prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Dess bättre har utskottets moderater och centerpartister ireservatiort 16 uttalat sig positivt om de i motionen framförda tankarna. Manuttalar dessutom att man utgår från att möjligheterna till en utlokalisering avde centrala funktionerna hos vattenfallsverket övervägs av verket självt och avregeringen. Jag hoppas vi kan utgå från att utlokaliserirtgsmöjligheterrtaövervägs och yrkar bifall till reservatiort 16. Om irtget sker när det gällerdenna omlokalisering lovar vi motionärer att återkomma vid kommande riksmöten.Vi hoppas att det då blir ett enigt krav från Västernorrlartds lärt och attutskottsmajoriteten då skall inse frågans stora betydelse. I dettaanförande instämde (). 124 (); I detta betänkande behandlas motionen N538,som handlar om och som jag något vill kommerttera. Motiortcn har kommit till.av två skäl. Det ena är attkommunen står inför en av de svåraste sysselsättningskriser som inträffatsedart . För närvarartde är hotet om nedläggning avStekenjokkgruvan mycket stor. Direkt och indirekt mister 250 människor sittarbete, och kringeffekterna innebär att ca 500 människor berörs. En hel bygd ärpå väg Kan ni tänka er den situationert! Det andra är att vi tar vårt ansvar i vår lilla del aylandet och erbjuder denna möjlighet på energisidan med hänsyn till landetsomställning från kärnkraft till energi baserad på andra alternativ. Utbyggnadert av vattenkraftstillgångarna i Vojmånaktualiserades , då denna församling beslöt attVindelälven tills vidare inte skulle byggas ut. harturerna varit många mellan och de olika regeringarna. Ena gångertutreds och görs bedömningar på kraftekonomiska grunder. Vid ett anrtatfillfälle görs bedömningen efter samhällsekonomiska grunder, och då fårVattenfall i uppgift att driva vidare. Men, herr talman, sedan har något som hetervattenkraftberedningen kommit in i bilden. Den har då stannat vid att föreslåVojrnå kraftstation i stället för . Motiven var huvudsakligen att Vojmå iförhållande till Fatsjö skulle innebära mindre inverkan på naturen och medföraen bättre ekonomi. Det senare kan jag hålla med om, men inte att Vojmåkraftstation skulle innebära mindre inverkan på naturen. Jag skulle kunna räkna upp långtgående bevisföring sommotsäger de slutsatser som vattenkraftberedningert kom fram till i vad gällermiljön, men jag avstår då jag har den uppfattningen att denna felsyn nu ärkorrigerad i departementet. har kommun bestämtmotsatt sig den konvenfionella utbyggnaden av Vojmån, och det av två skäl. Vid dert ingående diskussion som fördes innan kommunensläppte Volgsjöforsen så förutsatte detta beslut att Fatsjö kraftstafion skullebyggas, och att i Vojmån minimitappning, trösklingar i älvfåran och kraftfullainsatser i älven för fisket skulle komma till stånd. Det andra är att kommunen bedömar att miljöeffekterna ärmindre i . Jag har inget yrkande, men förväntar mig med utgångspunkt i utskottetsskrivning, att om "nya omständigheter skulle ge anledning för regeringertatt inta en ändrad inställning till detta projekt räknar utskottet med attregeringen tar erforderliga initiativ". Viktiga delar av dessa nya omständigheter har noterats idetta irtlägg, varför jag hoppas att frågan faller framåt i senare behandling. Anf.125 () replik: Jag vill bara helt kort tala om för TureÅngqvist att vi i utskottet har ägnat mycket stor uppmärksamhet åt Fatsjöprojektet.Det gäller inte minst utskottets s-ledamöter. Det är självklart att vi tycker att deusysselsättningssituation som ni har i kommunert är utomordentligt allvarlig. Viville verkligen se vad vi kunde göra för att hjälpa till på det området, ochkanske finns det en litert öppning i den skrivning som utskottet har gjort isitt betänkande, att om det framkommer nya omständigheter, räknar vi med attregeringen tar erforderliga initiativ. Men det är ju helt klart att med de låsningar som finns iriksdagen när det gäller vattenkraftsutbyggnaden, ibland av mycket