prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Rådet har att.handlägga frågor söm rör barns miljö och barns säkerhet, Barnmiljörådct har, som man säger i motioncrt, gjort undersökning av den rättsliga behartdlingen och bedömningen avbarnolycksfall. Den är begränsad fill och län. Man hartagit upp eu del farliga platser. Vi instämmer i alla de där värderingarna ochatt det är mänga av de platserna som behöver en översyn. Men detta är ocksåkopplat fill remissbehandlingen av en ny ordningslag. Den remissbehandlingen ärnu avslutad, och man överväger det här förslaget irtom regeringskansliet.Tidigast kan vi vänta en proposition i detta ärende, och vifår alltså anledning att återkomma då. Får jag bara med rtågra ord bemöta dert motiort som ErkkiTammenoksa berörde beträffande lagreglering av och statsbidrag fillhemspråksfräning. Jag kan bara hänvisa till det ställningstagande som ett enigtsocialutskott har Prot.1986/87:135 gjort, nämligen aft de stafsfinansiella förutsättnirtgarna intefinns för en lagstadgad hemspråksfrärting. Ävenom den fidigare vpk-motioncrt, som Vissa anslag tid omsorg om barn och ungdom utskottetavstyrkte , gällde obligatorisk modersmålsundervisning för invartdrarbarn,kan man nog göra den tolkningen att etf obligatorium och en lag skulle få sammakonsekvenser, och ställer det sig alltså för kostsamt. Detstatsbidrag som utgår år , per barn och år. Det skallmöjliggöra för kommunerrta aft ordna hemspråksfräning för fem- och sexåringar.Infe minst vill dock utskottet framhålla att föräldrarna själva måste vara desom har de största möjligheterna och framför allt det största ansvaret för aftträna barnen i det språk som anvärtds i hemmet. Jag yrkar därför, i likhet medutskottet, att motiort So613 avstyrks. Sammanfattrtingsvis ber jagfä yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet och avslag på de bådareservationerrta, 108 (); Till vill jag säga att jag haren egen uppfattrtirtg om etf obligatorium i detta fall, men jag avstår från atfförlänga debatten. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 13 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (stöd för PLO) Utskottets hemställan med godkänrtande av utskoftetsmotivering bifölls med 267 röster mot 46 för utskottets hemställan med dcrtändring i motiveringen som föreslagits i reservation 1 av ochHädar , 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 5 (relafioner till ) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förhemställan i reservation 3 av , Utskottets mofivering godkändes med 266 röster mot 48 förutskotfets motivering med den ändrirtg däri som föreslagits i reservation 2 avRune och , betänkande 36 Punkt 2 Mom. 1(skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 47 förreservation 1 av 124 och , Mom. 2(förbättrat rättsskydd vid barnolycksfall) Utskottets hernställan bifölls med 267 röster mot 47 förreservation 2 av och , Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Resursfördelning m. m. inom hälso-och sjukvården 11 §På förslag av förste vice talrtiartnen medgav kammaren att de ärenden somhartrt debatteras färdigt uuder återstoden av dagens sammanträde skulle företastill avgörartde i etf sammanhang i början av morgortdagcrts arbetsplcrtum. 12 §Kammarert beslöt kl, 18,00 atf ajournera förhandlingarna till kl, förmiddagsuppehåll. 13 § Förhandlingarna återupptogs kl, 19,00 under ledningav tredje vice talmannen. 