prot · GA0954 · 1986-12-31 00:00:00 — Det uppseendeväckande iutskottsbehandlingen av frågan är att man inte visat något som helst intresseför att undersöka någon annan möjlighet. Det har uppenbarligen inte upprörtledamöterna särskilt mycket att folk förlorar sina jobb. Aft försöka lösa denhär frågan enbart genom opinionsbildning är uppenbarligen helt otillräckligt.Def måste finnas ett grundläggande skydd för rätten att utöva sin religion.Tycker aft det är helt okej att en person som bär turban avreligiösa skäl skall kunna förlora sitt jobb? Ligger det i linje med vårlagstiftning? Jag vill sedan tacka för de positiva ordenom vår motion om maktbalansen och den debatt som frågan har orsakat . Den inleddes ju med olika rapporter från . Vårt förslagär att gå vidare och verkligen få en genomlysning av hur maktbalansen harändrat sig under gångna år. Vart är vi på väg, och vilka har mest inflytande ivårt samhälle i vad gäller fördelningen mellan allmänintresset, denrepresentativa demokratin och organisationerna? Jag vill få en genomlysning avdetta lika väl som man har en genomlysning av makt i övrigt. Det har tillsattsen maktutredning, men den sysslar infe med denna mycket tunga fråga. Om dengjorde det, skulle det ge ytterligare bränsle till den här debatten och kanskeskapa utgångspunkter för hur vi skall hantera dessa frågor . säger att det är uppseendeväckande att vihar talat om att organisationerna, som ju företräder de svaga, kan förtryckasina medlemmar. Till alldeles övervägande del har samhällsutvecklingenpräglats av att människor, som har organiserat sig, velat hävda sina intressen.Men det finns då och då tendenser fill att organisationerna för sina medlemmarfatfar beslut som strider mot allmänintresset. Fråga syndikalister och frågamänniskor som är kollektivt anslutna till def socialdemokratiska parfiet! Detär därför som vi tycker att man skall fa upp dessa frågor via grundlagen. Jag har inte läst artikel omegendomsrätten. Vi vill att dessa tvistefrågor skall lösas genom debatt, så attvi blir överens om aft det år vikfigt att hävda näringsfrihet och yrkesfrihetoch så att vi kan föra in bestämmelser därom i grundlagen. Vi kommer attfortsätta den polifiska debatten tills det blir ett brett samförstånd i Sverigekring dessa frågor. Ett sådant finns inte . AnL 15JÖRN (vpk) replik; Det står infe i vpk:s reservation i fråga omrepublik, , att statschefen är landets främste företrädare, utandet står att han är en av landets främsta företrädare. Def är ettstatsrätfsligt faktum och från vår synpunkt ett beklagligt sådant. Det är emellertid inte det saken gäller, utan vi har velatpeka på två ting. För det första: Vad kan då en irrationell auktoritet som enmonark utnyttjas till i samband med ett instabilt politiskt förhållande, enlångvarig regeringskris, där landet är utan parlamentarisk regering, ochstarka, antiparlamenta-riska strömningar råder inom vissa mäktiga skikt ilandet? Det är vad vi har frågat oss. Grundlagen är ju inte så mycket fill förde normala, stabila situationerna som för krissituationerna, då den skall kunnavara till vägledning. För det andra är monarkin, i det mer vardagligasammanhanget, skadlig mera på grund av servilitet och hovmannaanda, som spridersig och fördunklar samt motverkar den demokratiska människosynen. Det gör atttidningssidorna fylls med fördummande strunt i stället för att ägnas åtmedborgarnas information och politiska skolning. Så till frågan om lagråd och författningsdomstol. Vividhåller att det inte bara är olämpligt utan också konstitutionellt felaktigtatt göra juridiska instanser till överordnade i grundlagsfrågor och överordnadegrundlagsstiftaren själv. Det betyder inte att man skall tycka att det ärbetydelselöst att det finns ett lagråd. Vad man får förlita sig på är ändå attdet i den lagstiftande församlingen finns en seriös vilja och anda aft granskaoch ta till sig det man vill och kan ta till sig av lagrådets eventuellainvändningar. och dess olika organ är infe fullständigt tappade bakomen vagn - om jag sä får säga - i vad gäller kompetens i det avseendet. Förutomden politiska erfarenhet och sakkunskap som finns representerad här, så finnsockså, inte minst i och dess kansli, en fackkunskap somjag tror är väl jämförbar med den som finns i en sidoordnad instans somlagrådet. Göfeborgsfallet, , är ju helt klart.Däremot finns det andra frågor om rättigheter för religiösa sedvänjor som ärnågot mer komplicerade och som kan stöta mot etiska principer. Problemet ärinte så enkelt. Prot, 1986/87:54 Vissa grundlagsfrågor m. m. AnL 16OLLE () replik: Jag medger självfallet, , attdet är principiellt otillfredsställande med en ordning som innebär att ettämbete kan ärvas och att def förekommer en del svansviftande kring tronen somvi med fördel kunde bli befriade från. Vad jag ville markera var att det viktigaste medTorekovkompromissen är att de sista resterna av den personliga kungamaktenrensats bort. Ni begär ju inte heller en folkvald president. Ni begär enfalman, som vid sidan av de polifiska funktioner han övertagit också skulle taöver de ceremoniella. missuppfattar hela den här diskussionen,tycker jag. Jag är för def nya systemet med skyldighet att gå till lagrådet,men vad lagrådet skall göra är att ge oss råd. Jag reagerar faktiskt mot aft sätta en helgongloria pådessa jurister, att de alltid kan grundlagen bättre än vi politiker, somnärmast idiofförklaras. Vi skall ju inte ens granska om ett enhälligt lagrådhar rätt eller ej i en grundlagsfråga. Där har kommit fel. Väckinte den motionen en gång till! Den är orimlig och innebär ett underkännande avriksdagen som en beslutande instans. Låt oss ta vara på lagrådet för att förbättra våraprodukter men såsom eft rådgivande organ. Vissa grundlagsfrågor m. m. Till vill jag säga aft jag inte tycker attdet behövs någon ny omprövning av grundlagsreglerna när det gäller ägarskyddet.Jag tycker att vi infe skall vara sä defaifistiska att vi skall behöva fridlysadef enskilda ägandet genom grundlagsbestämmelser. Det måste kunna debatterasöppet ute i samhället om olika åtgärder som berör egendomsrätten, utanrestriktioner i form av grundlagsbestämmelser. ' Det kan finnas andra saker som är värda aft ta upp, mende motioner ni har väckt avvisar jag, därför att de inte är sakligtberättigade. Sedan vill jag säga till att jag tyckeratt det är viktigt att religionsfriheten diskuteras i samband med fallet omuniformsbestämmelser-na. Def står i RF att etniska språkliga och religiösaminoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- ochsamfundsliv bör främjas. Denna målsättningsparagraf, som dock inte är bindande,borde man ha tänkt pä litet mer i den diskussion som förts i den här frågan. AnL 17 () replik: Det står faktiskt i utskottsmajoritetens textatt man nu inte anser sig ha vunnit tillräcklig erfarenhet av de bestämmelserom fri- och rättigheter som vi har i grundlagen och deras tillämpning. Vi har emellertid en tioårig erfarenhet av de flesta avdessa bestämmelser, och jag måste då fråga utskottets ordförande enligt hans uppfattning tiden är inne att mera systematiskt göra denöversyn vi kräver frän moderata samlingspartiets sida i form av en ny fri- ochråttighefsufred-ning. Behövs det 12, 15, 20 eller ? måsterimligtvis kunna ge någon indikation på detta. Det varden ena frågan som jag inte fick något svar på. Den andra frågan, herr talman, som jag ställde var: AnserOlle att de nuvarande reglerna på fri- och rättighetsområdet och detnuvarande skyddet eller brisfen på skydd för minoriteter är tillfredsställande,eller anser att allt är perfekt i grundlagen? Jag tycker att det vore rimligt aftvi kunde få ett besked i denna mycket konkreta fråga. Def har ju en ickeså liten betydelse för det motionsarbete som pågår i de politiska partierna.Vi hoppas få veta hur socialdemokraterna har tänkt sig det fortsatta fri- ochrättighetsskyddet, innan vi slutgiltigt låser oss i det här sammanhanget underden nu pågående motionstiden. AnL18 Tredje vice talman () replik: Herr falman! berömde sig i sittförra inlägg