prot · GA09121 · 1986-12-31 00:00:00 — Man skall därförinte vara förvånad över att föreskrifterna i lagen ganska ofta måste ändras,som en anpassning til! en förändrad verklighet och efter skiftande ellernyuppkomna behov. Om verkligheten är komplicerad, måste tyvärr också den lagstiftningsom reglerar verksamheten vara något komplicerad. En sådan fortlöpandeanpassning av sekretessreglerna sker enligt min mening bäst genom att man efterhand tar upp de frågor som upptäcks och anmäls av myndigheterna eller som bliraktuella på något annat sätt; Sedan ärdet ju en helt annan sak att göra en allmän översyn av Om sekretessreglerna inom hälso- och sjukvården, m. m. sekretesslagen för att t. ex. undersöka om systematikeller grundbegrepp behöver ändras. Varken lagens ålder eller vad som har kommitfram under dess tillämpning i praxis ger mig anledning att nu ta initiativ sådan allmän grundläggande översyn. De ändringsbehov som kan finnas bör somhittills kunna tillgodoses genom partiella reformer. 20 (); Jag har en känsla av att jag och statsrådetlitet grand talar förbi varandra. I interpellationen har jag faktiskt visat på - vilket juockså bekräftas av justitieministern - att inte ens regeringens myndighet harlyckats tolka sekretesslagen rätt närdet gäller sekretessen inom hälso-ochsjukvården. Då blir min avgörande fråga; Finns det kanske fler områden i dennasekretesslag som feltolkas, eftersom det krävs en utredning avjustitieombudsmannen för att man skall kunna begripa vad som över huvud tagetstår i lagen? säger justitieministern att lagen har ändrats . Ärdå inte detta ett tillräckligt skäl? Att lagen ändras måste trotsallt sägas vara ett tydligt tecken på att någonting i lagen är felaktigt. Lagenbehöver kanske bara ändras språkligt. Visst är verkligheten komplicerad. Det äralla här i kammaren beredda att hålla med om, men jag tror också attverkligheten kan fly snabbare ifrån oss än vi anar. Det är kanske rent av så,att lagar och regler som bestäms här i kammaren med allt tätare mellanrumbehöver en översyn. Jag kräver inte att man skall stifta en ny sekretesslag,men jag kräver att man gör sekretesslagen så begriplig att läkare, vårdpersonaloch patienter begriper den utan att behöva vända sig till justitieombudsmannen. gör saken lätt för sig när han bära raktupp och ned påstår att myndigheterna har gjort en felaktig tolkning av lagen.Han tycks också vara mycket säker på att han vill ändra lagen och hur han villändraden. Jag vill pade här två punkterna inte vara lika tvärsäker som GöranEricsson utan avvakta den utredning som pågår. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:22 till finansutskottet 8 SAnmäldes och bordlades 1986/87:23 förvaltningskontors förslag om ändring i lagen (1982:1255)om författningssamlingar för 9 §Anmäldes och bordlades Prot. 1986/87;Jol65av i och () 1986/87;Jol66av () 1986/87;Jol67av () 1986/87;Jol68av i m. fl. 1986/87;Jol69av () 1986/87:Jol70av () 1986/87;Jol71av m.fl. (fp) 1986/87;Jol72av m.fl. (fp) 1986,/87;Jol73av () 1986/87;Jol74av m.fl. (vpk) 1986/87:Jol75av (vpk) 1986/87:Jol76av m.fl. (c, m, fp, vpk) 1986/87;Jol77av Mariin och () 1986/87:Jol78av m.fl. (c) Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) 1986/87:Skl54 av och () 1986/87:Skl55av m.fl. (m) 1986/87;Skl56av andre vice talman m.fl. (fp) 1986/87:Skl57av och () 1986/87:Skl58av och () 1986/87:Skl59 av och () 1986/87:Skl60av och () 1986/87:Skl61av () 1986/87:Skl62av Mariin () 1986/87:Skl63av och () 1986/87:Skl64av () 1986/87:Skl65av m. fl.- (c) 1986/87;Skl66av och () 1986/87:Skl67av och () 1986/87:Skl68av m. fl. 1986/87;Skl69av () 1986/87;Skl70av . m. fl. 1986/87:Skl71av () för folkbokföring (prop. 1986/87:158) 1986/87:Sfl23 av i och Per Stenmarck(m) 1986/87:Sfl24 av () 1986/87:Sfl25 av m.fl.