goda skäl,tyckte vi inte, när vi lade samman allting, att vi kunde gå lärtgre. Anf.126 (vpk); har vpk motionerat om att en delav de mycket höga vinsterna i vattenkraftverken skall få-stanrta kvar i deberörda regionerna och vara en resurs för att utveckla näringslivet. Vi harunder de här åren märkt att vi har fått ett allt starkare stöd för vårasynpunkter. a. har fackliga organisafioner uttalat sitt gillande avförslaget. Inlandskommu-nerrta i Västerbottert har också som en punkt i sittåtgärdspaket upptagit frågan öm en återbäring av de mycket höga vinster somgörs i kraftverken. En utredning från Jämtlartd kart också ses som ett stödför vårt förslag. var dert begrärtsad till att enbart gälla och attdet där skulle bedrivas én mångårig försöksverksamhet. Det anser vi inte varabra eller nödvärtdigt. Det behövs enligt vår mening inte någonförsöksverksamhet. Ett ytterligare bevis för att vårt förslag fått ökat stödär att har anslutit sig till tankert att det bör vara möjligt attlåta ert del av dessa vinster återgå till de berörda regionerna. Det kan väl också ses som ett ökat tryck för kravet, närmajoriteten i utskottet förordar att frågan utreds. Ändå får man beklaga attinte utskottet var berett att rtu begära ett förslag från regeringert. Riskertär ju uppenbar att man nu begraver den här frågart i en utredning i flera årframöver. Vi reservanter anser att det firtns ett tillräckligt beslutsunderlagför att regeringen skall kunrta framlägga ett förslag till . Med detvill jag yrka bifall fill reservation 18 vid betänkartdet. Sedan några ord angående artförande. Heltnyligen läste jag i en turistbroschyr om , där det sades att Våjmånär ett av bästa strömfiskevatten. Det påståertdet har jag irtgertanledning att betvivla. Men man har ju räknat med att denna älvsträcka skallutsättas för en gigarttisk miljöförstöring. Jag kan väl aldrig tänka mig attregeringen är beredd att resa ett sådant monument över sin miljöpolifik som ettgenomförande av detta byggprojekt skulle inrtebära. Det finns malm i Stekenjokk för mirtst tvåår framåt. Låt oss kämpa för att fortsatt brytning sker där, medan man skaparde arbetstillfällen som behövs när gruvan fill slut är uttömd! 127 () replik; I vad gäller den förstörda älven, Vojmån, villjag påpeka att vi har andra exempel i vår kommun, där vi har gjort utbyggnader.Man har trösklat och fått sel som irtnehåller mycket vatten, och man förvattenströmmar genom älvfåran , vilket gör det möjligt attbehålla ett mycket bra fiske. Att hänger upp sig på eu artikel iSportfiskaren förstår jag, för han har mycket lätt att härtga på ertskilda ochsmå gruppers tyckaude i dessa frågor. Men vi har i kommunen mycket uoggrarttutrett fiskefrågorna när det gäller Vojmån. I fråga om Stekenjokk håller jag med om attdet vore enormt värdefullt - och vi har iute heller släppt dert frågart - ommart kunde bereda möjlighet till fortsatt sysselsättning i Stekenjokkgruvau.Men vi har en kraftverksproducerande arbetskraft som åker runt somvattenrallare. De behöver också arbete. 128IVAR () replik: För att undvika en framtida klassisk debattom hönan och. ägget vill jag bara tala om för att certternlångt innan kom in i riksdagert drev kravet attvattenkraftskommunerna skulle få tillbaka skälig andel av det värde somvattenkraftcrt har. 129 (vpk) replik; Först vill jag säga till attdet kanske är en sak som jag förbisett, men det var inte illa menat när jag nämndeatt vi har drivit det här kravet. Han vill ge sken av att det ärert erthällig kommun, med mycket brett stöd bland befolknirtgert, som stårbakom kravet på en utbyggnad av Fatsjöalternativet. Det har jag mycket svårtatt hålla med om. Om vi gör en kostnadsjämförelse mellan Fatsjö och Vojmå,finner vi att man formligen kastar 240 miljoner i sjön när man bygger ut Fatsjö- om kostnaden ställs mot den energi man får ut. Det kommer också att tappas så litet vatten i den gamlaälvfåran när man bygger ut Fatsjö att det inte finns några som helstmöjligheter till naturlig reproduktion av fisk i Vojmån. Detta är fastslagetoch går icke att bestrida. Om man nu måste bygga ut, så skulle två tredjedelar avVojmån bli opåverkade om man valde Vojmåalternativet. Om man bygger ,blir hela älvsträckan påverkad. säger att jag är snabb att hänga på smågrupper som uttalar sig. Men alla miljö- och fritidsorgartisatiorter på ortert,liksom samtliga skifteslag längs har klart uttalat att om man tvingasacceptera en utbyggnad och måste välja mellau dessa båda alternativ, så väljerman Vojmåalternativet. 