14 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1986/87:37 om resursfördelning m,m,inom hälso- och sjukvården (prop, 1986/87:114), m. inom hälso- och .sjukvården Anf.109 (): Svensk sjukvård är på många sätt imponerande, men den harockså allvarliga brister. Vi har problem med läkarförsörjningen i stora delarav landet. Vi har i utskottet gjort ett uttalande om detta problem. Vi harväxande problem med pcrsortalförsörjningcrt inom andra kategorier särskilt istorstäderrta och särskilt , då många avdelningar tvingas slå igen.Vi har fiofuscrtfals märtniskor som mot sin vilja tvingas dela rum framför alltinom långvården men också inom den psykiatriska vårdcrt och omsorgsvårdert. Vihar artdra kapacitetsproblem också, Ruuf om på våra sjukhus ligger märtniskor ikorridorerna. Vi har långa köer för mårtga typer av operationer, inte rtiirtstför ögonoperafiortcr. höftledsoperationer och hjärfoperationer. har vi från sida försökt fåregeringert att ta itu med dessa problem. Köproblemet har vi påtalat i motioner,interpellationer och i frågor. Vi har lagt fram konkreta förslag till insatsersom skulle kunna göras. Men frårt regerirtgens sida har vi mest fåtthänvisningar till att det här är någontirtg som följer av dcrtmedicinsk-tekniska utvecklingen och atf det är uppgifter som ankommer pälandstirtgen. varför det inte påkallar någon uppmärksamhet från regeringen. Resursfördelning m. m. inom hälso-och sjukvården Vi har begärt en ordentlig kartläggning avköerna för att åtminstone få grepp om problemet. Först fick vi nej på defförslaget både från och frånriksdagsmajoriteten, vände på klacken och satte igång en undersökning av köerna och lovade atf det skulle kommaeu första redovisning, Vårert har kommit, och våren har gått. Någon redovisninghar inte synts fill -för övrigt syns infe heller sjukvårdsmirtisferrt till,vilket är märkvärdigt med tartke på att vi rtu behartdlar en av henrtcsvikfigare proposifiortcr. Vi tycker att riksdagert rtu skall göra ert beställrtinghos regerirtgert och säga atf vi vill ha dertna karfjäggrtirtg somsocialmirtistcrn så länge har förmenat . Vi har i ocksåbegärt att regeringen skall få sätta in mera resurser för att få bort köerna.Vi har pekat på de miljarder som rinner ut genom sjukförsäkringen ochförtidspensioner till människor som väntar på operationer. Det har gjorts kalkylerpå detta. De är visserligen osäkra, men det råder inget tvivel om aft väldigtstora summor används till sjukpenning och pensioner åt personer som skulle hakunnat återgå till arbetslivet om de hade fått behandlirtg i fid. Paradexempelpå detta är s, k, bohusexperimentct, som ett enhälligt landsting i Bohuslänville gertomföra men som regeringen envetet och halsstarrigt sagt nej till, Ihöstas förklarade socialministern aft det var principiellt omöjligt aftgenomföra den överföring av pengarna från sjukförsäkringen fill sjukvården, somman ville i Bohuslandstingcf, därför atf man omöjligen kunde öppna en artdrakanal vid sidan av Dagmarpengarna som går till sjukvården. har emellertidregeringen sent omsider föreslagit en sådan andra kanal, visserligen en gartskaynklig rännil men ändå. Man vill att 70 milj, kr, skall fördelas tillsjukvårdshuvudmärtnen på villkor som man inte lyckats precisera ipropositiortert men som man avser att utreda på ett senare stadium. Man ställerupp ett enda villkor, nämligert aft rtågon typ av rikskö skall etableras. Desom vänfar på någon form av operation skall fördelas över hela lartdet: Idértom en riksköhar inte, såvitt jag har förstått, givit socialministern flerbeundrare inom landstingsvärlden. Vi tycker för vår del att det är ett ganska tunt dokumentvi har fått från regeringen. Normalt brukar man utgå från att propositionerskall beredas innan de avges till , att man skall fundera litet grannpå innehållet, villkor och regler innan man begär pengar ay , inte skall komma och säga: Vi vill ha 70 miljoner, och vi avser att sedanfundera över hur de skall fördelas. Men vi tar det som ett tecken på attregeringen sent omsider omprövat sin prirtcipiella hållning och bestämt sig föratt något måste göras, men sedart irtte haft fid att furtdera ut vad som börgöras. Det är ändå etf litet tecken på en värdefull omprövning från regeringenssida. Den passivitet mart har lagt i inför sjukvårdsproblemen ärartmärknings-värd och klandervärd, menar vi. Från sida har vi föreslagit att dessa artslagskall beviljas, men att en parlamerttarisk beredrting skall få överväga hurpengarna skall anvärtdas. Givetvis ser vi inte dessa 70 miljoner som den crtdainsats som bör göras för