prot · GA0937 · 1986-12-31 00:00:00 — alla fallnu är lika många flickor som går på gymnasiets tekniska treåriga linje som påden humanistiska linjen i gymnasiet. Den linjen är sedan gammalt ansedd som denlinje som särskilt flickor föredrog. Jag vill nämna ytterligare en sak, och det är attförbättringar för kvinnor på arbetsmarknaden för tekniker också kan spela enroll. Stafistik från visar att kvinnliga teknikermed i övrigt lika utbildning som manliga är lägre avlönade än sina manligakamrater. AnL 37 (): Jag är medveten.om att när eleverna kommerupp i tredje årskursen och skall välja linje kan det vara svårare att få ihopen klass med enbart flickor, men man kunde ju starta under de två förstaårskurserna. Vi är överens om - och jag känrier mycket väl till - attarbetsmarknaden för kvinnliga tekniker är sämre än för manliga. När jag harträffat företrädare för näringsliv och arbetsliv har jag ofta framhållit att vimåste hjälpas åt att medverka till en utjämning. Det ligger inom derasansvarsområde. Arbetsgivarna måste ställa upp och ge flickorna en viss positivsärbehandling till en början. Det är nödvändigt om man skall nå resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar pä fråga 1986/87:189 om betygen i grundskola ochgymnasium AnL 38 Statsrådet : har frågat mig om jag anseratt betygen helt bör avskaffas i grundskola och gymnasieskola. Den viktigaste kunskapskontrollen är den som lärarendagligen gör i klassrummet genom att konstatera hur mycket olika elever harlärt sig. Det är denna fortlöpande kontroll som kan ligga till grund för enbedömning av vilka insatser som behöver göras för olika elever. Jämfört härmedär betygen, enligt min mening, av marginell betydelse från kontrollsynpunkt. Dekonstaterar endast i efterhand vad som varit bra eller dåligt. Min och regeringens uppfattning ombetyg i grund- och gymnasieskolan är dock att vi tills vidare behöver ha demkvar. Några bättre metoder för urval till fortsatta studier finns förnärvarande inte att tillgå. har prövat frågan omkompletterande urvalsmetoder till högskolan, t. ex. olika slag av prov.Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds nu inom . AnL 39INGRID (): Jag tackar för svaret. Statsrådet är i och talar tilleleverna. Han säger då att om bara lärarna kan ta reda på vad ungdomarna kanbehövs det inga betyg. Jag kan tyda det yttrandet på två sätt. Den enamöjligheten är att regeringen klarare vill fastslå att vi har duktiga lärareoch att de nog kommer att ta reda på vad eleverna kan; alltså behöver vi ingabetyg. trots attjag känner till de uppfattningar som framförts av tillträdesutredningen. Den andra möjligheten är att statsrådet menar att lärarnai dag inte har förmåga att ordentligt kontrollera vad barnen och ungdomarna kanoch att vi därför måste ha betyg. Såväl i de tankegångarna som i svaret till mig i dagframställs betygen som något av en kontrollfunktion. Det är riktigt att lärarnahar till uppgift att följa elevernas kunskapsinhämtande och rättasina insatser därefter. Men betygen har ju också en informationsfunktion. De ärinformation till eleverna om var de står i sin kunskapsutveckling ochinformation till läraren själv - som kanske har 60-70 elever - om var hanbedömt att eleverna ligger på skalan, en bedömning sorri han förhoppningsvisgör han har dem. Det vore intressant att få höra .syn påinfdrmationsbety-delsen av betyg. Än viktigare för mig vore det att få ettklarläggande när det gäller de där små orden i sista stycket: "tillsvidare behöver ha dem kvar". Innebär det en fortsatt mörkläggning.av vadsom är regeringens innersta tankar om.betygen? Om betygen i grundskola och gymnasium Jag försäkrar att jag intemörklägger vad regeringen sysslar med. Många tycker att jag alldeles för oftaredovisar vad. jag tycker om saker och ting, och jag har gjort det också iNorrköping. Jag beklagar att inte frågade mig vad jagfaktiskt sade i ; då hade vi kunnat få en annan redovisning än den vinu har fått. Från en ung elev i fick jag en fråga av följandeinnebörd: Hur skall lärarna kunna kontrollera vad eleverna kan om de intesätter betyg? På den frågan har jag svarat att betygsättningen faktiskt inte ärnågon kontroll för lärarnas del. Den kontrollen bedriver de genom attta reda på vad eleverna faktiskt lär sig, och i det stycket spelar betygenmindre roll. AnL 41 (): Eftersom jag inte var närvarande i Norrköpinghar jag som riksdagsman att rätta .mig efter de TT-meddelariden som går ut - från departementet, förutsätter jag, i det här fallet. I TT-meddelandet har klart uttalat att om lärarna bara sköter sitt arbete behövs det inga betyg. Det är klart att jag då reagerar. Jag reagerar på sainma sätt på detsvar jag här fick; statsrådet tar hänsyn bara till betygens kontrollfunk tion - det må sedan vara hänt att det var det aktuella i . Min fråga till om betygens informationsvärde, för bl. a. elever och föräldrar kvarstår. AnL 42 Statsrådet : Jag upprepar det jag med en viss envishetniånga gånger har sagt: Betygen har ett mycket.begränsat värde sominformation om vad man faktiskt kan. Det har livet lärt mig när jag i olikasammanhang har anställt folk som på papperet har haft samma betyg. 3 protokoll 1986/87:37-38 1986/87:37 också sagt att vi i daginte har något urvalsinstrument som kan ersätta betygen ochatt det är därför som vi har dem kvar. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svarpå fråga 1986/87:188 om beräkningen av trädesersättningen AnL 43 Jordbruksminister : har frågat mig om regeringenär beredd att medverka till att de jordbrukare som tidigare hållit arealer iträda kan tillgodogöra sig den beslutade trädesersättningen. Syftet med systemet med trädesersättning är att förmå flerjordbrukare att lägga i träda för att på så sätt minska kostnadernaför spannmålsöverskottet års skörd. Detta åstadkommes genom att avtal träffas mellan enskildajordbrukare och regleringsföreningen spannmålshandel om att jordbrukaremot ersättning håller viss areal i träda. Systemet med trädesersättning har utarbetats av den s. k.spannmålsgruppen med representanter för bl. a. ochLantbrukarnas riksförbund. Gruppen, som var enig om sina förslag, ansåg attjordbrukare som normalt har träda i växtföljden, eftersom de anser det lönsamt,inte bör ges trädesersättning. Syftet med trädesersättningen är ju att stimulerajordbrukare att lägga sådan i träda som annars skulle ha odlats. Regeringen ser därför inget skäl att nu medverka tillnågon ändring i systemet med trädesersättning för . AnL 44 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Jordbrukare som redan tidigare hållit arealer i träda gårmiste om den beslutade trädesersättningen, eftersom denna beräknas påförhållandena /85. Dessa jordbrukare anser sig vara orättvist behandlade.De tycker att de redan har medverkat till att minska spannmålsöverskottet, ochde betalar också till regleringskassan. Det är därför som jag har frågatregeringen om den vill medverka till en ändring av förhållandena. Jag förstår att syftet med ersättningen är att förmå flerajordbrukare att lägga i träda. Men jag tror inte att det är så enkeltsom jordbruksministern säger, att de som normalt har träda i växtföljden serdet som lönsamt. Det kan också finnas en rad andra skäl till att man har haftträdesbruk. Det kan inte minst vara föranlett av jordens beskaffenhet. Jag tycker alltså att det inte är helt tillfredsställandeatt regeringen inte vill ta sig an den här frågan. Om regeringen nu förnärvarande inte vill medverka till ändrade regler, kan jordbruksministern däbidra till att dessa olägenheter rättas till, om trädesersättningen kommer atttillämpas även i fortsättningen? Om trädesersättningen kommer att tillämpasäven i fortsättningen, ämnar vi givetvis skaffa oss erfarenhet över huvudtaget av trädan som kommer att hällas års skörd. Också miljöaspekterhar ju tagits upp i diskussionen. Man kommer i så fall givetvis att använda sigav de erfarenheter som framkommer. Men just på den här punkten är ju syftet attsådana arealer där det annars skulle ha odlats t. ex. spannmål