prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Det hade varit mycket positivt, bm det här förslaget ocksåinneburit att de kommuner som har stor yta och liten befolkning fått rejält planeririgsbidragför geriomförande av de målsättningar som lagförslaget innehåller. Man kan barabeklaga att utskottet inte beaktat detta tillräckligt utan avstyrktvpk-förslaget i denna riktning. Om detta vpk-förslag godtagits, hade dettaväsentligt förbättrat även resurssvaga kommuners möjligheter att skaffa sigresurser och kompetens för en smidig övergång från en bygglag till en annan. Med detta ber jag att få yrka bifall tillsamtliga vpk-reservationer vid detta betänkande. 46NILS (): Det har sagts mycket om ,och jag skall inte förlänga den delen äv debatten. Jag vill bara mycket kortförsöka kommentera reservationerna 13, 14, 15 och 16 vid detta betänkande. Reservadon 13 innehåller vpk:s yrkande 4 i motion1985/86:73 med kravet att tilläriipriirigsföreskrifterria skall omfatta ävenfriytor enligt 3 kap. Utskottsmajoriteten delar inte den uppfattningeri. 15 § 6 stycket står klart inskrivet vad som gäller för friytor ochliknande. "Om tomter tas i anspråk för bebyggelse sominnehåller en eller flera bostäder eller lokaler för barnstuga, skola ellerannan jämförlig verksamhet, skall det finnas tillräckligt stor friyta som ärlämplig för lek och utevistelse på tomten eller på utrymmen i närheten avdenna." Reservation 14 från gäller byggnadersanvändning för handelsändamål. Reservanterna'anser i enlighet med propositionenätt det är rimligt att i detaljplanen reglera byggnaders användning i stort ochgöra en gränsdragning mellan handel och industri. Däremot bör det inte finnasnågon ytterligare reglering i detaljplanen, anser de och instämmer ifolkpartiets motion i detta avseende. Utskottsmajoriteten ansluter sig till propositionen i desshelhet samt till de ytterligare synpunkter som näringsutskottet pekar på i sittyttrande. Vi ansluter oss också till näringsutskottets uppfattning att det börfinnas möjlighet för kommunerna att redan i planeringen begränsa etableringarpå detaljhandelsområdet. Här kommer självfallet.kommunernas varuförsörjningsplaneratt ligga till grund för eventuella begränsningar. Reservation14 och reservationerna 1 och 2 i berörd del avstyrks härmed. Vpk-reservationerna 15 och 16 berör samrådsförfarandet vidupprättande av detaljplan samt reglerna'för kallelse till detta samråd. Vpk kani detta avsnitt inte acceptera utformningen när det gäller samrådet med dearbetande. I lagförslagets 4 kap. 3 § sista meningen står det:"Andra som har ett väsentligt intresse av förslaget skall beredastillfälle till samråd." I detta inbegripes naturligtvis även rätt för defackliga organisationerna att, i den mån de ärberörda, samråda om planen. Här får kommunen från fall till fall avgöra med vemden skall samråda. När det gäller reglerna för kallelse till samråd sägs ikommentarerna till lagen att kommunerna skall vara verksamma för att det hållssamrådsmöte. Med detta borde reservanterna ha nöjt sig. Utskottet tillstyrker propositionen i vad berör dettaavsnitt och avstyrker reservationerna 15 och 16. Låt mig fill slut till säga:Vad Fyndköp har för sortiment har jag svårt att uttala mig om..Däremot tyckerjag att det borde finnas möjligheter för kommunerna att begränsa vissa delaroch inte blanda ihop alltför mycket i sin bufik. Det kan väl inte vara vidaretrevligt att gå in och köpa smör i en herrekiperingsaffär,om det nu är den biten som Fyndköp sysslar med. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ide avsnitt jag här berört. En ny plan-och bygglag, m. m. 47 () replik: Nej, , det är inte Fyndköp i dettafall som har blandat ihop handel med kläder och specerier. 