prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt en uppgift jag fått harinvandrarverket en balans på 15 800 ärenden, varav 5 000 bedömssom komplicerade. De långa handläggningstiderna innebär stora påfrestningarför de asylsökande som går och väntar. Det innebär att det dröjer länge innanman kan börja inlemma de människor som får stanna här i det svenska samhället.Jag kan inte se att det skulle föreligga några som helst ekonomiska skäl attinte se till att det finns tillräckliga personella resurser för att få en snabbärendehantering. Att ha asylsökande som går och väntar är naturligtvis mycketkostsammare. Därför måste det vara en viktig uppgift att se till attinvandrarverket och departementet, liksom polisen, får de resurser som krävsför en snabb handläggning av flyktingärenden. Detta måste ges allra högstaprioritet. Det är också viktigt att vi anstränger oss mer än hittillsför att ge de människor som får sin ansökan beviljad arbetsuppgifter ellerkompletterande utbildning i för att vi skall kunna ta vara på denkunskap, erfarenhet och utbildning de redan har när de kommer hit. Att så snabbt som möjligt inlemma flyktingar i det svenskasamhället och ge dem möjligheter att bidra till att bygga upp samhället i olikasammanhang är ett av de viktigaste medlen för att motverka olika typer avmotsättningar, som vi tyvärr ser alltför många spår av i samhället förnärvarande. Men det krävs också andra åtgärder för att motverka olikaslag av invandrarfientlighet. Från sida har vi länge krävt att manskall agera med betydligt större kraft mot öppet rasistiska organisationer. Detmåste finnas möjligheter att förbjuda deras verksamhet. Det är också viktigtatt man snabbare och effektivare än ingriper mot olika typer avinvandrarfientligt klotter som förekommer på olika orter runt om i . Detär upprörande att skrift på väggar och andra ställen med olika uttryck för hatmot invandrare skall kunna kvarstå i vissa fall - sådant måste stoppasomedelbart. skall känna sitt ansvar för att ta emotflyktingar, men även det nordiska samarbetet, som också nämns iinterpellationssvaret, är här vikdgt. Fördelningen av flyktingströmmen mellande nordiska länderna är oerhört ojämn - det är och som tar emotde stora flyktinggrupperna, medan och , i synnerhet , haren betydligt mindre ström. Jag tror att man borde eftersträva att se somen helhet när det gäller omhändertagande av flyktingar. Det är naturligt medtanke på våra öppna gränser och vår gemensamma arbetsmarknad. Vi borde alltsåeftersträva att de nordiska länderna på ett helt annat sätt än hitdils tar ettgemensamt ansvar för de flyktingar som söker asyl i något nordiskt land. 6 protokoll 1986/87:22 65GUNNEL (): Jag delar den uppfattning som framförts avflera av interpellanterna att statsrådets svar på interpellationerna äröversiktligt och allmänt hållet. Visserligen råder det stor samstämmighet orngrunderna för den svenska flyktingpolitiken, men de avvägningsproblem som mötermyndigheter och polidker är väl värda en fördjupad diskussion när nu frågornaaktualiseras. Den kritik som riktas mot regeringens och invandrarverketsavgöranden i flyktingfrågor och frågor som på annat sätt påverkar praxis gällerofta - också - huruvida för en human flyktingpolidk och i vadrnån praxis successivt kommit att undergå förändringar. En glidning som fakdskt skett de senaste fem sex åren äratt andelen mycket utsatta flyktingar som tagit emot enligtGenévekonventionen och 3 § i vår utlänningslag har ökat i förhållande tillandelen flykdngar med mindre starka skäl, som vi tar emot enligt 6 §, vilketotvivelaktigt är en utveckling i humanitär riktning. Antalet mottagnaflyktingar har, som vi har hört, ökat också i absoluta tal. har det skett en stor ökning av antaletkrigsvägrare från via . Många av dem kom tidigare på transitvisumvia DDR. köper man sig i stor utsträckning in i de europeiska länderna medhjälp av snikna entreprenörer för människotransport i stor skala. Så som statsrådet redovisar och som är väl