skall läggas iträda. Om man normalt har träda, är det klart att det blir frågaom en extra subvention. Därför har varken lantbrukarnas eller regeringensföreträdare ansett att pengar skall utgå till dessa syften. Om en jordbrukaredäremot tillfälligt har lagt mark i träda, som alltså inte ingick i det normalamönstret /85, föratt t. ex. kunna utföra vissa markarbeten, har dekunnat få tillgodoräkna sig detta. Jordbrukarna har alltså inte missgynnats. AnL 46 (vpk): Jag ser väl en del hoppingivande tecken ijordbruksministerns senaste inlägg, dels att vissa kategorier redan nu skallkunna få tillgodoräkna sig ersättningen, dels att regeringen är beredd att seöver även denna fråga, om ersättning för trädesbruk kommer att utbetalas ocksåi fortsättningen. Om riktvärdet för cesium i livsmedel Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1986/87:202 om riktvärdet för cesium i livsmedel har med åberopande av ett iNorge fattat beslut om höjning av riktvärdet för halten cesium i vissalivsmedel och inom EG aviserade nya riktvärden för baslivsmedel frågatstatsrådet om dét i förbereds en anpassning till nämndariktvärden och i så fall med vilka motiveringar. Arbetet inom regeringen är sä fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Riktvärden för radioaktivitet i livsmedel fastställs avstatens livsmedelsverk efter samråd med . För attmotverka hälsorisker med anledning av har de båda myndigheternasatt som mål att den stråldos som människor kan erhålla från livsmedel börhållas under 1 millisievert , utslaget på en följd av år.Detta gäller också för de mest utsatta grupperna. För att uppnå detta mål harsedan olyckan inträffade tillämpats ett riktvärde på cesium-137 per kglivsmedel. Detta innebär bl. a. att livsmedel med halter över denna nivå intefår säljas i handeln. Frågan om vilket riktvärde som bör tillämpas underkommande år för att hålla stråldosen via livsmedel under den målsatta gränsenprövas av livsmedelsverket och strålskyddsinstitutet. Enligt vadjag inhämtat siktar de båda myndigheterna pä att ett ställningstagande tillfrägan om riktvärde skall föreligga . Om riktvärdet för cesium i livsmedel AnL 48 (vpk): Jag ber att få tacka jordbruksministernförsvaret. Jag tycker väl inte att jag blir så mycket klokare av det svarjaghar fatt. och jag skall ta upp en del saker söm leder fram till enföljdfråga. Efter Tjernobyl tycker jag att det står alltmer klart attstrålskyddsinstitutet och livsmedelsverket ser som sin främsta uppgift attanvända alla terapiknep som kan stå till buds för att lugna människornasbefogade oroa i de radioaktivt mest smittade områdena. Jag tycker att det ärganska märkligt, för det som borde oroa de här myndigheterna är de följder somvi redan har sett i efter kärnkraftsolyckan. När nu samma myndigheter håller på med en ny sifferexercisoch prövar de nuvarande riktvärdena, tycker jag att det finns skäl att frågavarför. Kan det handla om att man i så fall kommer att sänka dem lika väl somman höjde dem? Nej, det är uppenbart inte någon sänkning det är fråga om. De metoder och terapiknep som används kan få makabrakonsekvenser. En åldring används som mänskligt försöksdjur och matas medcesiumsniittad mat, och mannen har visats upp i TV. Det tyder pä panik. Enforskare som får utrymme i radioekot påstår att råttor som matats med cesiumegentligen mar bättre ände som fått cesiumfattig kost. Vilkenbegreppsförvirring - det är otroligt! Skall vi ges intrycket att cesium ärnyttigt, ungefär som selen? Jag vill fråga igen: Varförprövas riktvärdena? Är det efter påtryckningar från och EG-området?Varför annars? Och vad kan vi vänta oss? Blir det en höjning och varför? AnL 49 Jordbruksminister : Vad kan vi vänta oss? frågar har faktiskt större tilltro till myndigheternas integritet än vad ViolaClaesson har, som använde uttryck som jag tycker borde vara förvisade från denhär debatten -hon talade bl. a. om terapiknep. Jag har tilltro tillintegriteten hos de forskare som arbetar med de här frågorna. Myndigheterna har