över vad som skedde med , och jag betvivlarinte att hade det jobbigt med sina egna. Faktum är ju att någonmotion med krav på förändring av , så att den blev iöverensstämmelse med grundlagen, inte förelåg från socialdemokratisk sida. Det var oppositionen som agerade, och sedan var detnaturligtvis bra att socialdemokraterna under ledning gick osstill mötes. Så tycker jag att det skall gå till, när regeringen har försummat attta hänsyn till vad lagrådet sagt. Sedan säger att han tycker att det är braatt lagrådet får se på olika förslag. Varför avslår då socialdemokraternaideligen i krav från opposifionens sida om lagrådsgranskning i frågordär lagrådsgranskning har försummats eller när ärendet är helt omarbetat? Detvisar ju riskerna med den nuvarande ordningen. När det kommer till kritan, bestämmer sig den polifiskamajoriteten för att oavsett vilka rättsliga invändningar som kan finnas mot enlag skall den igenom, i vissa lägen. Def var def som skedde när vi hade fråganom pensionsskatten uppe. Den skulle igenom till varje pris. oavsett om ettenhälligt lagråd hade avstyrkt den eller ej, oavsett om det fanns mycketviktiga invändningar även i sak mot förslaget, vilket har visat sig efteråt. Lagen är så oklar att man inte vet hur den skallfillämpas, men igenom skulle den. Def var alltså den politiska viljan som togöver här. Vad jag har krävt är ju att man skall ta tid på sig föratt undanröja de rättsliga invändningarna mot de förslag som läggs fram, så aftde ur den synpunkten blir oklanderliga. Det har ju ingenting med det politiskainnehållet i besluten aft göra. Om vi verkligen menar allvar med allehanda påståenden omatt grundlagen skall respekteras och tillämpas, måste vi också se till att såsker. Vissa grundlagsfrågor m. m. AnL 19BIRGIT () replik: Jag är tacksam för beskedet som beträffande turbaner och religionsfriheten. Jag hoppas bara att denfortsatta hanteringen i våra domstolar kommer att utgå från det, annars får viåterkomma. Sedan tycker jag att det är beklagligt aft vi infe fårnågon utredning, trots def stora intresset för frågan, om maktfördelningen isamhället och relationen mellan organisationerna och den politiska demokratin.Det ger, tycker jag, litet dålig smak, bl. a. mot bakgrund av attsocialdemokratin själv ju är lierad med så många organisationer. En del harsagt att socialdemokrafiska partiet inte är något parti i den vanligabemärkelsen utan mer en paraplyorganisation för diverseintresseorganisationer. Def kan ge intrycket av att socialdemokratin inte ärsärskilt intresserad och inte beredd för den här genomlysningen. Jag vill avsluta med att säga att def var ett mycketglädjande och intressant besked som gav i sitt tidigare anförandebeträffande medde-larskyddet, nämligen att han för sin del tyckerattdet börutökas till att också omfatta den privata arbetsmarknaden. Det finns inte med idet förslag som regeringen har remitterat till lagrådet och som bygger påyttrandefrihetsutredningen. Jag önskar verkligen lycka till aftförsöka att få ändring till stånd när propositionen hamnar på bord. AnL 20 (vpk) replik: En kommentar till inlägg.Jag tycker att han driver sin ståndpunkt så långt och så hårt att han hamnar ilått absurda slutsatser. När det gäller aft tolka vad som skall vara denfaktiska innebörden i en grundlagsbestämmelse och även när det gällerlagstiftningsärenden i allmänhet, måste någon instans vara den högsta. Jag erinrar om att repliken gällde . AnL 22 (vpk): I så fall avstår jag. Då har jag ingen replikaft ge, men man brukar ju replikera på varandra i en debattrunda. AnL 23 () replik: Jag skall svara på de frågor som är aktuella.Anders ville veta om vi skall fortsätta reformverket när det gäller fri-och rättighetsreglerna. Jag vill säga att det inte är aktuellt just . Vi harhelt klart varit väldigt positiva till sådana diskussioner, vilket framgick avmitt anförande. Först hade vi det med i själva propositionen från socialdemokratiskthåll 1974 och sedan genom tillägg 1976 och 1979. Det var ett ganska stortreformverk. Just