1 och för sig harjag varit i sådana butiker också, det finns faktiskt ställen där man kan handlabåde kläder och specerivaror. Poängen med mitt inlägg om Fyndköp är att det inte ärkommunen som via sin byggnadsnämnd skall gå in och reglera vilka varorhandlaren skall saluföra, utan det är kundernas efterfrågan. Om jag skallförtydliga något så var Fyndköp från början en partihandel som sedan har gåttöver till detaljvaruhandel med samma sortiment, nämligen livsmedel. Det är riskför att vi skall få se mer av sådan klåfingrighet från överambitiösa kommunalpolitikersom vill styra och begränsa konkurrensen mellan olika detaljister. Den enskildehandlaren kan komma i kläm om samhällets möjligheter att styra ökas. Som jagpåpekade tror jag inte att det är kommunalpolitikerna som i första hand skallavgöra sortimentet utan det skall kunderna göra med sin efterfrågan. 48 (vpk) replik: Skälet för vpk:s reservation är att vi har enhelt annorlunda syn än den utskottsmajoriteten ger uttryck för i betänkandet. Jag fäste mig särskilt vid ettavsnitt i föredragning, och det var när han sade: "Därmedborde reservanterna ha nöjt sig." Menar att man här i riksdageninte klart skall få ge uttryck för sina åsikter? Vilken typ av argumentationtillfredsställer vilja till debatt? 49BIRGITTA () replik: anförande har verkligen stärkt migi mitt yrkande om bifall till reservation 14. Enligt vad jag förstår skulle man enligt inte få sälja smör och kläder tillsammans. Det skulle innebära attde flesta varuhus slås ut, exempelvis Domus och andra. Det är mycket vanligtatt man här och var har många olika varor under samma tak. anser attdet inte är Ennyplan-och bygglag, m. m. sak att gå in och detaljreglera vilkavaror som skall säljas i handeln. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tillreservation 14. 50 () replik: Till och BirgittaHambraeus kan jag säga att har konstaterat att det i 235 avvåra 284 kommuner finns varuförsörjningsplaner och att de flesta av dessa ärbegränsade till dagligvaror. Kommunerna har ansvaret för hur marken används ochför att användningen planeras så att konsumentens valfrihet så långt möjligtskall kunna upprätthållas. Om en kommun genom en bestämmelse i detaljplanenvill begränsa eller förbjuda livsmedelshandel skall det finnas en utredning avserviceförhållandena av det slag som ingår i underlaget för varuförsörjningsplanen.Det kan vara eller hälsovårdsnämnden som ingriper, och denmöjligheten bör finnas. Nej, , självfallet har ni samma rätt somalla andra att uttrycka era åsikter i kammaren. Det var inte så mitt inlägg varmenat. Vad jag menar är att om man läser propositionen ochutskottsbetänkandet får man klart för sig att ett av de övergripande syftenamed den förändring som PBL innebär är att ge bättre förutsättningar för deboende att delta i planeringen och påverka utformningen av närmiljön. Det anservi i utskottsmajoriteten att vi uppnår med samrådsförfarandet. 51 () replik: Flera exempel visar att det finnskommuner som går ut och styr detaljhandeln på olika sätt. Att öka denmöjligheten menar vi i skulle vara mycket olyckligt.Näringsfrihetsombudsmannen har ju synat några sådana fall, bl. a. ett berömtfall i , där sade att den typ av styrningsom kommunen där ägnade sig åt när det gällde en utvidgning av en lokal intevar förenlig med de uppgifter som kommunen skulle syssla med. I det fall somjag har relaterat och som gäller Fyndköp i kan man inte låta bli attmisstänka att det finns ett intresse för att där styra handeln. Det finns enKonsumbutik i området, och när Fyndköp har lyckats pressa priserna och blivitpopulärt bland människor som bor i området uppstår en konkurrens, somnaturligtvis ogillas på vissa håll. Man kan inte frigöra sig från misstankenatt det ingrepp som görs blir konkurrenshämmande för andra butiker, men vi ifolkpartiet anser att detta är någonting som för konsumenten är lyckligt, nämligenfri konkurrens, pressade priser och bättre varor. 