atf få fart på sjukvården och åstadkomma en avverkningav köerna. Vi tror fortfarande att det går aft överföra ganska stora beloppfrån sjukförsäkringssystemet fill sjukvården, för atf därigenom fä mer resurserför operatiorter, behartdlingar och rchabilitcrirtgsinsafser. Man brukar säga att sjukvården i svarar för 9-10 %av bruttonationalprodukten,'Det är sant om mart ser till själva verksamhetert,själva konsumtionen av sjukvård, Meu om mart därtill ser pä alla de pertgar somgår ut i ersättrting till sjuka människor i form av sjukpenning,förtidspensioner och sjuklöner når man snarare ett belopp på avBNP, Vi använder BNP för ersättning till personer som är sjuka. Detär självfallet irtte möjligt att utrtyttja alla de av BNP till sjukvård,Meu vi tror ärtdå att ert infe obetydlig del skulle kunrta överföras till aktivsjukvårdande behandling och därigenom eliminera behovet av sjukpenning, kanskeockså i några fall förtidspension, för människor som väntar på operationoch behandling. På den purtkfcrt har vi ideligert försökt vinna gehör hosregeringert. Vi har ideligen fått höra att saken möjligen förtjänar attutredas. Några posifiva markeringar i övrigt har vi inte kunnat utverka. Det är inte tid i för långadebatter. Jag skall med detta yrka bifall till reservafionerna 10, 13 och 15och i övrigt till utskottets hemställan. Resursfördelning m. m. inom hälso-och sjukvärden 110GÖTE (); Vi går atf behandla en av de absolutviktigaste frågorna under denrta vårsessiort; Köerrta och problemen inomsjukvården. Genom dcrt propositiort som regeringert har lagt har man erkänt attdet är rtågot sjukt irtom sjukvårdcrt och det system som vi har. Jag vill, liksom utskottets ordförande, beklaga att inteansvarigt statsråd är här. Frågan är oerhört viktig. Propositionen som harlagts fram har också sä stora brister atf det hade funnits skäl för ansvarigtstatsråd aft vara här och svara pä frågor och redovisa vad som mcrtas med delarav propositiortert, just utifrån frågans allvarliga art. finns inteansvarigt statsråd här. Vi får bara konstatera detta. Jag vet irtte riktigt hur man skall tolka det härpropositionsförslaget. Från moderat sida har vi sagt aft vi är beredda attacceptera de 70 miljortcrna irtom ramcrt för ett särskilt artslag förutsatt attriksdagert ger klara direktiv när det gäller grunder och målsättrtirtgar förhur pengarrta skall artvändas. Det är, precis som utskottets ordförande sade,mycket märkligt att det framläggs en proposifion i en viktig fråga utan någonsom helst redovisnirtg, bara crt artslagsbegärart. Det kart rimligtvis irtte havarit så att mart haft sä bråttom i departemerttet atf mart irtte buunif tänkapå hur pengarna skall användas utan varit tvurtgcrt att bara härtvisa till enkommande arbetsgrupp, som efter riksdagsbeslutet kommer aft fa ställning tillhur medlen skall användas. Jag tycker det är en slarvig behandling idepartementet, och det är en ordning som egentligen inte kan accepteras avriksdagen. Det är därför som vi moderater i reservationer klart vill markeraoch ge till känrta via riksdagsbeslut hur pengarna skall anvärtdas ochgruudcrrta för hur de skall användas. I en arfikel för en fid sedan omsjukvårdsköcrna skrev en kvällstidning att det är en spricka i det svenskavälfärdsbygget. Vi kan konstatera att den sprickart är allvarlig. Köerrta ökari omfattning i vissa delar av landet. Det är de fre kärtda specialiteterrta somman diskuterar, men om vi tränger litet djupare in i frågan om kösituationenkan vi konstatera atf det finns mycket stora köproblem också inom andra områdenän just de tre Resursfördelning m. m. inom hälso-och sjukvården nämnda.Här finns en risk för att rnan nu pekar på dessa tre områden så starkt atf detuppstår änrtu längre besvärande köer för patienter som har andrasjukdomsproblcm. Det är givetvis helt otillfredsställartde att patientermed livshotande sjukdomar gång på gårtg får beskedet atf sjukhuset inte kanföreta operation därför aft än det ena än det andra har