nu tror jag inte att någon stor, övergripande utredning ärmotiverad. Så till : När det gällde plan- ochbygglagen uppfattade jag de borgerliga motionerna så, att man ansåg att detinte fanns möjligheter att förverkliga under den härmandatperioden, utan att man måste ändra på grundlagen. Men som ett resultat avarbetet i fick vi möjligheter till en precisering av deändringar som var nödvändiga, och då tog vi intryck från olika håll - ocksåfrån en professor i , som var ganska kritisk mot en hel del avslutsatserna hos def enhälliga lagrådet. Vad vill införa är att vi så aft sägaservilt skall följa varenda bokstav från eft enhälligt lagråd. Han förutsätteratt aldrig kan slumra när det gäller jurister. Jag tror att de kan göramisstag, och då kan vi på goda konstitutionella grunder, utifrån utskottetsbedömning och med de juridiska resurser som står till vårt förfogande,underkänna det enhälliga lagrådet. Han vill aft vi automatiskt skall expedieraett enhälligt lagråds utlåtande och alltså inte göra någon självständigbedömning. Det är ett orimligt resonemang. Jag ber härmed på nytt att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. AnL 24 AXEL (): I en motion avlämnad till föregående riksmöteär vi några socialdemokrater som föreslår att konungens straffrättsligaimmunitet - dvs. att konungen inte kan åtalas för sina gärningar - upphävs.Enligt 5 kap. 7 8 regeringsformen anses det inte förenligt med konungens rollsom symbol för riket att tillåta åtal mot honom. Han åtnjuter sålunda en totalfrihet från straff och påföljd avseende gärningar begångna både som statschefoch som privat person. Det förhållandet att åtal inte kan väckas mot konungenutesluter också att han ställs till ansvar för brott på annat sätt än genomåtal, t. ex. genom strafföreläggande. Bestämmelsen utesluter likasåansvarstalan av målsägande. Konungens person skyddas även av andra bestämmelser. 2 och 8 88 innehåller bestämmelser om förhöjt straff ochsärskild åtalsprövningför brott som innebär förgripelse mot kunglig person. Trots att majoriteten av mina ärade kollegeri denna kammare envisas med att hålla fast vid en från makt och inflytandeavlövad monarki som statsskick, borde ändå samma kolleger kunna vara överensmed Oss motionärer om det riktiga i aft demokratisera formerna härför och fabort orättvisa privilegier. Men icke - om får som det vill.Till vår stora besvikelse har utskottet inget till övers för vårt förslag.Riksdagen föreslås avslå motionen - de orättvisa särbestämmelserna i berördalagar och förordningar skall behållas. Någon egen egentlig mofivering presenterar inte utskottet.I stället ägnar man sig - för den ledamot som har intresse därav skall jag angeatt def står på s. 18 i betänkandet - ganska utförligt åt de händelser somtimade 1973, då frågan om konungens straffrihet senast var föremål förriksdagens behandling. Det är eft i sanning överraskande grepp avkonstitutionsutskottet, eftersom insats enligt min mening den gångenvar föga ärofull. Riksdagsbehandlingen då föranleddes av ett förslag frångrundlagberedningen, som hade tillkallats , att konungensrättsliga immunitet skulle upphävas - dvs. precis samma yrkande som vi har . Beredningen, som var parlamentariskt sammansatt, var ense i sitt förslag,så när som moderaten , som i en reservation ansåg attstatschefen skulle vara fredad från åtal. Motståndare till en förändring var också ett antalremissinstanser, bl. a. högsta domstolen och regeringsrätten. Föredragande statsråd föreslog i proposition ett bibehållande av status quo, dvs. han tog avstånd frångrundlagberedningens förslag. Statsrådet sade i sin proposition att han inte såg någrapraktiskt betydelsefulla ölägenheter förenade med att bibehållasärbestämmelserna för konungen i lagen. Ett argument som anfördes var aft denrådande ordningen var nära förbunden med monarkins begrepp och att sammaordning förelåg i nabomonarkierna och . Formuleringarna är enligt min meningavslöjande. Den rådande ordningen, dvs. den orättvisa som odiskutabelt ligger iatt