52PAUL LESTANDER (vpk) replik: Ja, nu argumenterar för sinaåsikter. Men slängar om att därmed borde reservanterna ha nöjt sig är ändåuttryck för en önskan om att yttrandefriheten på ett eller annat sätt skallbegränsas eller åtminstone styras i en viss bestämd politisk riktning och attNils då skall bestämma inriktningen av vpk;s reservationer. AnL 53 (): Jag skall i mitt anförande beröra någradelfrågor i betänkandet om ny plan- och bygglag i anslutning till den moderatareservationen. Men jag skulle först vilja säga någonting till gäller detaljplanerna för handelsändamål. Det måste väl ändå vara kundernasom bestämmer vad som bör finnas i affärerna - det är ju marknaden som avgörvad som skall tillhandahållas. Det förslag om detaljplaner för handelsändamålsom nu föreligger tycker jag ligger snubblande nära en etableringskontroll somkommunerna vill utöva, och det är inte bra. Vi måste slå fast att vi inte villha någon etableringskontroll. Men de nuvarande stads- och byggnadsplanerna skall enligtdet nya lagförslaget ersättas med detaljplaner, och de planerna ger kommunernastörre möjligheter att detaljföreskriva hur bl. a. byggnaderna får användas.Vad som däremot inte medges enligt lagförslaget, men som borde kunna ingå, äratt man i en detaljplan föreskriver vilken servicenivå området skall omfattasav. Vi moderater har vid olika tillfällen i motioner yrkat på att sådanaförändringar i nuvarande lagar skall vidtas att det blir möjligt attdifferentiera servicenivån i olika detaljplaneområden. Detta gäller vidupprättandet av nya planer för fritidsbebyggelse och i de fall där reglerna omservicevillkor blir kända för alla innan de flyttar dit. Det är ett viktigtpåpekande som jag vill göra. Föreskrifter av det nämnda slaget skulle kunna ge möjlighetatt i förväg förhindra att områden som är avsedda för fritidsbruk blir områdenmed permanentbostäder- med krav på samma service som i områden där man harpermanentboende. Jag tror att detta blir ännu viktigare för kommunerna iframtiden. Med en alltmer krympande ekonomi kan det vara av värde förde kommuner som har fritidsområden att exploatera att kunna ha endifferentierad servicenivå. Jag vill yrka bifall till den moderata reservationeni detta avseende. Ett lagförslag som har väckt stor oro blandmedborgarna - just bland dem som kan anses berörda - är lagen om gatukostnader.Det har framför allt gällt pensionärer som bor i äldre egnahemsområden och somansett sig inte kunna klara av den ytterligare kostnad som har uppstått påmånga ställen. 1982 antogs de nya lagreglerna för uttag av gatukostnader.Syftet med reglerna var att underlätta förnyelse i äldre villa- ochfritidshusområden. Förnyelsen har eftersatts , dels på grund avkommunernas prioritering av råmark i exploateringsområden, dels därför attfinansiering och investering när det gäller gator skapade problem. Då gällanderegler gav nämligen inte möjlighet att ta ut fulla gatukostnadsersättningar avfastighetsägarna. Detta ledde till att kommunerna i växande utsträckningbelade områden med nybyggnadsförbud. Det var den egentliga orsaken till ändringarnai byggnadslagens 56 och 57 §§ om ersättning för gatukostnader. Den äldre lagstiftningen har ofta fått en mycket olämpligtillämpning, i vissa fall rent stötande, ute i kommunerna. Fastighetsägare varsfastighet varit belägen i förnyelseområden men som endast marginellt varitberörd av förändringarna av gator m. m. har fått krav på ersättning förgatukostnader på . och i vissa fall ännu mer. Den enskilde harinte så sällan råkat in i en helt omöjlig situation. I det nu framlagda förslaget har vissa förbättringargjorts, men fortfarande kvarstår avgörande svagheter i förslaget. Och iblandhar en direkt försämring Ennyplan-och bygglag, m. m. Ennyplan-och bygglag, m. m. Såär fallet vad gäller fastställande ay gatukostnader. , då lagändringengjordes, skulle beslut om nya taxor underställas . Syftet medunderställningsförfarandet var att garantera laglighet och skälighet hos detkommunala beslutet. lagändring innebar bl.a. att kommunfullmäktigefattade det slutliga beslutet. går man ett steg vidare och överlåterbeslutanderätten avseende gatukostnader fill nämnd. Gatukostnadsärenden berör enskilda i mycket stor utsträckning.Kommunallagens krav på likabehandling av alla kommunmedborgare är betydligtsvårare att uppfylla vid en delegation. Utskottsmajoriteten hävdar att vi i vår motion inte