inträffat. Detta ärhelt oacceptabelt sett ur planerirtgssynpunkt, och det är oacceptabelt förpatienten, eftersom vederbörande givetvis hamnar i en ännu besvärligaresituation. De här problemen har vi gång efter annan under de senastemånaderna fått presenterade för oss via massmedia eller i andra sammanhang.Sprickan i välfärden visar sig mycket markartt. Ert orsak till problemert är dcrt tekrtiska utvecklingenpä def medicinska området, säger bl. a. ansvarigt statsråd. Det må så vara atfden medicinsk-tekniska utvecklingen går snabbt och att detta kräver ensjukvårdsorganisation som är anpassbar och flexibel och icke alltför hårtstyrd frårt certtralt håll. Mcrt det går irtte aft gömma sig bakom denmedicinsk-tekniska utvecklingen. Om den hade varit orsaken, då skulle problemengivetvis ha varit precis lika stora i alla andra länder som arbetar inom ramenför samma medicinsk-tekniska utveckling som vi gör i . Vi vet att såinte är fallet, utan aft har långa köer som det i andra europeiskavälfärdsländer inte alls finns samma köbildning till motsvarande operationer,kirurgiska ingrepp eller medicinska behandlingar. Resurserna spelar givetvis en viktig roll. Men då måste visamtidigt ha klart för oss att av vår BNP gär till hälso- ochsjukvården. gick av BNP till sjukvården. Vi har således haft en kraffig utveckling när det gällerresursförstärkning inom sjukvården. ökade landstingens volym med 3,. Jag tycker det finns anledning att ta rned de härsiffrorna i sammanhanget. De visar nämligen i viss män proportionerna i detpropositionsförslag som ligger. 70 miljoner i förstärkning skall bidra till attlösa kösituationen inom svensk hälso-och sjukvård! Vi får inte överskatta 70miljoner, som är mindre än 1 %o av def totala anslaget till sjukvården, somligger på . Frän moderat sida har vi gång på gång varnatför denna utveckling. Vi gjorde det i sartiband med att hälso- och sjukvårdslagenantogs. Vi sade då att statsmakterna undervärderade den kvalificeradesjukhusvården i relation fill hälsovårdande insatser. Vi sade precis detsammanär vi antog HS 90, hälso- och sjukvårdens inriktning inför 90-talef. Vi fickinte gehör för våra syrtpunkter, men vi har fått bevis för aft vi hade rätt,ett negativt bevis som drabbar mänga sjuka ute i det svenska samhället. Egerttligen är mycket av sjukvårdens kris en ideologiskkris, som baseras på.aft man har bundit resurser i stordrift och byråkrati ochi rätt mycket centralstyrning. Def finns också en likriktning inom svensksjukvårdsadministration, som vi moderater menar inte är bra utan tvärtomskadlig för den flexibilitet, tänjbarhet, som är nödvändig inom ramen för ensnabb utveckling, bl. a. på det medicinsk-tekniska området. Alternativ saknas liksom de möjligheter till posifivutveckling som alternativen ger. Vi menar atf man skulle kunna satsa mer påalternativ. , barnmorska i , visar ett exempelpå alternativ. Ett sådant alternativ som hennes borde uppmuntras i stället föratt motarbetas. Vi har under de år som gått konstaterat att en rad olikapositiva alternativ och nya grepp inom sjukvårdcrt också har motarbetats,därför att de infe passat in i de politisk-ideologiska systemen. Vi måsteemellertid ta till vara dessa alternativ. Vi måste stimulera alternativen. Ochvi måste .se till att alternativen får möjlighet att utvecklas och verkavidare. Vi har Sofiahemmet, vi har Heart Certter i . Jagskulle kurtrta räkna upp en rad ytterligare exempel, men jag skall infe göradef i detta sammanhang. Det är faktiskt inte så att alternativen i sjukvården ärett hot mot landstingen. Givetvis måste landstirtgcrt firtnas och svara förbasen i sjukvården också och ha en viktig del i sjukvården. Menlandstingsvården blir inte sämre därför att det också finns alternativ, sominnebär atf patienterna kan välja och som innebär att man, om det äröverbelastning på ett område, kan utnyttja en eventuell överkapacitet på ettannat. Def är så det måste fungera i ett välfärdssamhälle, om vi utgår ifrånatt människor skall känna