på egna initiativ satt i gångutvärderingar. Såvitt jag kan begripa är det inte så konstigt att de gjort det.eftersom det nuvarande värdet har satts bl.a. efter felkalkyler som har gjortsav det engelska strålinstitutet efter . Det är väl känt i deninternationella pressen att man räknat fel i vissa avseenden. Det är välinte så egendomligt ommyndigheterna vill göra en värdering' som har varit av deriktvärden som sattes, för att nå det Som är målet, att man skall komma underen viss stråldos totalt för människan. AnL 50VIOLA (vpk): Jag skulle mycket gärna vilja använda exempel: Han utgår ifrån de nuvarande riktvärdena ochifrågasätterom de är satta pä en tillförlitlig nivå eller kanske t.o.m.felaktigt. "1 miljon personer (jaktlagen och deras släkt ochvänner) konsumerar älgkött var och en, under en säsong. Det skulle bli 8 från älgkött. 8 700 Bqmotsvarar nästan 1 millisievert.-Vid 1 millisievert förmodas 40 personer av enmiljon insjukna i cancer. »Normalt» ska insjukna ca 7 500 personer iNorrland, räknat på 1miljon personer. 40 personer är söm synes en halv procent, ca. av 7 500;. Dettaär ingen bagatellartad ökning, så mycket mer som den ska läggas parallellt medt. ex. mjölken som i vissa norrlandslän ger nästan samma cancertillskott." Precis dessa frågor ställer sig människor i bl. a.Sundsvallsområdet, där jag var , . Om manutgår ifrån denna sifferexercis kan man fråga sig varför det är så angelägetatt pröva på det sätt som sker. Om prövning av mö-torvägsprojekl enligt miljöskyddslagen AnL 51Jordbruksminister : Herr talman! Jag kan inte se annat än attViola pläderade för en omvärdering av de riktvärden vilkasomvärdering hon tidigare ifrågasatte. AnL 52 (vpk): Nej, herr talman, det gör jag inte. Jag villbara visa att de riktvärden som används, och söm man påstår är felaktigaoch vill ompröva för att anpassa sig till och EG. också kan användas pådet sätt som använder dem.. Då blir resultatet ett annat. - Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1986/87:139 om prövning avmotorvägsprojekt enligt miljöskyddslagen ' AnL 53 Statsrådet : har frågat mig om jag ärberedd att verka för att den aktuella motorvägen prövasenligt miljöskyddslagen och att samtliga stora vägplaner utsättsför samma slags granskning som sker för miljöstörande industrier. ställde samma fråga till mig. Isvar till honom, framhöll jag vikten av att en noggrannprövning sker av nya vägar. Jag framhöll också att det är särskilt viktigt attmiljökonsekvenserna blir ordentligt belysta på ett så tidigt stadium sommöjligt. Miljökonsekvensbeskrivningar har därför också tagits fram för dendiskuterade motorvägen mellan och och kommer att tasfram för de alternativa Örésundsförbindelser som diskuteras. Frågan om tillståndsprövning av vägar enligtmiljöskyddslagen har utretts av miljöskyddsutredningen, som i sittslutbetänkande Bättre miljöskydd 11 (SOU 1983:20) föreslog att den nuvarandeprövningsordningen enligt väglagen skulle kompletteras, med möjligheter tillobligatorisk prövning enligt miljöskyddslagen. Med hänsyn till attlagstiftningsfrågan är föremål för beredning inom kan jagemellertid inte , vilket jag också framhöll i mitt svar till ElvingAndersson, redovisa regeringens ställningstagande till i vilken ordningprövningen när det gäller vägar skall ske. Om prövning av mo-lorvägsprojekt enligt iniljöskyddslagen AnL 54VIOLA (vpk): Jag ber att få tacka försvaret. Jag hade faktiskt inte uppmärksammat att precis samma fråga ställtstidigare. Då vill jag ställa några följdfrågor. I tidningar och genom de kontakter som jag har haft meddem som kämpar för att stoppa denna kontroversiella motorväg , som ju är en del av Scandinavian även omregeringsledamöter brukar förneka det, får man veta att inte någonting annatgjorts än vad som skulle kunna kallas för uppdatering när det gäller miljö ochmiljökonsekvenser. Det är, såvitt jag vet, vad som har utlovats ifrån dem somsvarat för regeringspolitiken fram till , när ger detta svar. Jag skulle vilja veta om det är så att man