känthar internationella förhandlingar ägt rum kring flyktingproblémen. Det skullevara intressant att höra vilka frågor som diskuterats, vilka resultat soriiuppnåtts och vad som kan bli följden för del av eventuellainternadonella överenskommelser. Vilket är alternativet för t. ex. dessairanier till att ge sig i väg hals över huvud och låta hela släkten samla illegal resa? Flyktingkommissariatet och ICM, International CatholicMission, som har en betydelsefull organisadon i , harrepresentadon i resp. , som samarbetar med västerländskaambassader och generalkonsulat, och de tar emot ansökan om asyl. Deförläggningar som erbjuds dem som väntar är förvisso mindre bekväma än desvenska - det vet jag efter besök på ort och ställe - men de erbjuder enfristad för de asylsökande i väntan på att de skall bli accepterade som flykdngar- det är vanligast - i något europeiskt land. Kan det tänkas att någoninternationell överenskommelse nås om reguljär utkvotering av sådana"väntare"? Naturligtvis kan vi i öka vår flyktingkvotensidigt och därmed göra en ytterligare insats -det är ju ingen orimlig åtgärd- men bidrar vi till lösningen av flyktingproblemen genominternationella påtryckningar. Och vad blev det av det nordiska samarbetet? Det var fleraår sedan jag motionerade om ett sådant, och har haftfrågan uppe efter, som det har berättats mig, åtskilligtkorridorparlamenterande. Jag vill önska statsrådet lycka till viddiskussionen i - det är inte ironiskt inenat, även om detkunde ha varit det. Med eller utan samnordiska överläggningar tycksutlänningslagarna i länder alltmer närma sig varandra, sedan Danmarkkorrigerat extrema ståndpunkter som växlat på ett förbryllande sätt. Den rejälaeftersläpningen i börjar övergå i en god vilja att ingå i ettinternadonellt flyktingsamarbete! I invandrarverkets styrelse är alla mycket bekymrade förde asylsökande som blivit offer för inbördeskrig utan att vara förföljda avlandets regim. Särskilt gäller detta för barnen. Det finns inte stöd i lagenför att de skall få stanna av annat än humanitära skäl, och alla, utanundantag, har mer eller mindre starka humanitära skäl. Men någonstans måstegränsen dras, och det är oerhört svårt. Naturligtvis kunde man för dennakategori ompröva praxis i en mer generös riktning. Har statsrådet något attsäga om den saken? Ingen vill bestrida att det är rimligt att vi har kontrollöver vilka flyktingar vi tar emot och på vilka grunder. Varje fall bedömsindividuellt, påpekar statsrådet. Ja, och dessutom ger man vid bedömningen detsom på nusveriska kallas the benefit of the doubt - dvs. man låter den sökandefå fördel av eventuella tveksamheter. har svenska myndighetergång efter annan blivit grundlurade. Det är en naturlig följd som man tvingasacceptera. Att insinuera att regeringen skulle inta en destruktivattityd eller på något sätt delta i kapprustningen mot flyktingarna är välgrovt, och det drabbar dessutom de kommurier, enskilda och myndigheter som påregeringens ujjpdrag gör sitt bästa för att ro flykdngarbetet i hamn med deresurser som står till buds. Jag vill först tacka förvälkomsthälsningen och för lycka-till-hälsningen. För övrigtger interpellanterna, framför allt och ,ett intryck av att vi är på väg mot en alltmer restriktiv flyktingpolitik.Anklagelser mot regeringen i detta hänseende har ju inte saknats i debatten.Låt mig mot den bakgrunden återge några siffror som gäller antalet bifallnaansökningar om uppehållsdllstånd . bifölls 5 700 ansökningar. var det ca 7000. bifölls 8 500 ansökningar, och 1986 har redan över 10 000 personerfått sina ansökningar om uppehållstillstånd bifallna. Dessa siffror talar juinte om riågori ökaride restriktivitet, som jag tolkar dem. Vidare tar upp ett viktigt problem, som viskulle kunna ägna en hel debatt åt, nämligen de långa handläggningstiderna. Jagser mycket allvarligt på det problemet. Det har regeringen också gjort under desenaste åreri. arbetar vi mycket iriterisivt på att försöka nedbringa denstora balans som finns. Därför