trygghet i olika sammanhang. Från moderat sida har vi pekat på försäkringssystemet,ersätfningssysfe-met, till bl. a. privatpraktiserande läkare ochsjukgynirtastcr. kuude man läsa i tidningarna atf denstörsta privatpraktiken för sjukgymnaster i tvingas lägga ner avekonomiska skäl. Man klarar inte att driva verksaniheten vidare, eftersomersättningen från är för låg. Detta händer i ett skede då vivet atf köerna är mycket långa för behandling hos sjukgymnaster i ochi andra delar av landet. När sådant händer inom ramen för den svcrtska sjukvårdcrtär det faktiskt fråga om ert politiskt styrd kris, har inte viljan atträtta till de missförhållanden som finrts, utau rnan driver frågorna vidare påett sätt som gör att man, i stället för att förbättra vården för dcrti sortistår i kö, försämrar dert. Jag skulle vilja fråga majoritetens talesman orti det kananses vara en rimlig utveckling aft patienter på grund av ett stelbentersättningssystem skall drabbas och.få stå i betydligt längre vårdköer än vadsom i annat fall hade varit nödvändigt, Inriktrtingen av sjukvården är en annart viktig fråga. Vihar pekat på risker med inriktningen inför 90-.talet, Vi har sagt attprimärvården inte får överbefonas. Det är faktiskt så att primärvården inte kanersätta sjukhusvården. hade man den här frågan uppe iRekord-Magazinet, Där var def en erfaren läkare som betonade just attprimärvården inte löser sjukvårdens problem. Vi vet nu av erfarenhet att hanhar rätt, och han här gett oss rätt som har pekat på detta från början. Jag villnu fråga; Är utskottets talesman också beredd aft ge oss rätt på den härpunktert? Det är fakfiskt så att förebyggande hälsoåtgärder är bra,men de verkar först på lång sikt, och i skedet mellan det att mart sätter inåtgärderna och fram till det att de får effekt är det många patienter somhamnar i kläm därför att resurserna saknas och därmed möjligheterna att gebehandling. Läkarförbundetoch har också pekat på de risker som Resursfördelning m. m. inom hälso-och sjukvården 9 RiksdagensprolokolU986/87:135 Resursfördelning m. m. inom hälso-och .sjukvården ligger idagens inriktnirtg av hälso- och sjukvårdcrt med en överbetonirtg avprimärvården, I det här sammanhanget vill jag också påpeka att dettafakfiskt är ett hot mot de äldres trygghet, inte mirtst förde gamla som skallbo hemma isirt egen miljö, i sina villor eller lägenheter. Om infesjukhusvården fungerar, då fungerar heller inte tryggheten för de gamla somskall bo hemma. De måste ha tillgång till just den form av sjukhusvård som detkan uppstå behov av mycket snabbt och akut för gamla människor. Rckryteringsproblemcrt och persortalfrågornahar också visat sig. Vi får nu rapporter att sjuksköterskor lämnar sitt yrkeoch söker sig till andra yrken, sartifidigf som bristCrt när det gäller denformen av arbetskraftsresurs blir alltmer påtaglig. Från moderat sida menar vi att vi måste sätta värde påläkare, sjuksköterskor och sjukvårdspersonal i övrigt som arbetar i hälso- ochsjukvården. Vi måste se till atf de får stimulerande och ansvarsfullaarbetsuppgifter. Det får inte vara så aft byråkratin tynger ned dem, utan deraskunnande och ansvar skall i stället lyftas fram i olika sammanhang. Också härmenar vi att alternativen skulle vara bra. Det är betydligt bättre än att blihänvisad till en enda arbetsgivare i sitt yrke aft kunna säga: Jag trivs intehos dig. utan jag söker mig till ert annan arbetsgivare. Det måste vara ganskafrustrerande för dem som arbetar i sjukvården att veta, att blir jag ovärt medlandstinget i kan jag i bästa fall söka mig fill iÖstergötlands län, men båda tillhör samma landstingsförbund. Hur är det då niedvalfrihetcrt att söka arbete, aft utveckla sin yrkeskunskap, att skapanågonting för framfiden, om man är så låst i sin yrkesroll? Detta är ocksånegativt om vi ser fill den kösituation som finns i det svenskasamhället, Regeringensäger atf 7()milj, kr, till åtgärderpå kort sikt skall bidra fill att lösa sjukvårdskrisen. Från moderat sida