prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — På en punkt vill jag verkligen ge rätt. Jag hade ocksåhoppats på att den här debatten skulle vara mera inriktad på sakfrågorna ochmindre på formalia. Attdebatten har kommit att handla om på vilket sätt vi skall ta fram ett vettigtunderlag för att kunna anpassa trafikpolitiken krav ärnaturligtvis intressant. Men vi har ju erfarenheter, fru talman, av parlamentariskautredningar på trafikpolifikens område, 1952 tillsattes en trafikpolitiskutredning. Resultatet blev trafikpolitiska beslut. Det hela tog elvaår. 1970 tillsattes en stor parlamentarisk trafikpolifisk utredning. Det dröjdetill 1979 innan det blev ett beslut i riksdag om en ny trafikpolitik. Jagtycker att med hänsyn till de problem vi står inför och med hänsyn tiU denförändring som sker på transportområdet kan vi inte vänta i åtta eller fio åroch långdra frågan i en parlamentarisk utredning. Vimåste snabbt kunna anpassa trafikpolifiken till de krav som miljön ställer, omvi menar allvar med talet om att vi vill förbättra miljön i detta Vidareutveckling av trafikpolitiska beslut samhälle.Vi vet att trafiken är en starkt bidragande faktor när det gäller en negativmiljöpåverkan, och jag tycker det är angeläget att vi kan få fram det underlagsom behövs och vidta åtgärder inom trafikpolitiken som leder till förbättringari fråga om miljön. Det har talats om anpassningen till EG. Vårt land ärsynnerligen exportberoende. EG-marknaden är vår största marknad. 1992 kommer EGatt införa en ny transportpolitik. Jag menar inte att vi till hundra procentmåste anpassa oss fill de krav som EG ställer. Men det är, enligt min mening,utomordentligt viktigt att vi med tanke på svenskt näringslivs konkurrenskraftoch framtidsmöjligheter löser de här frågorna till 1992. Självfallet måste vita hänsyn fill de speciella krav som utrikespolitiken ställer. Av de nämndaskälen tycker vi för vår del att den ifrågavarande formen är bäst. 37ROLF CLARKSON (m) replik: När det gäller den vidareutveckling av 1979års trafikpolifiska beslut som sker i departementet säger vi ju för vår delatt vi gärna vill medverka, i den mån det går att konkretisera ett beslut somKurt redan har betecknat såsom motsägelsefullt och till vissa delarinaktuellt. En sådan vidareutveckling kan ju bara avse en kortsiktig lösning avvåra transportproblem. Den parlamentariska utredningen - och det är ju dennasom reservationen i betänkandet handlar om - inriktas ju på en långsiktiglösning och en sådan tar ju, med kommunikationernas snabba utveckling i Sverigeoch omvärlden, . Det är så många motstridiga intressen som skallsammanjämkas, men de kommer i varje fall fill tals. Sedan tycker jag själv att det är egendomligt att vi intehar fått en mera påtaglig sakdebatt. Från moderata samlingspartiets sida har viju sagt ja till EG och till en harmonisering med . Vidaresäger vi ja till alternativa finansieringsformer, om de ger de olikatrafikanterna nya nyttigheter. Däremot säger vi nej till biltullar, eftersomdet är en princip att man skall kunna få fillträde till det som redan finns. Visäger ja till en förändring av SJ. OUe i har sagt ja tiU enbolagisering av t, ex. flygplatserna. Detsamma har moderata samlingspartietkrävt . Vi säger nej till en sänkning av hastighetsgränser ochpekar på att det finns andra omständigheter som har en miljöposifiv verkan. Så nog har det funnits möjlighet att ta ställning tillsakfrågorna, om man hade velat. Jag attackerade ju försocialdemokraternas obenägenhet att liberalisera och avreglera. Helayrkestrafiklagstiftningen är ett snårigt regelverk. Vidare har vi taxi och överhuvud taget långväga trafik, m, m., med olika slags tillstånd. Därför har vihaft möjUghet att diskutera trafikpolitik såväl kortsiktigt och långsiktigt somprincipieUt och formellt. är, fru talman, min taletid snart ute. Eftersom dettatill synes är den sista debatt som jag kommer att ha med , somlämnar med april månads utgång, vill jag på mina egna och minakollegers i utskottet vägnar tacka honom för en mycket engagerad och ambitiösinsats som ordförande. har en mycket stor arbetskapacitet. Han ären skicklig företrädare för sitt partis politiska intresse, men ärhan en ordförande som i utskottet ständigt strävar efter sammanskrivning så Jag vill önska honom en lyckosam fortsättning på den bana som han nuhar övergått till. 38 () replik: Efter vice ordförandens inlägg borde kanske viandra avstå från våra repliker. Jag vill emellertid uttrycka litet besvikelse över ViolaClaessons och anmärkning att vi inte skulle ha fört entrafikpolitisk debatt . Ni kan naturligtvis ta del av protokollet och sevad de olika partiernas företrädare har sagt. Då kommer ni att lägga märke tillatt vad som yttrats om den parlamentariska utredningen har varit ett litetinslag. Det är naturligtvis så att personligen kännersig litet irriterad över att vi kritiserar socialdemokraterna för derashandläggnings-sätt när det gäller det trafikpolitiska utvecklingsarbetet.Därför vill man angripa oss för att vi tagit upp denna fråga. Läs gärna igenom protokollet och se vilka frågor vi hartagit upp och hur vi ser på den trafikpolitiska utvecklingen. Det kommer ni attha nytta av och användning för i det fortsatta arbetet. Jag hoppas naturligtvisatt trafikpolitikens utformning in och framöver kommer att fåden inriktning som vi har talat för här . 