(fp) revisorers förslag omflyktinginvandringen till m. m. 1986/87:18) 10 § Anmäldes och bordlades 1986/87:13Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m.m. (prop. 1986/87:37delvis) 125 Prot.1986/87:121 1986/87:14 Vissa fastighetsrättsliga frågor 12 maj1987 1986/87:15 Bostadslån tillombyggnad av ålderdomshem ., ' ~ 1986/87:20 Förnyad behandling av ärende om anslag tillbostadsförsörining- Meddelandeom frågor jo o i id ' en m.m. (prop. 1986/87:48 delvis, 1986/87:67, 1986/87:93delvis och 1986/87:100 delvis) 11 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:580 av () till socialministernom tillgodoseende av de psykiskt utvecklingsstördas lagliga rättigheter: finns en nyomsorgslag för psykiskt utvecklingsstörda. Lagen ger de berörda rätt att klagaom de inte får omsorger som de har rätt till. Efter hand som länsrätterna nu har behandlat ett antalöverklaganden, visar det sig att man i flera fall hänvisar till landstingensbristande resurser för dessa omsorger. Jag villdärför ställa följande fråga till socialministern; Vilka åtgärder avsersocialministern vidta för att de utvecklingsstörda skall få sina lagligarättigheter tillgodosedda? 1986/87:581 av () tilljordbruksministern om tullskyddet för trädgårdsnäringen; begärde 1983/84 hosregeringen en översyn av tullskyddet för trädgårdsnäringen. Den begärdaöversynen har genomförts och redovisats i proposifion 1985/86:60. Propositionentillstyrktes av , beslutet innebär att lagförslaget träder i kraft dendag regeringen bestämmer. Regeringen har inte fattat något beslut och därmed harlagförslaget ännu inte genomförts. Producenter av frukt, grönsaker och blommorväntar otåligt att något skall ske. Jag frågarnu jordbruksministern; När kommer regeringen att fattabeslut om att de av godkända tulljusteringarna skall träda i kraft? 1986/87:582 av () till miljö- ochenergiministern om omhändertagande av avfall innehållande lösningsmedel; Inom grafisk industri,måleriverksamhet, verkstäder m. m. används i stor utsträckning putsdukar,trassel och trasor för avtorknings- och rengöringsändamål. En stor mängdavfall innehållande lösningsmedel, färg, lack, olja och lim producerasdärvidlag. Nuvarande lagstiftning ger ingen entydig uppfattning omhuruvida detta avfall skall bedömas som miljöfarligt eller ej. allmänna råd kan tolkas så, att endastde trasor som innehåller så stora mängder avfall -som kan utlakas skallbetraktas som miljöfarligt avfall. Vad gäller trasor med enbart lösningsmedelfinns ingen närmare precisering. Sannolikt hamnar betydande mängder i denvanliga avfallshanteringen, varvid miljöfarliga substanser i trasorna förreller senare kommer att frigöras och förorena omgivningen. Är statsrådet mot denna bakgrundberedd att medverka till en sådan precisering av lagstiftningen att denna typav restprodukter omfattas av begreppet miljöfarligt avfall och därmed kan tas omhand på ett ur miljösynpunkt tillfredsställande sätt? 1986/87:583 av () till miljö- ochenergiministern om åtgärder mot skogsdöden i : Katastrofrapporterna om de dåligaoch döende skogarna i avlöser varandra. Regeringen fortsätter att utredai stället för att agera . finns det ca 100 milj. kr. till kalkning av sjöaroch vattendrag. Detta vet man ger endast kortsiktig effekt. Till kalkning avskogsmark finns det endast 8 milj. kr. Kalkning tillsammans med gödsling vetman ger långsiktig effekt. I anledning härav vill jag fråga miljö- ochenergiministern: Avser miljö- och energiministernatt omgående vidta ytterligare åtgärder för kalkning och gödsling av de mestutsatta skogarna i ? 1986/87:584 av () till finansministern omförslaget till höjd bilaccis: I kompletteringspropositionen harregerinen föreslagit att bilaccisen skall höjas. Ett genomförande av dettaförslag skulle innebära att övergången till nya bilar med bättre avgasreningmotverkas. Miljöaspekterna på denna fråga berörs dock inte närmare ipropositionstexten. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Vilka miljöpolitiska övervägandenligger bakom förslaget till höjd bilaccis? Prot, 1986/87:121 1986/87:585-av () till miljö- och energiministern om förbättrad reningav avgaser från äldre bilar: har av regeringen begärtförslag till åtgärder för att stimulera en förbättrad avgasrening i denbefintliga bilparken. Någon reaktion från regeringens sida har interedovisats, I en interpellationsdebatt undvek miljöministern tvärtomatt kommentera denna fråga. Mot denna bakgrund vill jag fråga miljörninistern:. Är miljöministern beredd attmedverka till att vi får möjlighet att införa stimulanser för rening av avgaserfrån de äldre bilar som inte har katalysa-torréning? Prot.1986/87:121 1986/87:586 av () till utbildningsministern omvillkoren för statsbidrag till vissa friståendeskolor; Meddelande om frågor Enligtriksdagens beslut skall statsbidraget till de två fristående gymnasierna iGöteborg, gymnasium och högre samskola, börjaavvecklas. I TV-programmet hävdadeutbildningsministern att statsbidrag skulle utgå till skolorna på villkor attde inte tog terminsavgifter. Skolstyrelsens ordförande i , , harnu föreslagit att skall stå för terminsavgifterna vid de bäggegymnasierna. Anser utbildningsministern attstatsbidrag kan utgå till de båda gymnasierna, om betalarterminsavgifterna för de Göteborgselever som går i skolorna? 1986/87:587 av () till finansministernom värderingen av jordbruks- och skogsfastigheter vidförmögenhetsbeskattningen: I kompletteringspropositionen harregeringen aviserat en skärpning av förmögenhetsskatten avseende jordbruks- ochskogsfastigheter. De s. k. lättnadsreglerna skall enligt regeringen inte gällavid passivt ägande eller då fråga är om förvärvet skett enbart avkapitalplaceringsskäl. Av propositionen framgår inte vad som menas med passivtägande eller vilka kriterier som skall ligga till grund för att förvärvet varitbetingat av kapitalplaceringsskäl. Eftersom mänga ägare kan bli berörda av denna aviseradelagändring som med all sannolikhet kommer att medföra stora skattehöjningar förenskilda personer är det anmärkningsvärt, att regeringen inte med en rad berörhur ett kommande förslag om begränsning av lättnadsreglerna skall utformas. Medanledning härav får jag fråga finansministern: Vad menas med passivt ägande ochmed förvärv enligt kapitalplaceringsskäl? 1986/87:588 av () tilljustitieministern om åtgärder mot narkotikahandeln i stadsdelen iStockholm; I mitt bostadsområde iStockholm har en öppen narkotikahantering pågått . Stora gäng avnarkotikamissbrukare samlas på grönytor i området. Mångaår rädda att passera förbi. Mindre skolbarn vågar inte gå från skolan tillfritidshemmen, utan måste hämtas av fritidshemspersonal. Barn hittar då och dåanvända sprutor i lekparken. För att komma till rätta med dessa problem krävs många ochomfattande åtgärder, främst av social karaktär. Men det behövs också polisiärainsatser för att stoppa knarkhandeln och upprätthålla ordningen på allmännaplatser, så att t. ex. barn utan rädsla skall kunna gå från skolan till sinlekplats. Antaletvakanta polistjänster inom uppgår för Så har det varit år . elever söker Prot,1986/87:121 sig när de blir färdigutbildade tillbaka till de orter där de kommerifrån, Polisstyrelsen i har därför begärt att en viss kvot av de 150 [ elevernavid skall utgöras av elever som kommer frän . FlerStockholmsungdomar måste få möjlighet att utbilda sig till polis. Det skullevara en möjlig lösning för att fylla antalet vakanta tjänster iStockholm. Vill statsrådet medverka till attpolisiära insatser vidtas för att stävja narkotikahandeln och därmed förbättraden allmänna ordningen i ? 12 § Kammaren åtskildes .