har resurserna förstärkts kraffigt, medsammanlagt 126 nya tjänster för handläggning av tillståndsärenden, varav 48tjänster tillfallit polisen, 38 tjänster invandrarverket och 40 tjänster arbetsmarknadsdepartementet.Därtill kommer tillfälliga omprioriteringar som gjorts för att fåpersonalresurser inom polisen och invandrarverket att arbeta just med dessafrågor. misstänkliggör fortfarande regeringen föratt den inte skulle pröva asylärenden individuellt. Jag har redan tillbakavisatdessa insinuadoner. Jag vill äri eri gång med kraft slå fast att varjeasylärende prövas individuellt och mycket ingående. Efter en tids erfarenhet av arbetet i ärjag imponerad av det arbete som sker vid beredningen av dessa frågor. Jag vill också betona hur svårt det är att kunna göra enriktig bedömning av varje ärende. saknas identitetshandlingar.Motstridiga uppgifter lämnas . Intyg med mycket varierande kvalitetuppvisas. De personliga förhållandena förändras ofta för den sökande under utredningensgång. Likaså inträffar förändringar i den asylsökandes hemland, ibland ipositiv riktning, ibland i negativ riktning. Allt detta skapar svårigheter vidbedömningen. Jag säger detta inte för att beklaga mig utan för att försökaskapa litet större förståelse. För egen del finner jag skäl att uppträda medett stort mått av ödmjukhet i de här frågorna. Ärendena handläggs med storomsorg, men man kan ändå inte vara helt säker på att i varje beslut ha funnitden fulla sanningen. På samma sätt tycker jag att kritikerna av regeringensarbete borde uppträda med ett visst mått av ödmjukhet. Här skapas i ställetgenom och framställningar en vrångbildav vår flyktingpolitik. Det vittnar verkligen inte om någon ambition att visaödmjukhet och förståelse. Jag beklagar det. Det är till- skada för vårflyktingpolidk. tar till stora ord. Han talar omdubbelmoral i regeringen. Det är en hård dom, . Samddigtskapar han intryck av att det krävs visum för att söka asyl i vårt land - närsanningen är den att ett stort antal asylsökande kommer helt utan handlingaroch att detta är ett av de stora problemen vid handläggningen avärendena. Och antalet asylsökande ökar.. Antalet bifall ökar. I en pressintervju i tidningen har MariaLeissner gått ut med en våldsam anklagelse mot regeringen. Där sägerhon att regeringen ljuger om flyktingpolitiken. I en bred rubrik kan man läsahennes groteska påstående: Regeringen stryker rasisterna medhårs. Dessabeskyllningar menar jag är så sanslösa att de egendigen inte är värda någonkommentar. Alla ärliga människor erkänner att socialdemokradn fört och för enenergisk kamp mot främlingsfientlighet och rasism. Själv ser jag denna uppgiftsom en av de viktigaste i arbetet med invandrarpolitiken. Dess bättre uppleverjag brett stöd från andra partier i det arbetet. Jag utgår ifrån att MariaLeissner inte har stöd för sina angrepp på regeringen i dettaavseende. Det vore ändå välgörande om pardordföranden , somdeltar i denna debatt, ville ta avstånd från beskyllningarna att regeringenskulle vara lögnaktig och vänslas med rasister, för det gagnar inte densamverkan som vi är i så stort behov av när det gäller arbetet medinvandrarpolitiken. Jag vill vädja dll att på den punktenrensa debatten. Jag tror att det vore välgörande för det fortsatta samarbetet. Anf.67 (): Jag ställde en fråga dll statsministern; Vilka initiativplanerar statsministern för att åstadkomma konstruktiva förhandlingar mellan deeuropeiska regeringarna om hur ansvaret för flyktingar skall fördelas? Statsministern har överlämnat åt invandrarministern attbesvara frågan, men han har tydligen inget svar att komma med. Han svarar baramed en talande tystnad. I vadgäller debatt för hon den bäst själv. 