harvi ställt upp vissa krav för att skall anslå dessa pengar. Först ochfrämst menar vi att påfienterts ställrting skall stärkas-och dert stärks irttegcrtOrti välvilligt tal från denna talarstol utan genom beslut i , så till vida att hälso- och sjukvårdslagen skall slå fast patientertsvalfrihet. Detta skall innebära att om inte hemlandstinget kan ge den värdpatienten behöver, skall patienten ha rätt atf söka sig till ett annatlandsting eller en annan vårdgivare på hemlandstingets bekostnad, irtom ramenför vad som kan anses vara rimlig vårdtid och väntetid. Vi har också sagt att vi inte kan tänka oss en rikskö,Flär kommer ytterligare en fråga till majoritetens talesman: Hur skall enrikskö fungera, där man skall placera människor från hela lartd? Allasom skall opereras för hjärt- eller höftledsfel skall placeras i ert centralrikskö. Hur skall det gä till? Hur har man tänkt att det skall fungera? Skallrnan tillsätta ett riksköverk rned en generaldirektör, kanske påvissfidsförordnande? Eller hur skall det fungera? Dessa frågeställningar visar hur illa genomtänkt dettakonkreta förslag i propositionen är - egentligen det enda konkreta förslaget. Detsamma gäller förslaget att man skall utgå från någongemensam form av indikationer. Människor måste uppfylla dessa indikationer föratf få Vem skall få bestämnia vilka de gemensamma övergripande indikationernaskall vara? Eller vem är det som skall bestämnia? Detta förslag är direkt farligt ur patientens synpunkt,att det skall skapas centrala regler beträffande de indikationer som skallgälla för att en människa skall få hamna i en kö. Är det så att den söm harfått ena ögat opererat i en starroperafion och väntar på operation på andraögat skall prioriteras ned-inom ramen för gällande regler för indikationer-fillförmän, för en annan? Men det kan fakfiskt finnas psykosociala skäl som gör attvederbörandes läkare bedömer att det är nödvändigt med snabbt ingripande. Även på denna punkt visar det sig hur illa genorntärtktpropositionens förslag är. Vi har specialistföreningar inom de olika specialiteterna, knutna till läkarsällskap och läkarförbund. Där finns kunnandet. Det är pä detta kunnande som vi skall basera hela bedömningen när det gäller behandlingsbehov, , Jag beklagar att ärade kammarledamöter pekarpä klockan och säger att liden lider. Jag är medveten om aft det är så, men jagmåste ändå klart få markera att denna viktiga fråga rnåste få bli föremål förden behandling som är nödvändig i riksdag. Det är, som jag sadetidigare, en av de viktigaste frågorna i värt välfärdssamhälle . När det gäller situationen pä har vi frånmoderat sida pekat på behovet av utveckling, förändring och flexibilitet föratt det skall vara möjligt att skapa en bättre trygghet inom ramen för svenskhälso- och sjukvård. Här kommer försäkringssystemet in i bilden. Jag skallsluta med att säga att genom ett reformerat försäkringssystem, där en större delav kostnaderna för hälso- och sjukvården finansieras via ett övergripandeförsäkringssystem, skapar vi ökad valfrihet för patienten och ökad trygghet. Vifår då också precis vad utskotfets ordförande efterlyste, nämligen en möjlighetatt utnyttja resurserna pä ett rikfigt sätt, så att människor i stället för attgä sjukskrivna skall kunna få använda sina pengar för aft fä enhöftledsoperation, genomförd. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill de reservationer där vi moderater finns med. Resursfördelning m, in, inom hälso-och sjukvården 111 (): Jag kommer atf fatta mig mycket kort i mittanförande. Det betyder naturligtvis inte att jag inte tycker att dessa frågorär utomordentligt viktiga. Detta betänkande behandlar bl, a, en proposition där detföreslås ett anslag på 70 milj, kr, till landstingen för utökning avoperationskapaciteten och att en s, k, rikskö skall inrättas. Från tillstyrker vi anslaget, även om detnaturligtvis.bara har en högst marginell betydelse i sammanhanget. Vi ställerdäremot infe upp pä förslaget om en rikskö.