar i äganderätten skall ersättas fullt ut. Utanförplanlagd mark skall det i princip vara tillåtet att bygga. Handelnskall irite få regleras i planbestämmelserna. Dessa och andra punkter borde varautgångspunkterna för bygglagsarbetet. Men så blev det inte. Man har beslutatom PBL, Vi vidhåller givetvis vår tidigare uppfattning i detta avseende. Även när det gäller strandskyddet och rekreationspolifikenär våra ståndpunkter väl kända, har hundratals mil av kust- ochstrandsträckor, där det inte borde finnas något förbud mot att t, ex, bygga enenkel Åndringar i (PBL), m. m. sommarstuga.Det generella och stelbenta strandskyddet innebär att tusentals svenskarfråntas möjligheten att få bo som de själva önskar. Vårt land har så pass storanaturtillgångar att ett generösare synsätt inte skulle kunna äventyra några naturvärden,I stället för den nuvarande ordningen borde länsstyrelserna få möjlighet attavgöra inom vilka områden det är speciellt motiverat att ha kvar strandskyddet,I övrigt skulle det inte behövas. Beträffande rekreationspolifiken och fritidsboendet hävdarvi att de begränsningar och rådighetsinskränkningar som kan komma i fråga genomPBL-lagstiftningen är felaktiga och är fill skada bl, a, för dem som ärverksamma inom jord- och skogsbruket. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 4, Den andra delen av betänkandet belyser med avslöjandetydlighet att den kritik som vi moderater har riktat mot PBL är berättigad. Vihar sagt att det leder fill stora olägenheter att i ett sammanhang vända uppoch ner på hela bygglagstiftningen. En så omfattande och genomgripandeförändring är omöjlig att göra utan att det leder till oförutsedda och oönskadekonsekvenser. , innan lagen ens har hunnit träda i kraft, har fleraegendomligheter uppdagats, och fler lär det bli efter hand, Utskottet tvingas idetta läge att föreslå förändringar i PBL, Vilken förvirring kommer det inteatt leda till ute i landet när en lag som ännu inte trätt i kraft blir föremålför lagändringar. Den omtyckta s, k, friggeboden skulle enligt PBL i vissasituationer inte vara möjlig att bygga. De nya planbestämmelserna skullenämligen rycka undan förutsättningarna för dessa populära byggnader. Det varinte så man hade tänkt sig att det skulle bli, heter det. En justering måstegöras raskt. hann utskottet , men vad som kommer att händaframöver är det ingen som vet. Hur många andra underliga och orimliga konsekvenser döljersig i PBL? Hur många tomtägare, husägare eller markägare kommer att drabbas avdenna ofullkomliga lagstiftning? Att skynda långsamt som vi föreslog är iblanden ganska god metod. Även inom området som man skulle kunna beteckna somlättnader i bygglovplikten för vissa byggnadsarbeten har utskottet nödgats göraförtydliganden. Det måste vara litet pinsamt att i efterhand få gå tillriksdagen och förklara vad ett hus egentligen är. Ett hus är inte bara ett hus.Det är ett bostadshus om det ligger inom s, k. samlad bebyggelse, Men inte nogmed det - det kan vara andra byggnader, t, ex. butiker och industribyggnader.Dessa turer bäddar inte för att öka förståelsen för lagsfiftningen hosallmänheten, I stället blir troligen förvirringen större. Det skall bli intressant att följa PBL:sfortsatta utveckling och se hur snart och i vilken omfattning skalltvingas ändra i detta stora lagkomplex. Det gäller sådana ändringar som måstegöras för att lagstiftningen är så omfattande, svårbegriplig ochsvåröverskådlig att det är omöjligt att i förväg inse vart den kommer att leda.Det borde inte ha gått fill på det sättet. Med det anförda yrkar jag återigen bifalltill moderatreservationerna. 149ERLING (): yrkade avslag på den nya plan-och bygglagen, när den behandlades och antogs här i den 26 november1986, Vi krävde då sammanfattningsvis framför allt längre genomförandetider förden enskildes byggrätt och bättre ersättningsregler samt att kommunerna ejskulle få möjlighet att tvångsinlösa mark som inte hade bebyggts . Vi yrkade också på att även de som bor i större samhällenoch tätorter skall få möjlighet till generösare byggregler för exempelvismindre tillbyggnader och mindre ombyggnader. Vid PBL:s ikraftträdande ges dessamöjligheter enbart till boende i glesbygd. vill också förbättra besvärsrätfen för denenskilde mark- och fastighetsägaren. Vi anser att det är en självklarhet attalla människor som drabbas av den nya lagstiftningen genom exempelvis indragenbyggrätt skall informeras av myndigheterna på ett likartat sätt. Samtliga dessa krav har vi upprepat i en ny motion ,Bo258, och det är denna motion som behandlas i detta betänkande. På enbart en punkt har det i utskottsarbetetgått att rätta till och förbättra PBL, nämligen i fråga om den s.k,garantiregeln, som behandlades här i kammaren när följdlagstiftningen antogsför . Då tillstyrktes folkpartikravet på att sakägare i varjefall skulle ges möjlighet att starta förhandlingar i rimlig tid med kommunen omersättning eller annan kompensation. är ett betydelsefullt datum för svenskafastighetsägare. Denna dag utgör slutpunkten för den nuvarandebyggnadslagstiftningens