68MARIA (): Jag tror att flyktingpolitiken bäst skullegagnas av att förändras till att bli mer generös. I så fall skulle GeorgAndersson inte få några som helst problem att få med sig. Jag har inte fått svar på om det är så att det finns någotfall där regeringen anser att man måste ha visum för att komma till svenskagränseri och där ansöka om politisk asyl. Det vore mycket välgörande ominvandrarministern talade ut och klart kunde säga att det icke krävs visum fören politisk flykdng för att komma fram dll gräns. Så länge det råderoklarhet på den punkten kommer jag också att föra fram anklagelser motregeringen. Jag tycker också att det vore mycket bra att få en dementi på taletom att det råder ett inofficiellt flykdngtak, vilket har hörts från olika håll.Det har varit flera källor som hävdat att under DDR-överläggningarnahar fört fram att vi inte har plats för mer än ett visst antal flyktingar. Ominvandrarministern också här går ut och säger att detta inte är sant, skullejag vara mycket tacksam, för det skulle naturligtvis skapa större klarhet omvilken politik regeringen här ämnar fullfölja. När jag talar om att regeringen stryker defrämlingsfientliga tendenserna och grupperna medhårs menar jag med detta precisvad jag har sagt i denna kammare, nämligen att regeringen med olikaåtgärder söker hindra att människor kommer till för att söka polidskasyl. Jag brukar i detta sammanhang tänka på de olika förslag och proposidoner soriihandlar om att transportbolag skall tvingas sortera ut asylsökande redan innande kommer till gräns - rent av innan de kliver på flygplanet - så attvi inte skall behöva hantera dessa ärenden i . Den proposition som inågot urvattnat skick nådde blev dock avslagen av riksdagensmajoritet. Regeringen söker också medvetet begränsa antaletasylsökande till genom DDR-överenskommelsen. Med varje pusselbit somläggs dll mönstret framstår det klarare och klarare att detta var en medvetenöverenskommelse i syfte att få bort den tredjedel av de asylsökande som komtill , nämligen de som kom dll . Det lyckades också . Om invandrarministern nu vill stå för en annanflyktingpolitik, hoppas jag därför att han också kommer upp till bevis i densaken. 69ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); anklagar oss för att föra endestruktiv debatt och för att komma med ohållbara beskyllningar gentemotregeringen i vad gäller visumtvånget. Det kan inte ha undgått vare sig GeorgAndersson eller någon annan i regeringen att genom påtryckningarpå DDR har framtvingat ett visst visumtvång för genomresande flykdngar, somskulle kunna komma till och söka polidsk asyl. Visumtvånget förpolitiska flyktingar, det vill jag betona, följer den praxis som gäller överhela . En turk eller en kurd som skulle tänka sig att komma tillSverige med tåg för att söka polidsk asyl kan inte göra det. Han blir förststoppad vid tyska gränsen på grund av visumtvånget och sedan också vid dendanska gränsen. Han har således inga möjligheter att få sin av garanteraderätdghet att söka polidsk asyl i . Det har tydligen undgått dennuvarande invandrarministern att förhållandena är sådana. Självfallet borde det vara så att när en människa kommertill våra gränser skulle han inte behöva pass, papper eller visum för att sökapolitisk asyl och kunna få det. Det skulle vara i överensstämmelse medGenévekonventionen. Då däremot DDR;s myndigheter ålägger denna personvisumtvång, har vi överlämnat ansvaret för lagöverträdelser till andra ländersmyndigheter i stället för att själva ta hand om dem. vill jag ställa en fråga till . Är niberedda att i enlighet med svensk lagstiftning och Genéveöverenskommelsen lämnaen information till våra grannländer om att visumtvång gäller för alla somvill komma till med undantag för dem som söker polidsk asyl? Enligtsvensk lag behöver nämligen dessa inte ha något visum för att komma tillSverige och här söka polidsk asyl. Det är en lätt sak att kungöra det för våragrannländer. I så fall överensstämmer praxis med vår lagstiftning. Då lever viupp dll de internadonella överenskommelser som vi varit med om att underteckna.Antingen skall vi se till att tillärnpningen av lagen sammanfaller med dessanda och bokstav och att yi följer internationella överenskommelser eller ocksåskall vi säga att vi inte kan tillämpa lagen eller följa de ingångnaöverenskommelserna. I det senare fallet måste lagen ändras och avtalen sägasupp. Då får vi ta den debatten. Men så länge vi har en lagsdftning ochinternationella överenskommelser skall inte minst vi som sitter i sedll att dessa följs i prakdken. 