verkligen gjortmiljökonsekvensbeskrivningar för denna omdiskuterade väg. Vad har de lett framtill, och hur pass djuplodande har de varit? Vem som gjort dem är också ganska avgörande för om man kansätta tilltro till dem. Det skulle jag gärna vilja ha svar på. Att jag frågar om detta beror pä att jag ännu inte hargett upp hoppet att man verkligen tar fasta på viktiga uttalande ochbeslut att sådana här miljökonsekvensbeskrivningar måste göras. Inriktningenvar ju då att man skulle föra över så mycket som möjligt av de tungagodstransporterna per lastbil tilljärnväg för att luftföroreningarna skulleminska. AnL 55 Statsrådet : Får jag först säga att jag verkligen skulleönska att vi befann oss så långt framme att jag kunde ge slutligt besked omvilken form som miljöskyddsprövningen av vägar skall få . Det pågårjust nu ett väldigt intensivt arbete i med dessa frågor, ochvi har inte valt form . Men att det kommer att ske miljöskyddsprövningarhar framgått av uttalanden som både kommunikationsministern och jag själv gjortpå senare tid. Vidare har kommunikationsministern i ett tal alldelesklart deklarerat att vi icke skall satsa på Scandinavian Link. Däremot behövervi göra någonting ät den nu aktuella vägsträckningen. Den frågan är inteavgjord, men de miljökonsekvensbeskrivningar som gjorts har utförts avvägverket och . Jag fick precis innan den härdebatten började ett meddelande om att nu har fastställt envägsträckning genom . Men jag räknar med att den frågan kommer attbli föremål för överklagande hos regeringen och att den alltså ännu icke äravgjord. AnL 56VIOLA ,(vpk): Det här låter ju ganska hoppingivande. Mennär säger att den miljökonsekvensbeskrivning - om det nu ärkorrekt att använda det begreppet härvidlag - som har gjorts när det gällervägen har utförts av och . Dåmåste det hela ha färdigställts mycket, mycket snabbt, för det är inte mer änen vecka eller uppvaktades just av aktivisterfrån . Han sade då att han hade hemställt att skulle göra ensådan här beskrivning, men han hade inte fått höra ett ord från . om dennamyndighet var beredd att göra en miljökonsekvensbeskrivning. Sä jag är litetmisstänksam. några ord om Scandinavian Link. Tänk, BirgittaDahl, om det vore så att vi inom miljörörelsen kunde lita på beskedet från SvenHulterström. Men det är helt enkelt så att regeringen inte tänker satsa pengarpä projektet, och det är helt i linje med vad Scandinavian Link-konsortiet ochGyllenham-margruppen önskar. De vill bekosta kalaset och sedan ta ut avgifterav alla oss andra. Därför behövs det fortfarande kamp för att stoppa dettaprojekt, som kommer att skada miljön och naturen alldeles oerhört. Omprövningen av frågan om ombyggnad av dammari Haveröströmmar AnL 57 Statsrådet : Det framgår av handlingar som jag har framförmig här -däribland yttrande och yttrande över detaktuella projektet - att dels har biträtt vidframtagande av sådana här beskrivningar, dels självt avgivit yttrande. Så påden punkten kan jag lugna . Det är riktigt att den här projekteringen har skett isärskilda former, och det har då - vilket understryks av både ,och i deras ställningstaganden - inneburit att ocksåmiljökonsekvensbeskrivningarna har fått tas fram i särskilda former. Generelltkan man säga att en av flera svagheter hos det gamla systemet är attbeskrivningarna ofta kommer på ett sent stadium. För framtiden hoppas vi få enbättre ordning, och vi diskuterar nu hur vi skall lösa den frågan. AnL 58 (vpk): , Herrtalman! Ärdet inte så, , att den här miljökonsekvensbeskrivningeneller utredningen eller uppdateringen - vad det nu handlar om -när det gällervägen aldrig någonsin hade kommit till stånd om intekraven från de berörda i , från dem som kämpar emot Scandinavian Linkosv., hade varit så väldigt starka? Uppvaktningarna för heltnyligen har tydligen mycket snabbt gett resultat. Men är det också så attValfrid har sagt ja efter färdigställandet av denmiljökonsekvensbeskrivning som gjorts? Står bakom vägverketsbeslut att bygga vägen genom t. ex.? Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på frågorna 1986/87:142 och 159 om prövningen avfrågan om ombyggnad av dammar i Haverö strömmar AnL 59 TREDJE VICE TALMANNEN: Med anledning av medger jag att för hans del tar emot svaret. och har frågatmig om regeringen avser att förbehålla sig rätten till slutlig prövning avfrågan oin Omprövningen av frågan om ombyggnad av dammar i Haveröströmmar ombyggnadav dammar i Haverö strömmar. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Det är ur dammsäkerhetssynpunkt oundgängligen nödvändigtmed en snabb ombyggnad av dammarna. Utskovens manövreringsanordningar uppfyllerinte heller de krav som ställs med hänsyn till arbetarskyddet. i lämnade tillståndtill ombyggnad av dammarna vid Haverö. Tillståndet avser en ombyggnad avdammarna på samma plats. Dammarna blir ay betong. För att transportera materialtill byggnadsplatsen krävs en väg. Regeringen kan endast förbehålla sig prövningen av ettvattenföretags tillåtlighet om företaget är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet. Regeringen fann i ett beslut attden nu aktuella ombyggnaden inte är åv sådant slag utan avser en nödvändigombyggnad av dammarna på samnia plats som . Nuvarande vattenförhållandenändras inte genom ombyggnaden. Av det jag nu sagt framgår att ombyggnaden inte stridermot eller regeringens tidigare beslut. Den strider inte hellermotdet föreslagna förbudet mot vattenföretag i vissa vattenområden i förslagettill naturresurslag, eftersom ombyggnaden inte innebär ändradevattenförhållanden. . Jag vill slutligen nämna att det är som iförsta hand har att ta ställning till frågan om dispens kan ges från debestämmelser som gäller för det interimistiska naturreservatet vid Haveröströmmar. AnL 61MARTIN ():, Tack för svaret, statsrådet ! Kampen för, bevarande av Haverö strömmar har pågått länge.Det var därför en stor framgång att 1984 undantog dessa strömmar frånutbyggnad liksom att bostadsutskottet i sitt förslag till naturresurslag. somvi antagit, har hänfört denna älvsträcka till dem där vattenkraftverksamt vattenreglering eller vattenöverföring för kraftändamål inte får utföras. Det är även viktigt att olika regler överensstämmer sa attmyndighetsbesluten blir konsekventa. Den aktuella ansökan om ombyggnad avdammar samt vägbygge har behandlats av . harförordnat om interimistiskt naturreservat och anser att riksdagsbeslutet är enövergripande anvisning om att skyddsintressena skall ges prioritet. Angekommun har bestämt motsatt sig planerna på onibyggnad av dammarna samtvägbygget, eftersom kommunen anser att natur- och kulturmiljön vid strömmarnakommer att förstöras och därmed hindra kommunens satsningar på turism ochfriluftsliv om planerna genomförs. Kommunen har i stället förordat en mervarsam restaurering av dammarna. Representanter för samtliga politiska partier i Angekommun har begärt att regeringen skall förbehålla sig rätten till slutligtavgörande rörande denna ansökan för att intentionerna i riksdagsbeslutet säkertskall komma att beaktas. Min fråga, som jag ställde ,gällde just detta. Tyvärr har regeringen inte lyssnat på den breda opinioneninom Ange kommun, en opinion som bör vara relativt sakkunnig även i fråga ombehovet av en onibyggnad. Regeringen har i stället lyssnat på bl. a.kammarkollegiet som dels inte bestridit tillåtligheten, dels inte ansettföretaget vara av "betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhet". Detta kriterium är tänjbart,men alla de människor som har kontakt med området tycker att kriterierna äruppfyllda. Jag vill till slut fråga vår miljöminister vilka åtgärderregeringen avser att vidta i fortsättningen för att Haverö strömmar medomgivande område skall bevaras. AnL 62 (vpk): Jag tackar för svaret på frågaom Haverö strömmar. Naturligtvis är det nödvändigt att vidta säkerhetsåtgärdervid gamla dammar. Men man kan till att börja med säga att om kraftföretagetskött sina åligganden tidigare och inte låtit de gamla dammarna förfalla, hademan kanske inte hamnat i det här läget.