system med i princip löpande byggrätter. Dagens stads-och byggnadsplaner kan fr. o. m. denna dag ändras eller upphävas av kommunernautan några konsekvenser i ersättningshänseende gentemot fastighetsägarna. I reservation nr 2 från upprepar vi nu deövriga krav på förbättringar av som vi anser heltnödvändiga. Det måste starkt understrykas att utgångspunkten för enplan- och bygglag måste vara den enskilda människans rätt att förfoga över sinegendom. Det är bara med stöd av lagen som den enskilde kan hävda sin rättgentemot myndigheterna. När de allmänna intressena måste göra sig gällandeskall rimliga ersättningsregler garantera kompensation. Socialdemokraterna och har i PBL gjort det möjligtför kommunerna att begränsa byggrätten för den enskilde ända ned tiU fem år.Den föreslagna minimitiden är för många fastighetsägare alldeles för kort föratt möjliggöra genomförande av byggrätten. Inskränkningar i byggrätten kan påett mycket negativt sätt påverka den enskildes möjligheter att bygga på sintomt. En sådan starkt reducerad byggrätt kan medföra att en del fastighetsägare,som har hunnit bygga , blir helt fillgodosedda, medan deras grannar,som haft olika förhinder och inte hunnit bygga, förlorar sin byggrätt. Dettakan skapa en betydande orättvisa människor emellan. Det nu antagna lagförslagetger dessutom markägaren en mycket svag ställning också efter det attgenomförandetiden gått ut. Några exempel: Svårigheter kan uppstå för personer sominte har kunnat använda sin byggrätt kanske på grund av arbetslöshet ellersjukdom under en Ändringar i (PBL), /n. 8 protokoll 1986/87:105-106 Ändri/igar i (PBL), m. m. Efter genomförandetidens slut har kommunenrätt att ensidigt häva byggplanerna. Kort genomförandetid kan också försvåravid exempelvis generationsväxling. En villatomt som avstyckats frånföräldrarnas mark är det givetvis ofta inte aktuellt att bebygga inom en såkort tid som . Som exemplen visar kan konsekvenserna bli allvarliga förden enskilde, detta speciellt om den aktuella kommunen har skiftat politiskmajoritet och det tidigare varit politisk strid ombyggplanen, kräver att en långgenomförandetid för byggrätten skall tillämpas. Vi anser att genomförandetidennormalt bör sättas till och att någon övre gräns inte bör anges ilagstiftningen. Kommunerna kan med vårt förslag fastställa rätten för denenskilde att bebygga mark till en mycket , exempelvis , 30år osv. När det gäller ersättningsreglerna är folkpartietsprincipiella ståndpunkt att äganderätten skall ges en stark ställning. Detinnebär att det inte är rätten att använda mark för bebyggelse utaninskränkningar i denna rätt som behöver motiveras. Därav följer att sakägare som på grund av hänsyn tillallmänna intressen drabbas av inskränkningar i sin äganderätt bör ha rätt tillersättning. krav är att alla stadsplaner som är antagnaefter utgången av eller senare skall, till skillnad från enligtPBL-lagstiftningen, ges en giltighet på ytterligare fr, o, m,PBL:s ikraftträdande. hävdar att när kommunerna häver ännu äldreplaner, dvs, planer och tidigare, skall detta ovillkorligen kopplastill bättre ersättningsregler för de mark- och fastighetsägare som drabbas. Reglerna i socialdemokraternas och uppgörelsebeträffande planer som fastställts 1978 och tidigare är enligt folkpartietsmening alldeles för snävt utformade. Markägarna kan enbart i vissa fall erhållaersättning, exempelvis om "område till större delen är bebyggt i huvudsaki enlighet med planen". Enligt 6 kap. 24 § andra stycket i lagförslaget avseskommunen efter genomförandetidens utgårig få rätt att lösa in mark som inte harbebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med en detaljplan. anseratt kommunerna infe bör ges en sådan lösenrätt. Anledningen till att en planinte har genomförts kan vara att planen varit så utformad att den har varitsvår att förverkliga. Det kan också finnas skäl till att markägaren intebebyggt sin mark, t. ex. att han velat spara den för sina barn eller andraanhöriga. Markägarens motiv bör kunna prövas mot de motiv som kommunerna kan haför att vilja lösa in marken. Kommunen bör därför vara hänvisad till att ansökaom expropriationstillstånd, varvid dess behov av marken bör vägas motmarkägarens synpunkter. Det finns allvarliga brister i den nya plan- ochbygglagen, som framfört när vi första gången yrkade avslag på PBL.Det har dessutom därefter framkommit - vilket kom in på isitt anförande -att friggebodar i vissa fall har kunnat bli förbjudna enligtden lagstiftning som antogs . Även om utskottet nu ienighet har kunnat rätta till detta i det här betänkandet, så är det ettallvarligt bevis på de brister som PBL-stiftningen har. har starka skäl att yrka bifalltill reservation 2, med krav på ombearbetning av . 150TORE (vpk): Det finns i och för sig skäl att på ganskamånga punkter anföra kritik mot innehållet i den nya ,vilket vpk gjorde i motioner och i samband med att vi antog lagen för inte sålänge sedan. Emellerfid har vi från vpk valt att inte nu eller under denallmänna motionstiden aktualisera dessa frågor på nytt.