70PÄR (); Det stora problem som de långa vänteddernautgör och de sociala konsekvenser för flyktingdebatten som de för med sig inseruppbarli-gen också regeringen. Den förstärkning med 126 nya tjänster som GeorgAndersson talade om är naturligtvis väldigt välkommen. Men frågan är om den ärtillräcklig för att få ned väntetiderna till en rimlig nivå. Eftersom dessatjänster skall fördelas på departementet, invandrarverket och polisen - detblir alltså frågan om ett 40-tal tjänster på varje nivå - är förstärkningeninte så förfärligt imponerande. Jag skulle vilja fråga omhäri själv gör bedömriirigen att dessa insatser och andra insatser som kan varaaktuella i departementet kari leda till att man får ned väntedderna till enrimlig nivå. Jag berörde även frågan om det nordiska samarbetet ochmöjligheterna att få ett gemensamt nordiskt ansvarstagande förflykdngarna.Detta kommenterade inte närrnare. Men det skulle varaintressant att få höra hur pass stor optimism känner inför deöverläggningar som skall äga rum i när det gäller attåstadkomma ett gemensamt nordiskt ansvarstagande i detta avseende. Som jag sadeddigare tycker jag att detta vore logiskt. Vi har genom passfriheten engemensam gränsbevakning, och vi har en gemensam arbetsmarknad. Därför kanske engemensam flykdngpolitik vore ett mål att sträva mot, även om det säkerligenkommer att ta tid. Fru' talman! Jag beklagar att inte villeutnyttja sin replikrätt till att här ta avstånd från de grova beskyllningar somMaria riktat mot regeringens flyktingpolitik. Till vill jag bara säga att vi har engenerös flykdngpolitik. Mina siffror visar att antalet asylsökande och antaletbifall har ökat. Vi strävar efter att tå emot flykdngar på ett humant sätt, sålångt det är möjligt. Vi har inget flyktingtak. I nästan varje intervju jagställt upp i under den månad jag varit invandrarminister har jag sagt att viinte har något flykdngtak. Men fortsätter att sprida denvilseledande informadonen. Det krävs inte visum för att en asylsökande som kommer dllvår gräns skall få sin asylansökan prövad. Regeringen har heller inte lagt fram något förslag omsankdoner mot flygbolag. Det vet debattörerna här. frågade om min bedömning när det gällermöjligheterna att få ned väntetiderna. Min erfarenhet är begränsad. Jag kanbara uttrycka en mycket stark förhoppning att vi med de extra insatser somgjorts verkligen skall kunna få ned väntetiderna framför allt till gagn förflyktingarna men också till gagn för det administrativa arbetet i dettasammanhang. Men det är alltså framför allt av omsorg om flyktingarna som viarbetar på att pressa ned väntetiderna. Vi arbetar mycket hårt med detta. Så ytterligare någon synpunkt när det gäller regeringensarbete på det internationella planet. Regeringen har vid ett flertal tillfällendiskuterat flyktingfrågorna med hänsyn till vilka internationella inidativ somkan tas. Diskussioner har fortlöpande förts med FN:s förre och nuvarandeflyktingkommissarie, med övriga nordiska länder och med andra europeiskaländer. Med den information jag hunnit inhämta vill jag betyga att Sverigespelat en betydelsefull roll för att få i gång en konstruktiv europeisk dialogi dessa frågor, i syfte att få ett ökat europeiskt ansvarstagande förflyktingfrågorna. Regeringen som kollekdv kommer att fortsätta med det arbetet.Om tycker att det är litet svagt att det bara är en nyutnämndinvandrarminister som svarar på dessa frågor, vill jag försäkra att bakommitt och andra regeringsföreträdares agerande står en samlad regering, inkl.statsministern. I de diskussioner som regeringens representanter förde iGeneve med FN:s flyktingkommissarie gickman igenom förberedelser för ett möte på ministernivå och vilken roll Sverigekan