konungen och hans hus i centrala straffrättsliga frågor står utanför svensklag, är nära förbunden med monarkins begrepp. Detta anfördes alltså som skäl för att behålla denbestående ordningen 1973.1 dag - - är def enligt vad jag kanutläsa ur betänkandet det enda argument som anför försitt avslagsyrkande. Trots att den här debatten omkonstitutionsutskottefs betänkande har pågått länge vore det av mycket stortvärde, om utskottets talesman , som dessutom är dess ordförande,litet mer utförligt än i betänkandet ville redogöra för utskottets motiv tillavslagsyrkandet. I avvaktan därpå ber jag att få yrka bifall till detsärskilda yrkande som finns delat på ledarmöternas bord, nämligen: att med anledning avmotion 1985/86:K217 hos regeringen begär förslag till sädana ändringar iregeringsformen och att konungens straffrättsliga immunitetupphävs. Vissa grundlagsfrågor m. m. 3 protokoU 1986/87:54-56 Prot.1986/87:54 14januari 1987 Vissa grundlagsfrågor m. m. AnL 25OLLE (): Här har redovisats den ordning som gällde isamband med behandlingen av det slutgiltiga förslaget till 1974 årsförfattning. Def framgår därav aft man i propositionen stod fast vid denordning som tidigare gällde, nämligen att konungen inte kan ställas till ansvarför brott. har gjort den bedömningen att detta förslagi propositionen, som senare såvitt jag vet godtogs av utan starkareinvändningar, var ett resultat av de överläggningar som hade förts påparfiledarnivå i den här frågan. Vi har inte sett att bibehållandet av denriabestämmelse har medfört några praktiska ölägenheter som gått sedandess. Jag yrkar därför avslag på def särskilda yrkande som har utdelats, sominte direkt överensstämmer med motionen men där def hemställs att riksdagenskall begära förslag fill ändringar i regeringsformen och . Sverigebehåller alltså en monarki med de begränsningar av konungens befogenheter somjag fidigare har redogjort för, och det är därför acceptabelt att denna regelfinns kvar. AnL 26AXEL (): Jag tackar ordförandeför att han i en replik så välvilligt förklarade litet närmare utskottets motivför avslag på mitt yrkande. Jag måste dock tillstå att jag är förbrylladöver ställningstagande. Jag nämnde i mitt anförandegrundlagberedningens förslag. Grundlagberedningen var sammansatt avparlamentariker, varav de flesta tillhörde . Vår värderade talmanIngemund var ledamot, liksom den i konstitutionella frågor omvittnatskicklige och , professor och kändbonde-förbundare. De kom fram fill att denna regel skulle strykas såsom enorättvis och orättfärdig särbestämmelse. säger dä att man vid deresonemang som fördes fann att det i alla fall var bäst att behålla dennaorättvisa. Jag kan, herr talman, tänka mig att det var förståeligt att monarkin var omgärdad av privilegier. Dåvar monarkin en maktfaktor-det var från den som makten i riket utgick. ärdef icke så. Det är i demokratins namn rimligt att denna regel tasbort. Jag vågar t. o. m. gissa att kungahusets medlemmar skulle vara lättadeoiti särbestämmelserna togs bort så att de kunde betrakta sig mera som vanligasvenska medborgare. Jag förstår att jag inte kan övertyga utskottetsordförande, men jag hoppas att några av kammarens ledamöter, som icke hardeltagit i KU:s överläggningar, har lyssnat så aft jag kan få litet stöd förmitt yrkande om bifall fill motionen. Att-safsen i mofionen var klumpigt skriven, och det ärdärför som det särskilda yrkandet har lagts fram, med i sak samma innebörd. Jagtillstår gärna att jag var för orutinerad för att det skulle falla riksdagenskammare och dess kansli i smaken, men det gör det . AnL 27OLLE (): Prot, 1986/87:54 Vissa grundlagsfrågor m. m. Trots Axel vältalighet måste jagvidhålla mitt yrkande. Jag vill därvid hänvisa till att deuppräknade konstitutionella auktoriteterna röstade för propositionen och attdet inte fanns någon reservation i utskottsbetänkandet. AnL 28 AXEL (): För att något belysa vad denna regel innebärskall jag ta ett litet exempel. Jag vill betona att def år ett teoretisktexempel, som aldrig kommer att