130 () replik: Skall någon känna till vilka majoriteter somgäller i vår kommurt, är det jag som är fullmäktiges ordförande därstädes.Efter att ha prövat detta ärende i kommunfullmäktige vetjag att det där finns ett par tre stycken som inte är med på Fatsjöprojektet.Men vi har ett enigt parti, frånsett två stycken som bor utefter deu härsträckan och, märk väl, är markägare. Hela centerpartigruppert har vidareställt upp på dessa tankar. Vi är i stort sett överens i denrta fråga. Talet om att mart skulle få fiua värdert i vad gällerfisket gertom att bygga ut Vojmårt är en absolut felsyn. Det kan jag bevisa medbilder och annat, men det har vi inte tid med . Verkligheten är den att omman bygger ut Vojmåns kraftstatiort så kommer man att ha dygnsregleringar meden amplitud på i vattertföring och på nät. Det skall strömmagenom älvfåran. Det är enbart en liten svärtg som mart kommer att gåförbi med vattcrt från kraftstationert och som inte berörs. Den här lillasträckan kommer att ha samma vattenföring som vid en everttuellutbyggnad av Fatsjö. 131 (vpk) replik: Det har varit en ganska lång historia, ochdet finns mängder av olika beslut ifrån det allra första beslutet somfullmäkfige tog. Jag har följt hela dert här gången som denna fråga har haft. Det var väl så, , att fullmäkfige satte uppsom ett villkor att mart skulle ha minst tio sekundmeters mirtimitappning iälvfåran? har det kommit att röra sig om en tappnirtg av två sekundmeterpå vintern och . Fiskeriintendenten har därtillklart uttalat att det fordras för att upprätthålla ettnågorluuda normalt fiske. De ursprungliga förutsättningarna för utbyggnadgäller således inte längre. vice talmannert anmälde attTure Ångqvist anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 132 (); Folkparfiet har i motion 1986/87:N155 begärt att statensvattenfallsverk skall ges i uppdrag att stoppa utbyggnaden av Klippenskraftstation i . motsätter sig en utbyggnad av Klippeu.Regeringert har redan en gång sagt nej till utbyggnad. Det var folkpartiregeringensom sade nej fill utbyggnadsplanerna. Det är ännu inte klart hur det blir medfillståndsgivningen, och har inte heller avgivit rtågotutlåtande . Jag tycker att det är märkligt att ett projekt får prövas fleragånger. Därigenom kan kraftbolagen återkomma gång efter gårtg i hopp om attfill slut få tillstårtd. En utbyggd älv kan emellertid aldrig återkomma i orörttillstånd. När en älv är utbyggd är de viktiga rtaturvärdena spolierade för allframtid. Folkpartiregeringen sade nej 1979, bl. a. på grurtd av attden föreslagna långa tunneln skulle få ytterst allvarliga konsekvenser förlandskapsbildert. Att dammen nu flyttas uppströms är endast avmarginell betydelse bland de synpurtkter som var avgörande för den förraregeringens nej. Att kan bevilja pengar till ettvattertkraftsprojekt innan tillståndsfrågan är avgjord är också mycketanmärkrtingsvärt. Jag vill yrka bifall till folkpartietsreservationer, och då särskilt reservation 1. I detta artförartde irtstämde Johrt (vpk). Överläggrtingen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 21 §Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:44 om ändradeförlustavdragsregler för vissa bostadsföretag (prop. 1986/87:119). Ändrade förlustavdragsregler för vissa bostadsföretag Ändrade förlustavdragsregler för vissa bostadsföretag 133 (); betänkande 1986/87:44handlar om regeringens förslag om ändrade förlustavdragsregler. Bakgrunden till förslaget är att ett allmännyttigtbostadsföretag i sålde eu del fastigheter till Skartska,fastigheter som varit förlustbrirtgartde och som behövde rustas upp. Enligt gällande regler kurtde det köpartde företagettillgodogöra sig de förlustavdrag som ansamlats hos säljaren. Allt detta skeddehelt i överensstämmelse med huvudreglerna i lageu om förlustavdrag. En bra lag skall vara allmängiltig. När lagen försetts medett växande arttal undantag, mister den i överskådlighet och blir urtdan förundart allt svårare att tolka och följa. Så börjar bl. a. bli fallet medförlustavdragslagert. Undantag görs för fåmansföretag. Vi fick ert gång en lexKockum. Vid fusioner gäller speciella regler etc. föreslår regeringenytterligare ett undantag, låt oss kalla det lex Skånska. Detta är betänkligt. Ägare till fastigheter av likartatslag skall behandlas lika' i skattehänseende. Vill man komma till rätta med detproblem som aktualiseras i propositionen, nämligen att schablontaxeradefastigheter när de omvandlas till aktiebolag i vissa fall kan få en förmånligsits genom tidigare schablöntaxering, bör inga ändringar göras avförlustavdragsreglerna. Däremot bör bostadsföretag oberoende av ägarnabeskattas lika. Det är där skattereglerna bör ändras. Till detta kommer att den spärregel som föreslås ipropositionen kommer att få mycket liten betydelse i prakfiken. Där dertemellertid kart komma att utlösas, så att mau inte får göra förlustavdrag, kanden dock komma att hindra angelägria rationaliseringar och rekortstrukfioner. Det finns således två skäl för avslag på regeringensproposition; För det första skall mart i det längsta undvika att bryta motgrundläggande beskattningsprinciper. För det artdra uuderlättar möjligheterfill förlustavdrag rekonstruktioner på ett sannolikt billigare sätt än om stateller kommun direkt måste gå in i rekonstruktionsarbetet. Förbättringar av skattelagstiftningen kart däremot, somjag redart sagt, ske genom att beskattningen av bostadsföretag utformaslikformigt, neutralt - så som lagar skall vara utformade. Jag yrkar bifall till dert moderata reservationert. 134GUNNAR (): I den proposition, som behandlas iskatteutskottets betänkande nr 44, föreslås att avdrag för förluster, somuppkommit i ett schablonbeskattat allmännyttigt bostadsföretag, inte skall fågöras om sådan händelse inträffat, som innebär att företaget förlorat sinallmännyttiga karaktär, t.ex. genom försäljning. Till betänkandet har fogats en reservation, i vilkenmoderaterna yrkar avslag på propositionen och bifall till en moderat motion,där mart yrkar att beskattningsreglerna bör utformas så att man uppnår en ökadneutralitet mellan olika boendeformer. I ett särskilt yttrande har anslutit sig tillmotionens yrkande om neutralitet i beskattningen, men yrkar i övrigt bifalltill proposifioncrt. Syftet med de allmärtrtyttiga bostadsföretagertsverksamhet är att tillgodose behovet av bostäder. Verksamheten skall bedrivasutan vinstintressen och stå under och statlig tillsyn. Det är endast under förutsättning att bolaget uppfyllerdessa krav som schablonbeskattning kan komma i fråga. Schablonbeskattningertskall därför ses som ett led i ert socialt irtriktad bostadspolitik. Frågart om bostadsbeståndets beskattning har också varitföremål för bostadskommitténs arbete och kommer att behandlas i samband medställningstaganden i anledrting av kommitténs betänkande. Den nuvarartde schablonmetodert inrtebär att deallmännyttiga företagen normalt redovisar skattemässiga urtderskott. Dessaurtderskott kan dock inte utnyttjas så länge företaget är schablonbeskattat. Omföretaget av någon anledning upphör att vara allmänrtyttigt, kan det däremotakfivera stora ackumulerade förlustavdrag. Det är enligt vår mening inte motiverat att dessaunderskott, som uppkommit företaget varit schablonbeskattat,skall få utnyttjas när schablonbeskattningen upphört. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. Ä ndrade förlusta v-dragsreglerför vissa bostadsföretag 135 (); Det är helt klart att vi i detta sammarthärtgser på problemen på olika sätt. talar om socialt inriktadbostadspolitik. Jag vill då bara påminna om hur denna politik ser ut i dagensStockholm, och jag vill påminna honom om hur den såg ut i , Göteborgoch - iblartd överskott och iblartd urtderskott påbostäder. I skattelagstiftningert firtns det en prirtcip som innebäratt man skall få göra förlustavdrag. Det är inte i detta avseende somskattelagstiftningen är felaktig, utan den är felaktig då det handlar om skall beskatta olika bostadsföretag på olika sätt. Då säger att man i det erta fallet irtte har rtågot vinstintresse, vilketman har i det andra. Då vill jag fråga; Vad är vinst? Jo, vinst är det som manfår över när man betalat alla kostrtader. blir det vinst, och iblandblir det förlust. Det gäller faktiskt för företagert att ha ett sådartt egetkapital att de är stabila och kart stå emot förluster. De problem på bostadsmarknaden somvi hade t.ex. med mycket stora hyresförluster, då staten fick gåirt med jättelika hyresförlustlåu ., berodde just på att man inte hade enstabil finansiering. Därför tror jag att bostadsutskottet och regeringen måstekomma fram till att man skall ha likartad finansiering på bostadsområdet ochlikartad beskattning. Jag är övertygad om att vi kommer att få det,så att vi inte behöver föra en sådan debatt. 136GUNNAR (); och jag har uppenbarligenolika uppfattningar om allmärtrtyttarts förtjänster. Men allmännyttan harspelat och spelar en Vissa justeringar av reglerna för lagervär dering mycketviktig roll när det gäller det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen.Att utan vinstintresse svara för att socialt och standardmässigt goda bostäderkan erbjudas irtvånarna oavsett social ställning eller betalningsförmåga är enangelägen samhällsuppgift. Jag anser därför att det är motiverat att på olikasätt, även skattemässigt, urtderlätta för allmännyttan att fylla denna sinuppgift. Jag kan irtte heller se att de schablortbeskattrtingsreglersom gäller har varit till förfång för andra bostadsintressenter. 137 (); Jag vill bara påpeka att det där medvinstintresse bara är ett sätt att ge information till dem som investerar ibostäder eller i företag osv. Det förhåller sig inte på ett sådant sätt attföretag utan vinstintresse blir bättre än företag med vinstintresse. Uppriktigtsagt brukar det vara tvärtom. Jag vill inte förlänga den här debattert, utan vi får välföra en diskussion utanför kammaren. 138 (): Som jag har sagt har denna fråga omlikformighet i skattehänseende varit föremål för bostadskommitténs arbete, ochmart kommer att beakta detta ställningstagande också. Jag kan bara instämma i vad utskottet har sagt, nämligenatt en ändring i denna riktning inte får innebära att man godtar transaktionersom har till huvudsakligt syfte att vinna fördelar i skattehänseende. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 22 § Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:46 om vissa justeringar av reglerna för lagervärdering(prop. 1986/87:132). Vissajusteringar av reglerna för lagervärdering 139 (): Regeringert föreslår i proposition1986/87:132 vissa justering- ar av reglerna för lagervärdering. Jag tänker tilldebatt ta upp den del av förslaget som avser förändring av värdering av djur iförvärvskällan jordbruksfastighet och i. förvärvskällan rörelse till den delden avser renskötsel. Vid värdering av lager av djur i nämnda förvärvskällorgäller inte lägsta värdets princip. Djuren värderas enligt gällandebestämmelser till produk-tiortsvärdet, vilket årligert fastställs avriksskatteverket för varje slag av djur. Det har visat sig att dennavärderingsmetod får till följd att djuren i vissa fall värderas till högrebelopp än vad saluvärdet utgör. att hönsalltid ertligt artvisningar torde värderas till avsevärthögre belopp än vad saluvärdet uppgår till. LRF och har i skrivelser till regeringertpåtalat konsekvenserna av gällande bestämmelser. föreslår regeringen att lager av djur får tas upp tillsaluvärdet, under förutsättning att detta understiger av djurenssammanlagda produktionsvärde enligt anvisrtingar.Utskottsmajoriteten följer förslaget i dess helhet. Det är en mycket marginell förändring som föreslås.Departementschefert uttrycker det på följande sätt: "En mirtdrekomplettering av värderingsreglerna bör emellertid kunna göras utan attinvänta resultatet av det pågående utredningsarbetet. Jag syftar på de i ochför sig sällsynta fall då djuren - även sedan möjligheten till nedskrivning med50 % har utnyttjats - skall tas upp till ett belopp som överstiger allmännasaluvärdet." För oss moderater är det självklart att grunderna förlagervärdering skall vara likformiga. Lägsta värdets princip måste enligt våruppfattning även gälla vid värdering av djur på jordbruksfastighet och irenskötselrörelse. Det finns ingen som helst anledning att avvakta till dessatt företagsbeskattningskommittén avslutat sitt arbete. Vi föreslår ju ingenny princip. Samma princip gäller redan i dessa förvärvskällor vid värdering avannart typ av lager. Socialdemokraterna talar ofta om förenklingar inomskatteområdet. När talet skall övergå från ord till hartdling leversocialdemokraterna irtte upp till sina mål. Det här förslaget är ett typisktexempel på detta förhållande. Det moderata förslaget är däremot entydigt ochenkelt. Vårt förslag innebär också en garartti för en enhetlig behartdiirtg avbestämmelserna över hela landet. Jag villfråga utskottets företrädare; Varför tar ni inte steget fullt ut och inför lägstavärdets princip? Varför föreslår ni inte ett förenklartde system? Vad finns det för bärande skäl att hänvisa tillföretagsbeskattningskommitténs utredning? Med det sagda, herr talman, yrkar jagbifall till reservationen i betänkandet. Vissa justeringar av reglerna för lagervärdering 140BRITTA BJELLE (fp); Bakgrunden till att regeringens proposition1986/87:132 behandlar en kompletterirtg av reglerna för lagervärdering av djurpä jordbruksfastighet är att såväl lantbrukarnas riksförbund, LRF, som rikskatteverkethar tagit upp saken i framställrtirtgar till . I LRF;s framställning påminner man om att rtär nuvaranderegler tillkom 1979 var avsikten att lager av djur skulle värderas pä sammasätt som lager i allmänhet, alltså enligt lägsta värdets prirtcip, dvs.värderirtgcrt borde bygga på det lägsta av artskaffnings- eller återanskaffningsvärdet. Emellertid visade det sig svårt att beräkna de direkta ochindirekta uppfödningskostnaderna för djur som skulle motsvaraanskaffrtingsvärdet. Föredragande statsrådet föreslog därför att värdet istället skulle baseras enbart på den genomsnittliga produktionskostnaden förolika slags djur. Vissa justeringar av reglerna för lagervärdering nuvarandelagstiftrtingen bygger på förutsättningen att produktionskostnaderna är lägreän saluvärdet på djuren, dvs. LRF har i sin framställnirtg pekat på att dennaförutsättning inte lärtgre gäller. LRF anser det därför angeläget attregeringen kommer med ett förslag som justerar lagervärderingert av djur, såatt lägsta värdets princip verkligen kan tillämpas. Också har gjort en liknandeframställning. har påpekat att man, när man skall utfärdaföreskrifter, på grund av lagstiftningens utformning är förhindrad att tahänsyn fill vilket värde som är lägst, saluvärdet eller den genomsnittligaproduktionskostrtadcrt. har därför i sina föreskrifter för1986 uppgivit att lager av djur på jordbruksfasfighet inte får tas upp tilllägre belopp än av den genomsrtittliga produktionskostnaden, trots attsaluvärdet i flera fall är lägre. skriver därför i sin framställning fillregeringen; "Reglerna om värdering av varulager i allmänhet såväl vidtaxering av irtkomst av rörelse som vid taxering av inkomst avjordbruksfastighet bygger på lägsta värdets princip. Värdering av lagret avdjur på jordbruksfastighet kommer, såvitt man nu kan bedöma, i många fall attavvika från lägsta värdets princip".