spela i detta sammanhang. Vi är beredda att påta oss en framträdande roll. Närmast förestående är det nordiska ministermötet . Resultatet av det kan jag inte uttala mig om . Jag hoppas att detblir framgångsrikt. Därefterföljer ett antal europeiska möten på hög tjänstemannanivå. Detta sker inte föratt smita undan ansvaret - jag minns inte exakt hur sig - utan det är ett uttryck för regeringens samlade agerande, VIsträvar efter att få dll stånd en europeisk ministerkonferens i början av nästaår. Detta är regeringens samlade polidk på detta område. Låt mig slutligen idetta inlägg kort kommentera frågorna om DDR. Bakgrunden till att den svenskaregeringen tog kontakt med DDR var att detta landunder 1984 och 1985 systematiskt började åsidosätta en praxis beträffandetransitviseringar, en praxis som alla våra grannländer, och även ,följer. Denna internadonella praxis innebär att ett land inte utställertransitvisum till en person som saknar tillstånd att resa in idestinationsstaten. En stort antal andra europeiska länder tog samddigt uppdenna fråga med DDR. Det ansågs vara orimligt att DDR i praktiken svarade förkanske en tredjedel av flyktinguttagningen till . DDR har själv inteundertecknat och tar inte själv emot flyktingar. DDR:shandlande styrdes inte alls av humanitära motiv. Denna fråga har sedan granskats av såvälkonstitutionsutskottet som socialförsäkringsutskottet, och båda utskotten harkonstaterat att det inte finns någon grund för att rikta kritik mot regeringensagerande i detta sammanhang. 72HANS (): Även jag vill välkomna tillhans nya post som invandrarminister, och jag uttrycker förhoppningen att hanskall bli framgångsrik då det gäller att föra en human och generösflyktingpolidk. Detta gäller inte bara själva politiken. Det gäller också atttillämpningen av vår lagstiftning skall vara generös och human. Det räcker intemed att säga att man vill ha en fast och konsekvent tillämpning av politik ochlagstiftning, vilket ibland sägs. Denna politik måste kombineras medgenerositet och humanitet. Jag vill i dagens debatt gärna säga att den svenskaflyktingpolitiken och fillämpningen av konvention och lagstiftning allmänt settligger på en hög nivå, mätt med internationella mått. Därför kan det leda felom man bortser ifrån detta grundläggande inslag. Detta innebär inte att bådeflyktingpolitiken och tillämpningen av den är vidhäftad med bestämda brister. Jag hälsar med tillfredsställelse att nuavser att utreda frågan om förvar av barn. Det är angeläget att det blir enreform på detta område. Jag var själv med i invandrarpolitiska kommittén där viframställde förslag i denna riktning. Det behövs ett snart genomförande av de väsentliga delarnai asylutredningens förslag. Många av de kontroverser och dispyter somförekommer grundar sig just på att vi i fråga om direktavvisningar intehar tillräcklig rättssäkerhet och rättstrygghet. I avvaktan på att vi får ettförslag på den punkten finns det behov av ett filläggsanslag tillinvandrarverket för att verket på ett rimligt sätt skall kunna bemästra densituation som har uppstått på grund av den ökade flyktingström som har varit nui år och -siffrorna går återigen upp. Jag vill till invandrarministern gärna säga att jag harfått intrycket att det finns gehör för ett förslag om en utökadflyktingkvot. Det är generande att det finns en rad kommuner runt om ilandet - inte alltför många men ändå - som inte har träffat avtal medinvandrarverket om flyktingmottagning. Det finns anledning för de kommuner somhar tagit initiativ för att få sådana överenskommelser att överväga sinsituafion på nytt och vara med om att fördela insatser och bördor på dettaområde. Slutligenvill jag säga att jag finner det angeläget att det kommer till stånd eninternationell konferens på hög nivå. Den bör förberedas väl. Det rör sig Prot. 1986/87:22 inte om någon underskattning av någon invandrarminister, menfrågan är nu så akut att regeringschefer bör ta initiativoch försöka verka för en lösning av den. 73 ();