anförtnågra skäl för att inte delegera beslut om gatukostnader till nämnd.Vi ifrågasätter förhållanden som har kunnat konstateras och anser att det kanfinnas partsintressen som kan göra sig gällande i en mindre nämnd. Därför börkommunfullmäktige även i fortsättningen ha rätt att fatta dessa beslut. Detförhållandet att det i de flesta fall blir en kostnadsfördelning mellanfastighetsägare och kommuner talar också för att kommunfullmäktige bör habeslutanderätt. Samrådsskyldighet enligt lagförslaget innebär endast attfastighetsägaren skall få tillfälle att yttra sig över lagförslaget. Skallsamrådsförfarandet få någon reell betydelse bör det gå ut på att om enmajoritet av fastighetsägare motsätter sig föreslagen standard e. d. bör fråganhänskjutas till alla berörda fastighetsägare. Kommunen bör i sådana fall intekunna fatta beslut mot en majoritet av de berörda fastighetsägarna. Skälen för upprustning av gator kan vara av olika slag.Men endast i de fall fastighetsägaren har direkt påvisbar nytta av enupprustning skall ersättnirig enligt gatukostnadslagen kunna tas ut avfasfighetsägaren. Här bör lagen vara tydlig. Anordningar som parker, grönområden osv. är en gemensamkommunal angelägenhet, som inte skall belasta enskilda fastighetsägare. , fru talman, vill jag i detta sammanhang ta uppfrågan om upphandling i konkurrens. Utskottsmajoriteten hävdar att det kan yarasvårt att i konkurrens upphandla delar av ett större projekt. Jag förutsätteratt större projekt är upphandlade i konkurrens, och det borde under sådanaförhållanden inte vara något större problem att få gatudelen utbruten ochkostnadsberäknad. Problemet torde snarare ligga på mindre projekt, som i mångafall utförs i regi. Motivet härtill är ofta att sysselsätta en alltförstor arbetsstyrka inom kommunens gatukontor. I sådana fall råder inte någon somhelst kostnadskontroll. Jag övergår så till lagreglerna beträffanderättegångskostnader. I det utskottsbetänkande som vi nu behandlar föreslåsförbättringar av dessa regler i förhållande till propositionens förslag, ochdet är bra. I det lagförslag som nu har att fatta beslut om kvarstårdock fortfarande en betydande svaghet:,de förbättrade reglerna gäller inte ialla instanser. Med tanke på att en stor andel domar ändras i högre instansanser vi moderater att samma regler bör gälla för mål i samtliga instanser. Vibiträder dock förslaget om att det skall finnas en spärr för okynnesmål. Jag vill vidare ta upp frågan om regeringens bemyndigandeatt utfärda normkrav. I förslaget till ny plan- och bygglag begär regeringenatt få meddelaföreskrifter om krav på byggnader m. m. Uppdraget skall då lämnas vidare till.statens planverk, som har att utfärda byggnormer. Dessa normer har med tidenblivit mycket omfattande och styrande och har i hög grad fördyrat byggandet avvåra bostäder. Det statliga bostadsfinanseringssyste-met har till stor delbyggts upp kring normsystemet, vilket medfört att vi fått bostäder som kommitatt se likadana ut, oavsett de har byggts. Från moderata samlingspartiet har vi vid åtskilligatillfällen hävdat att en begränsning av normsystemet är nödvändig, inte minstur kostnadssynpunkt. Vi har också anmärkt på att bindande normer blandas medråd och exempel. Enligt vår uppfattning bör Svensk byggnorm ersättas medenkla funktionskrav och ett fåtal bindande bestämmelser. Ansvaret för dessakan ligga på riksdag och regering. Vi har också vid flera andra tillfällenyrkat på att planverket skall avskaffas. En avreglering på bostadsområdet är angelägen och liggerför övrigt väl i tiden. Människor vill alltmer anpassa sin bostad efter egnabehov, egna önskemål och egen ekonomi. I bostadsutskottets betänkande nr 2 behandlasförslaget till lag om exploateringssamverkan, och jag vill något beröra ocksådetta. lade den dåvarande regeringen fram ett förslagtill exploateringssamverkan. När den socialdemokratiska regeringen tillträddeåterkallades propositionen. I det nya förslagets 3 § stadgas attfastighetsbildningsmyndigheten får besluta om exploateringssamverkan. Bortsettfrån att vi moderater avvisar PBL anser vi att det nya förslaget omexploateringssamverkan inte har en tillfredsställande avvägning mellankommunernas och den enskildes intressen. I det tidigare förslaget gjordes en rimligare avvägningmellan de båda intressena. I förslaget föreskrevs bl. a. attexploateringssamverkan får beslutas om det med hänsyn tillbebyggelseutvecklingen är angeläget att i ett sammanhang ställa i ordning markför bebyggelse. Vi förordar också att beslut om exploateringssamverkan ochområdesavgränsning bör underställas kommunfullmäktige för beslut. Jag yrkar bifall till den moderatareservationen i vilken vi har talat för att man skall behålla det som fannsinskrivet i 3 § i det tidigare lagförslaget. Vi skall om fatta beslut om den nya plan- ochbygglagen. För oss moderater har det under arbetet i utskottet med plan- ochbygglagen varit viktigt att stärka den enskildes intressen gentemot detallmänna, att stärka den enskilda äganderätten, att minska byråkrati, regleroch krav på normer och att göra det enklare för människor att bygga och bo. Vihar tyvärr inte lyckats få dessa krav tillgodosedda. Det förslag som har lagts fram bygger på helt andraintentioner. Det är ett förslag som till stora delar bygger på ettsocialistiskt tankesätt. Vi går alltmer mot en inskränkning för den enskildamänniskan och av äganderätten. Det är verkligen att beklaga. Jag yrkar bifall till reservation 1. En ny plan- och bygglag, m. m. Ennyplan-och bygglag, m. m. 54BERIT BÖLANDER (s): Jag skall göra några förtydliganden som berörreservationerna 17, 18 och 19. Målsättningen för den nya är bl. a.att förenkla och modernisera regelsystemet. Ett genomgående drag i reformen ärdecentralisering av besluten, och det har lagts stor vikt vid större frihetoch ansvar för den enskilda människan. Detta innebär ett större ansvar för denenskilda kommunen och berörda myndigheter då det gäller att följa lagens intentioner. Detta är en övergripande målsättning, och det ankommer påkommunen att ta ställning till samrådsskyldigheten och till vilka underrättelserom utställning skall lämnas. Även kraven på tillgång till och utformning av friytor förlek och utevistelse, som också tagits upp i reservation 18, finns med dels ilagens 2 kap. 4 §, dels i 3 kap. 15 § under punkt 6, där det står att det skallfinnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lek och utevistelse påtomten eller på utrymmen i närheten av denna. När det gäller situationsplaner för nämnda ytor kan jubyggnadsnämnderna vid behov begära in dem för att se närmare på de lokalaförhållandena. Med detta,fru talman, vill jag yrka avslag på reservationerna 17,18 och 19. 55ROLF (): Moderata samlingspartiets syn på den nya plan-och bygglagen har grundligt belysts av de tre tidigare debattdeltagarna frånvårt parti, varför jag kommer att inskränka mig till att något kommentera deturer som 'förekom kring överenskommelsen mellan ochsocialdemokraterna angående PBL. avbröts utskottsarbetet med PBL. Påförslag av utskottets ordförande, . , tillsattesen femmannagruppbestående av en ledamot från varje parti. Avsikten med denna grupp var attutröna vilka förändringar och eftergifter som socialdemokraterna var villigaatt göra i propositionen med hänsyn till all kritik som hade framförts imotioner, vid uppvaktningar och i skrivelser. Efter tre långa sammanträden idenna femmannagrupp hade det inte gått att få några besked från den socialdemokratiskeledamoten i den gruppen . Jag tog då kontakt med , utskottets ordförande, och påtalade det meningslösa i att fortsättaförhandlingarna. från framförde samma synpunkter.Kjell A. hävdade då bestämt att socialdemokraterna verkligen varintresserade av en uppgörelse. Jag föreslog . att han skulle takontakt med för att få konkreta besked om på vilka punktersocialdemokraterna var villiga att förhandla. skulle sedanåterkomma till oss andra i gruppen. Denna uppläggning tyckte . Mattssonvar brä, och han samtyckte till detta. Efter detta samtal hörde jag inte avKjell A. mer i detta ärende. Utskottet, som då inte hade sammanträtt på en månad,kallades till ett sammanträde . Under detta sammanträde framkomatt det förelåg en färdig överenskommelse mellan ochsocialdemokraterna. höll och socialdemokraterna enpresskonferens. varvidKjell A. talade om att förhandlingar hade förts mellan centerpartietoch socialdemokraterna under . Huvuddragen i en uppgörelse var tydligen klara när viandra inbjöds till förhandlingar. Det sammanträde som . inbjödoss till hade uppenbarligen endast syftet att rättfärdiga agerande.Sedan hade inte . kurage att meddela oss andra hur saken lågtill. Jag tycker att . agerande i detta ärende inger varkenrespekt eller förtroende. Jag har, fru talman, för kammaren och för denhistoriska forskningen velat ge denna bild av händelseförloppet. En ny plan- och bygglag, m.m. 56 . () replik: Egentligen hör inte denna diskussion hemma ien debatt om . Men för att det skall bli en rättvisbeskrivning skall jag korrigera inlägg. Det har pågått ett arbete i första hand för att klara utgrundlagsfrågan - det var ju den som tog den längsta tiden - och detta arbeteblev klart . Därefter har jag sagttill och , men kanske oftast till , attdet från socialdemokraternas sida fanns intresse av att göra förändringar ipropositionen. säger nu att det vid utskottsammanträdet den 13och i stället presenterades en uppgörelse mellan socialdemokraterna ochcenterpartiet. Sanningen är emellertid att var i mitt rum. Han fick då information om vilka områden somsocialdemokraterna och hade diskuterat. Vårt samtal avslutadesmed en fråga från mig, nämligen: Hur kommer att ställa sig i frågaom ? Är ni intresserade av förhandlingar eller förändringar?Då svarade mycket korrekt - jag har nämligen inga invändningaralls mot sätt - att gruppledninghade bestämt att man skulle yrka avslag på förslaget om plan-och bygglag.Därefter fanns det inga förutsättningar för att blanda in en part, som harbestämt sig för att yrka avslag, till några fortsatta överläggningar. Efterdetta var det ju för vår del fråga om att se till att förslaget fick sådanutformning att det ur vår synpunkt var presentabelt. Eftersom jag inteföreträdde , hade jag ju ingen skyldighet att tala om att vieventuellt skulle hålla en presskonferens och göra ett skriftligt uttalande. Mansäljer ju inte bort sig på detta sätt till dem som skulle bekämpa förslaget omplan- och bygglagen. 57 () replik: hävdar att jag inte har talatklarspråk i bostadsutskottet när det gäller PBL. Jag vill därför anmäla att jagtillsammans med de andra socialdemokraterna i bostadsutskottet har företrättregeringsförslaget. Detta förslag ligger alltså på bordet. Alla ledamöter harhaft tillfälle att ta del av det. Mitt arbete har bestått i att fånga upp de inlägg idebatten som har kunnat bilda underlaget för ett mera meningsfullt samtal omhur den framtida PBL skall utformas. har meddelat att de under allaförhållanden kommer att yrka avslag på förslaget till PBL. Och kan ju bådeRolf 6 protokoll 1986/87:36 En ny plari-och bygglag, m.m. Dahlbergoch jag ägna oss åt någonting annat än att inbilla oss att det finns en chansatt resonera sig samman i någon fråga. Jag vill göra en mycket stark invändning på ytterligare enpunkt, gav intryck av att den barnfrågan inte har sakbehandlatspå sedvanligt sätt i bostadsutskottet. Jag vill därför till protokollet anmälaatt frågan i exakt sedvanlig ordning har behandlats och génomgåtts i bostadsutskottet. 58 () replik: Får jag först till säga attjag aldrig har påstått att frågan inte har sakbehandlats på ett riktigt sätt ibostadsutskottet. Det skedde ju både före och efter detta uppehåll. Där är vihelt överens. Det är också korrekt att har företrättregeringspartiet och de förslag som fanns i propositionen. Vad jag däremot sadevar att vi i denna femmannagrupp- i vilken varsocialdemokraternas ledamot - inte fick några besked om vilka punkter man varvillig att diskutera. lyssnade mycket noga och, vet jag, skreväven ned synpunkter som vi andra hade i det sammanhanget.