inträffa i praktiken - det garanterar jag. Kammarens ledamöter får tänka sig att jag i ett anfall avplötslig och häftig aggression gentemot konstitufionsutskottets ordförandeträffar honom utanför hus och åsamkar honom kroppsskada. Jag blirdå straffad för det. Om jag drabbas av samma aversion när jag möter hansmajestät konungen och åsamkar honom samma kroppsskada blir jag också straffad,men på ett helt annat sätt, mycket hårdare. Det är orättvist - infe att jagblir straffad men att ordförande räknas som enannoriun-da och kanske litet sämre person, genom att straffet för att jagskadar honom inte blir lika hårt. Jag hardärför föreslagit att bestämmelsen skall tas bort ur lagstiftningen, AnL 29 (): Jag kan trösta Axel med att han, omhan ger sig i kast med aft klå upp ordförande, enligtregeringsformen åtnjuter partiell immunitet. Det finns särskilda bestämmelserom detta. Min fråga till Axel är, om han anser att ocksåimmuniteten för ledamöter skall avskaffas. Det vore måhändakonsekvent, och det kunde vara bra aft få reda på def i detta sammanhang, AnL 30 AXEL (): Först vill jag tacka den utomordentligtkunnige , ledamot av , för upplysningen.Talesättet "man lär så länge man lever" är synneriigen befogat närdet gäller mig, ställde den litetprovocerande frågan om immuniteten också skulle avskaffas för riksdagensledamöter. Nej, det tycker jag inte alls, , ärvs,medan vi ledamöter får se fill att vi blir valda till , och det är enofantlig skillnad. AnL 31JÖRN (vpk): Jag vill gärna motivera vpk:s hållning tillden i och för sig intressanta folkpartireservationen som utgår frånGöteborgsfallet, Göfeborgsfallet är helt klart; det handlar om övergreppmot rättigheten att iaktta en religiös regel eller sedvänja, som på intet sättkan vara negativ för omgivningen eller för andra människor. Skall man diskuterafrågan mera generellt blir det emellertid litet mera komplicerat. Jag noterade att en majoritet av folkpartietsriksdagsgrupp då hävdade, med samma princip som utgångspunkt, att koscherslaktskulle tillåtas. Vårt parti och majoriteten av gick inte med på dettakrav. Vissa grundlagsfrågor m. m. därför aftvi anser att det strider mot de etiska principer som bör upprätthållas ibehandlingen av djur och i djurhållningen, I olika rehgiösa ideologier kan det också finnas sedvänjoroch inslag, t, ex, när det gäller kvinnosynen, som inte innebärövergrepp gentemot någon annan individ men som är otillfredsställande urallmän, demokratisk synpunkt eller ur ideologibildningssynpunkf och som förden skull inte bör åtnjuta något sårskilt grundlagsskydd utan bör göras tillföremål för den kritik och öppna diskussion som då tillkommer. Med detta vill jag säga att situationen är litetkomplicerad och att det är svårt, för aft inte säga omöjligt, att lösa en sådanhär fråga, som man i och för sig kan ha vissa sympatier för, med en generellgrundlagsbestämmelse. Det är en fråga som får lösas i praxis. Den kan lösas ipraxis, t, ex, genom att för ett resonemang om detta ochavger eft betänkande, där vissa regler utformas och gränser dras för vad somskall vara acceptabelt i en demokrati och vad som inte skall vara det, Def kanbli en utgångspunkt, som olika underordnade rättsinstanser kan stödja sig pånär det gäller att bedöma de enskilda fallen. Därmed kan sådana både löjligaoch trista historier som Göteborgsfallet undvikas. vill jag bara upplysningsvis meddela attvpk-gruppen kommer att stödja Axel yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (övergång till republik) Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 20 förreservation 1 av , 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 2 (religionsfrihet) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 47 förreservation 2 av och , 25 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 3 (den enskilde och organisationer) Utskottets hemställan bifölls med 168 röster mot 155 förreservation 3 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (egendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet)