prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:100 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:120till näringsutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Sfll0-Sfll5till socialförsäkringsutskottet 1986/87:Sol37-Sol48fill socialutskottet 4 § Företogstill avgörande skatteutskottets betänkanden1986/87:34 och 37, justitieutskottets betänkaride 1986/87:20,socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:13, utbildningsutskottetsbetänkanden /87:15, 17 och 18 samt näringsutskottets betänkande 1986/87:21(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot, 99). Mom. 3(nedsatt eller slopad mervärdeskatt på livsmedel) Först biträddes reservation 1 av - som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion Sk539 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 283 röster mot16 för reservation 1 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (en redovisning angående skattebelastningen påbaslivsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 39 förreservation 2 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1986/87:100 betänkande 37 Utskottets hemställan bifölls. betänkande 20 Punkt 2 Mom. 1(särskilda åtgärder avseende lokalanstalter) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 38 förreservation 1 av och . Mom. 2 (åtgärdsprogram mot narkofika på anstalterna m. Förstbiträddes reservation 2 av m. fl. med 84 röster mot 69 förreservation 3 av m, fl, 153 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 85 för reservation 2av m,fl. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (behandlingskliniker för missbrukare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBjörn Körlof m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 146 förreservationen av m. fl. betänkande 15 Punkt 1 Mom. 2 och3 (hinder tills vidare att genomgå utbildning inom högskolan -avskiljande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 4 (översyn av uppdragsutbildningen) Först biträddes reservation 2 av och med 48 röster mot 16 för reservation 3 av . 240ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 2 av och - genom uppresning. Mom. 6 (förslag om nytt tillträdessystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBirgitta Rydle m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (andelen direktantagna studerande) Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 108 förreservation 5 av m. fl. Mom. 8(avskaffande av kårobligatoriet) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBjörn Samuel- son - bifölls med acklamation. Mom. 9 (uppdraget som prefekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2(ökad internafionalisering m.m, inom högskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLarz och - bifölls med acklamation, Mo/n. 3 (anslag till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 40 förreservation 9 av och . Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och 3 (planeringsram förekonom- och juristlinjerna) Först biträddes reservation 1 av - somställdes mot reservation 2 av och - genom Härefter biföllsutskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 av YlvaAnnerstedt och - genom uppresning. Mom. 5 (påbyggnadslinje anknuten till sociala linjen) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förreservation 3 av i motsvarande del. Mom. 6 (planeringsram för sociala linjen) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 70 förreservation 4 av m.fl. Mom. 8 (planeringsramar för förvaltningslinjen öch linjenför personal- och arbetslivsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avBirgitta Rydle m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 14 (utredning av högskoleutbildning inom frifids-,rekreations- och turismområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBjörn - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:100 betänkande 18 Punkt l Mom. 2(uttalande om dimensionering och lokalisering av läkarlinjen efter budgetåret1987/88) Först biträddes reservation 2 av ochMarianne med 38 röster mot 16 för reservafion 3 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m, fl,med 103 röster mot 53 för reservation 2 av och , 146 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot109 för reservation 1 av m, fl, 37 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (planeringsramar för tandläkarlinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av och , dels reservation 5 av - bifölls med acklamation. Mom. 4 (uttalande om tandläkarutbildning i m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 16 (planeringsramar för påbyggnadslinjer i anslutningtill hälso- och sjukvårdslinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 av LarzJohansson och - bifölls med acklamation. Mo/n. 18 och 19 (samordning av verksamhets- ochutbildningsplanering inom vårdyrkessektorn, m:m.) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 74 förreservation 8 av m.fl. Mom. 20 (en föriängd, alternafiv studiegång inom hälso-och sjukvårdslinjen) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 42 förreservation 9 av och . Mo/n. 22 (decentralisering av viss vårdyrkesutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 38 förreservation 10 av och . Mom. 31 (huvudmannaskapet för högskoleutbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 21 Punkt 3 (utredningar m,m.) Utskottets hemställan bifölls med 193 röster mot 109 för reservafion1 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 7 (främjande av hemslöjden) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 37 förreservation 2 av och , Punkt 10 (förmånlig kreditgivning till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar m.fl, - bifölls med acklamation. Mom 1(anslag till Bidrag till statens provningsanstalt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avErik Hovhammar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (provning av trämaterial m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avChrister Eirefelt m.fl, - bifölls med acklamation. Punkt 21 (utrustning till statens provningsanstalt) Utskottets hemställan - soin ställdes mot reservation 6 avErik Hovhammar m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:18om äktenskapsbalk m, m, (prop, 1986/87:1). Äktenskapsbalk m. m. Den familjerättsliga lagstiftningen har storbetydelse för de flesta människor. Det är därför viktigt att den successivt anpassastill förändringar i människors levnadsmönster och i samhällsutvecklingen. giftermålsbalk präglades naturligtvis av devärderingar och den samhällsstruktur som rådde . Den haremellertid varit föremål för en omfattande översyn. Översynen harlett till att nya regler om ingående och upplösning av äktenskap togs in igiftermålsbalken , Äktenskapsbalk m. m. Vidare ändradesreglerna om makars underhållsskyldighet . har turen kommit till att modernisera de regler igiftermålsbalken som avser makars egendom. förs giftermålsbalkensregler om äktenskaps ingående och upplösning samt om underhåll mellan makaröver i en ny äktenskapsbalk. Nyheterna i avser alltså reglerna ommakars egendom, I anslutning till dessa föreslås också vissa ändringar iärvdabalken. Dessa nyheter innebär en betydelsefull familjerättslig reform. Detekonomiska skyddet för eri efterlevande make ökas. Vissa oskäliga resultat, somen bodelning mellan makar kan medföra enligt nu gällande regler, förhindras. Syftet att öka det ekonomiska skyddet för efterlevandemake uppnås på framför allt två sätt. För det första förändras arvsreglerna så att make fårarvsrätt framför gemensamma barn. De barn makarna har gemensamt - men ocksåbara de -får alltså enligt de nya reglerna vänta med att få ut arvet till dessatt båda föräldrarna har avlidit. Jag beklagar att moderata samlingspartiet ochcenterpartiet i det här sammanhanget ställer sig vid sidan av en enighet iutskottet på det sättet att dessa två partier vill utesluta enskild egendomfrån arvsrätten. Det är inte sakligt motiverat. För det andra får den efterlevande maken rätt att bestämmaatt vardera sidan skall som sin andel vid bodelningen behålla sittgiftorättsgods - helt eller delvis. Härigenom slipper en efterlevande make, somhar mer giftorättsgods än den avlidna maken, avstå viss del av sin egendom tillden avlidna makens arvingar och testamentstagare. Genom de nya arvsregler och bodelningsregler som föreslåsskapas alltså ett väsentligt starkare ekonomiskt skydd för den efterlevandemaken, kan den efterlevande rnaken t, ex, tvingas att sälja sitt hem föratt kunna lösa ut barnen. Den nya lagstiftningen ger den efterlevande makenmöjligheten att i de flesta fall sitta i orubbat bo. En modern äktenskapslagstiftning bör givetvis också främjasträvandena efter jämställdhet mellan kvinnor och män. Lagstiftningen bör därförvärna om makarnas självständighet gentemot varandra. Ett uttryck för detta äratt bygger på huvudprincipen att varje make råder över sinegendom och svarar för sina skulder. Samfidigt är det emellertid viktigt attlagstiftningen skyddar den ekonomiskt svagare maken då äktenskapet upplöses. Genom ökas skyddet för den ekonomisktsvagare maken, inte bara i sådana fall då bodelning skall ske med anledning avden andra makens död, utan också när bodelning skall ske med anledning aväktenskapsskillnad. Det är framför allt genom att göra egendom till enskild somden ekonomiskt starkare maken har kunnat försätta den ekonomiskt svagare makeni en dålig situafion i dessa fall. Därför ökas nu möjligheterna att dra inenskild egendom i bodelningen. kan en hälftendelning vid bodelningen vara oskälig.Redan enligt gällande rätt har det funnits vissa möjligheter att frångåhälftendelningen. Dessa möjligheter har dock varit starkt begränsade. Enligtpraktiskt verksamma jurister har dessa möjligheter i praktiken sällan kunnatutnyttjas. Det är detta som ligger bakom bl. a. talet om att nuvarandelagstiftning gör detmöjligt att "skilja sig till pengar". För att komma till rätta med sådana och andra oskäligaresultat av de nuvarande bodelningsreglerna har försetts medbestämmelser som i större utsträckning än de nuvarande ger möjlighet attavvika från hälftendelningen. Det är de s. k, jämkningsbestämmelserna. Dessablir tillämpliga framför allt vid kortvariga äktenskap, där det ofta framstårsom oskäligt med en likadelning, om makarna har fört med sig olika egendomsvärdenin i äktenskapet. Även i övrigt innehåller nya regler somsyftar till att rätta till olämpliga verkningar av nuvarande regler, t. ex. närdet gäller gåva mellan makar och behandlingen av pensionsförsäkringar i sambandmed bodelning. Vissa sociala skyddsregler ändras också i syfte att stärkaskyddet för en efterlevande eller en ekonomiskt eller socialt svagare make.Bl.a, ökas möjligheterna för en make att i samband med bodelning få överta enbostad som ägs av den andra maken och där makarna har bott tillsammans. En nyhet är vidare att en make på motsvarande sätt som närdet gäller bostaden skall ha möjlighet att överta bohag som tillhör den andramaken. utformades i nordisktsamarbete. Ett sådant samarbete är värdefullt från flera synpunkter. Betydelsenav detta samarbete har ökat i takt med den allt störrerörligheten över gränserna i , Särskilt när det gäller denfamiljerättsliga lagstiftningen har de som flyttar från ett nordiskt land fillett annat ett självklart intresse av att lagsfiftningen är så likartad sommöjligt i de olika länderna. Bl, a. har understrukit detta vidflera tillfällen. Det är därför med stor fillfredsställelse som jagkonstaterar att de nya reglerna om äktenskap och arv som föreslås gälla iSverige innebär att svensk rätt väsentligt närmar sig den lagstiftning på dettaområde som finns i , och . En tydlig tendens under de senaste årtiondenaär att allt fler kvinnor och män bor fillsammans under äktenskapsUknandeförhållanden utan att vara gifta med varandra. Äktenskapet är dock trots detfortfarande den dominerande samlevnadsformen. av alla samboende par ärgifta. Samboende utan äktenskap förekommer framför allt hos yngre par. Det ärnumera faktiskt ovanligt att äktenskap ingås utan att makarna harbott tillsammans under en längre eller . Att sambo framstår alltså istor utsträckning som ett förstadium till äktenskap. Rättsligt regleras ett samboförhållande i huvudsakav allmänna regler. Särskilda civilrättsliga lagbestämmelser för sambor finnsbara en, nämligen den som säger att en sambo i vissa fall mot betalning kan fåöverta en bostad som tillhör den andra sambon. Den regeln är bra, men denbehöver nu byggas ut, och det sker genom förslaget till sambolag. Men förutom detta gäller bara allmänna rättsregler. Det ärinte så, som ofta förutsätts i debatten, att man här befinner sig i ettjuridiskt vakuum, utan allmänna regler gäller som sagt. Men dessa allmännaregler är för sambor högst ofillfredsställande, och att träffa avtal om enbättre ordning är i prakfiken mycket svårt för att inte säga omöjligt. Nuvaranderegler innebär att egendom som samborna äger tillsammans Äktenskapsbalk m. m. Äktenskapsbalk m. m. inte kanfördelas mellan dem på ett enkelt sätt, om de separerar eller en av dem dör. Men allvarligare än så är det att den ekonomiskt svagaresambon ofta riskerar att få lämna det gemensamma hemmet tomhänt, trots att haneller hon kanske i stor utsträckning har gjort insatser som möjliggjortuppbyggnaden av hemmet. Ofta har kvinnan under samboförhållandet fått stå för dedagliga inköpen av t.ex. livsmedel. Mannen har å sin sida stått för inköpen av möbleroch andra kapitalvaror och kanske bostaden. I sådana fall kan kvinnan få lämnasamboförhållandet tomhänt, medan mannen eller hans arvingar behåller vad hanköpt. Det behövs därför bättre regler om upplösning av detgemensamma hemmet när ett samboförhållande upphör. Av den anledningen harregeringen för lagt fram ett förslag om en lag om sambors gemensammahem, som innehåller ett väsentligt förbättrat skydd för den ekonomiskt svagaresambon och för en efterlevande sambo. Lagen tillhandahåller också ett enkeltsystem för fördelningen mellan samborna av det gemensamma hemmet. och går emot förslaget. Eninvändning är att samborna i förväg bör avtala om en sådan ordning för delningav det som köpts för det gemensamma hemmet som de vill ha. Jag har emellertidredan sagt att det inte är en praktisk lösning. Och hur tror man att kvinnan imitt exempel skulle ha förmått mannen att i förväg skriva på ett avtal som gerhenne hälften av den egendom som han sedermera köper? En annan invändning mot sambolagsfiffningen sägs varaideologisk. Lagen sägs minska äktenskapets betydelse, dess helgd, och innebäratt vi får s. k. B-äktenskap, Det är osakligt, och även cyniskt, att hävda attäktenskapet måste värnas genom att nuvarande orättfärdiga delningsreglerbibehålls för sambor. Det är vidare fel att påstå att man tillskapar ettB-äktenskap, Sambolagen gör inte ett samboförhållande till ett äktenskap. Detblir det först om man gifter sig. Det skall man göra om man vill ha denfullständiga reglering av förhållandet som lagstiftningen för gifta, dvs, dennya , ger. Just därför att det finns ett mer heltäckande juridisktsystem för samlevnad - alltså äktenskapet - är den utvidgning avsambolagstiftningen som genomförs försiktig. Den omfattar bara egendom somutgör sambornas gemensamma bostad och deras gemensamma bohag. All annan egendomhålls utanför, t, ex, banktillgodohavanden, värdepapper, bilar och båtar liksomfritidsbostäder, Lagens regler om delning av det gemensamma hemmet gällerendast sådan bostad som har förvärvats för gemensamt begagnande. Det medför ipraktiken att bara sådan bostad och sådant bohag som anskaffats under ellerinför samboförhållandet omfattas av dessa regler. Den bostad eller bohagsegendomsom en sambo haft före samboförhållandet berörs alltså inte avdelningsreglerna. För sambor som av olika skäl vill hålla sina ekonomiskaförhållanden helt åtskilda finns det möjlighet att avtala om att lagens reglerom delning av det gemensamma hemmet inte skall gälla i deras förhållande, Lagenblir över huvudtaget inte aktuell annat än om en delning påkallas och man inte är överens. Det är väl känt att man oftast flyttar samman utan attnärmare ha funderat över de rättsliga och ekonomiska konsekvenserna. Först närdet är aktuellt med separation, eller sedan den ekonomiskt starkare sambon haravlidit, får den ekonomiskt svagare sambon klart för sig att han eller honborde ha skyddat sig genom olika dispositioner före eller undersariiboförhållandet. Därför behövs sambolagen! Och den måste gällagenerellt och inte bara, som en del föreslagit, om parterna har avtalat om det.Endast den som tycker att den svagare parten får skylla sig själv om denne intehar ordnat sina angelägenheter på ett lämpligt sätt skulle vara nöjd med ettsådant rättssystem. Avslutningsvis, herr talman, vill jag framhålla att dennya familjelagstiftning som regeringen nu föreslår, och som skall taställning till, har fått ett brett stöd vid den tidigare remissbehandlingen. Vikan räkna med att den väl motsvarar den allmänna uppfattningen om vad en sådanlagstiftning bör innebära. Det är glädjande att det också tycks finnasförutsättningar för en bred majoritet i riksdag för den nyalagstiftningen. Bortsett från motståndet mot sambolagen från två partier och iövrigt någon reservation upplever jag nämligen de avsteg från ett enigtutskottsutlåtande som föreligger som i huvudsak skiljaktigheter i tekniska frågor.Detta är tillfredsställande att kunna konstatera, när nu går attbesluta om en helt ny balk. 2 (): De beslut som nu går att fattainnebär i flera avseenden betydelsefulla förändringar i gällande giftermålsbalkoch ärvda-balk. Ställningstagandena kommer attpåverka förhållandena mellan äkta makar såväl under deras livsfid som vid denene makens bortgång, varvid även de efterlevandes situation förändras, jämförtmed vad som gäller. har genom ett antal s. k. hearingar medrepresentanter för bl. a, , olika institufioner ochnäringslivsorganisafioner fått såväl propositionens som motionernas förslagbelysta från olika utgångspunkter. Förslaget om en särskild sambolag är ett försök attreglera hur ett gemensamt hem skall delas mellan icke gifta samboende närsamboförhållandet upphör genom att de samboende flyttar isär eller genom atten av de samboende avlider. Denna del av regeringens proposition är den mestdiskuterade.och även den mest kritiserade. Propositionens förslag bygger i huvudsak på det betänkandesom familje-lagssakkunniga lade fram för nu . De delademeningar som kom fram under utredningsarbetet kommer i stort sett också fram ide reservationer som fogats till det lagutskottsbetänkande som nu haratt ta ställning till. Vi har från borgerligt håll inför den här debatten delatupp ämnesområden och reservationer oss emellan för att därigenom minska ner debatfiden.Som framgår av reservationerna, innebär detta dock inte att vi från borgerligthåll är ense på alla punkter. Äktenskapsbalk m. m. Äktenskapsbalk m. m. Under utskottsarbetet har viborgerliga yrkat - och där är vi absolut ense -på uppskov med behandlingen avhela detta ärende. Vi hävdade nämligen i utskottet - och jag menar med all rätt- att inte bör fatta beslut i ett så omfattande lagstiftningsärendesom det föreliggande, innan förslag lagts dels om ikraftträdande ochövergångsbestämmelser, dels om följdlagstiftning inom bl, a, försäkringsrättoch arvsbeskattning. Vi anser inte att beslutsordningen är rimlig.Propositionen om följdlagstiftning har förelagts efter det attutskottet justerat sitt betänkande -motionstiden utgick för ett par dagarsedan. Det är märkligt att utskottets socialdemokratiska majoritet inte gavvårt uppskovsyrkande sitt stöd. Så bråttom får det absolut inte vara attgenomföra genomgripande förändringar i en så viktig lagstiftning som det här ärfråga om, att man inte kan ge oss i tid att ta ställning till helalagkomplexet i ett sammanhang. Det hade varit minst sagt rimligt att geutskottet möjlighet att pröva de olika förslagen även i förhållande till derasretroaktiva verkan på nu gällande regler, äktenskapsbalk m, m, liksomkonsekvenserna för bl, a, nu gällande testamenten. Vi har i ett särskilt yttrande mycket starkt markerat detofillfredsställande i denna beslutsordning. Det kan inte finnas några sakskältill att hela detta lagkomplex skall jäktas fram. Det borde försocialdemokraterna i utskottet -och även för regeringen - varit angeläget att idessa viktiga frågor skapa enighet i varje fall om handläggningen. Beslutsordningen - som är oss påtvingad - är mycketanmärkningsvärd. Utskottsmajoriteten delar tydligen vår uppfattning men anserändå att det kan räcka med att utskottet haft tillgång till en lagrådsremissmed förslag till övergångsbestämmelser, varför något hinder för attnu ta ställning inte kan anses föreligga. Några sakskäl till brådskan har interedovisats i utskottet. Kanske justitieministern har några att redovisa här . Det vore i så fall värdefullt. Justitieministern beklagade att moderaternaoch inte accepterat ändringarna i fullt ut. Jag kommer inteatt gå in på de reservationer som avser vare sig ellerärvdabalken. De kommer att tas upp av andra talare. När det gäller ändringarnai vill jag dock understryka, att jag finner det riktigt att viddödsfall förbättras nu den efterlevande makens möjligheter att sitta "iorubbat bo", som det heter, även om vi från moderata samlingsparfiet intehar velat gå lika långt som regeringsförslaget. När jag fick höra talas om,att regeringen övervägde att lägga fram en särskild lag om reglering avförhållandena mellan icke gifta samboende så tyckte jag helt sponant att detvar bra. Det var bra därför att numera är den typen av samboende alltvanligare. Det finns statisfik som bekräftar detta. Jag förstår att närjustitieministern talar om att anpassa äktenskapslagstiftningen tillsamhällsutvecklingen var det detta han menade. Enligt finns ca 400 000ogifta sambopar. Någon exakt uppgift om hur många barn som är gemensamma isamboparen är förståeligt nog inte möjligt att fä fram, men i åldern 0-17 årkan de uppskattas fill ca 265 000, Ju mer man analyserar behovet av en särskild sambolagdesto mer betänksam bör man rimligtvis bli. I varje fall blev jag det! Manmåste ställa sig frågan: "Varför bor så många fillsammans utan attgifta sig?" Många gifter sig inte ens även om de får både ett eller flerabarn fillsammans. Ja, varför gifter man sig inte, när det numera ärså enkeltatt få samboendet legaliserat som äktenskap? Det här är faktiskt frågor, somjag tycker är vikfiga att ställa. Jag kan inte ge något entydigt svar på dem. Ingen annanlär heller kunna göra det, För många samboende har det nog helt enkelt barablivit så - det har inte blivit av att gifta sig. Andra däremot har med avsiktvalt ett samboförhållande, därför att de inte vill ha sin relationlagreglerad. Det här är frågeställningar som inte närmare analyserats iregeringsförslaget. Nej, förslaget innebär i realiteten, att de som valt attbo samman i ett icke lagreglerat forhållande nu "kollektivansluts"till en lagstiftning, som de inte vill ha och som de nu eventuellt anser sigtvingade att avtala bort, i den mån detta är görligt. Detta är utifrån moderatavärderingar inte acceptabelt. Samhället går in och reglerar, även där det intefinns vare sig behov eller önskemål om reglering. gäller regler för äktenskapet - regler somklart och tydligt bl.a, markerar när ett äktenskap ingåtts och, om detupplöses, när detta skett.