39 () replik: Formalia och sakfrågor hör i detta sammanhangihop. Regeringen väljer naturligtvis en modell för sitt arbete som passar demför att slippa att gå i clinch med de svåra och viktiga sakfrågor det gäller. Låt mig ta upp sakfrågorna igen, . Jag togupp miljön och regionalpolitiken i mitt tidigare inlägg. Bra kommunikationer äri sig bra för regionalpolitiken, sade . Sedan hänvisade han tillårets budgetproposition där regionalpolitiken skulle vara prioriterad. Låt migbara säga att årets budgetproposition innebär en anslagsminskning i förhållandetill tidigare budgetår med 476,9 milj. kr. Det är inte att främjaregionalpolitiken. Vi har från sida velat satsa 300 milj. kr. Det innebär att vi understryker kommunikationernas betydelse förregionalpolitiken. Sedan nämndes bärighetsupprustningen. Det var bra att detförslaget kom. Men jag är inte övertygad om att det i första hand kom avregionalpolitiska hänsyn. Jag tror snarare att det var anpassningen tillEG-bestämmelserna som tvingade fram detta beslut från regeringen. Oavsettmotivet är det bra att beslutet kom. Men det hade naturligtvis varit bättre omdet kommit tidigare. Regeringen borde ha följt förslag redan förraåret. Då lade vi fram förslag som hade just denna inriktning. I så fall hade vinu varit en bit på väg. är dessa åtgärder otillräckliga, och vi får satsaytterligare. Utredningen bör fundera över en samordning avtrafikapparaten, så att glesbygden får en tillfredsställandetransportförsörjning. Vi behöver inte konkurrens, utan komplettering. Bilen,bussen, järnvägen och flyget skall komplettera varandra. Om bilen är ennödvändighet i glesbygden, är det inte. säkert att den är lika nödvändig förpersontransport på långa sträckor. Hur man bäst skall prioritera och avvägadetta är bedömningar som vi ser som Vidareutveckling av 1979 ärs trafikpolitiska beslut Prot.1986/87:99 väsentliga och som skall göras av utredningen, 1 april1987 Om nu regeringen redan har börjatatt minska de regionalpolitiska , ... inslagen i trafikpolitiken, är vi oroliga för att det blirbetydligt svårare att 1Q7Q° fk It' k 1""" hävda regionalpolifiken i denframtida utformningen av trafikpoliti- , . Därför vill vi vara med sånära som möjligt och försöka driva dessa väsentligafrågor vidare och driva regeringen åt rätt håll. 40 (vpk) replik; Jag vill be de borgerliga ledamöterna omursäkt om de har uppfattat mitt förra inlägg som en anklagelse att de inte allstar upp sakfrågorna. Jag menar att debatten kommer att handla om i vilken formutredningsarbetet skall bedrivas, eftersom man riktade attacken på just dennafråga. Jag tycker att det är viktigare att få en debatt om sakfrågorna. Dethandlar också om att tala om var man står, hur man skulle vilja ha arbetetutformat. Den möjligheten får vi i den parlamentariska referensgrupp som kommeratt tillsättas. Vpk menar att det inte bara får handla om ord när detgäller miljön. Miljöhänsyn måste få styra det trafikpolifiska arbetet, men inteså att vi nöjer oss med betänkandetexter eller det vi eventuellt kan hitta ibudgetpropositionens bil, 8, som har signerat. Jag menar attvi måste vidta åtgärder . Jag tycker att sätt att argumentera klartoch tydligt visar var står. Man talar om att man kan tänka sigScandinavian Link och alla dessa saker som har en alldeles speciell inriktning,en högerinriktning som gynnar exportkapitalet, vilket också socialdemokraternahitfills har visat sig gärna vilja göra. Det behöver inte bli någon stor fightmellan moderater och socialdemokrater på den punkten. kommer juockså till stånd . Vi i vpk anser att om man menar allvar med talet om miljönborde man redan nu fatta beslut om sänkta hastighetsgränser. Jag har inte talatom att det skulle vara det enda som kan rädda miljön eller att det skullehjälpa. Tvärtom måste det kombineras med att allt fler tunga fordon flyttasöver från landsväg fill järnväg. Därför har jag pekat på och varnat för vad somkan hända om den högsta tillåtna bruttovikten för tunga fordon höjs. Det är ihelt galen riktning! Jag har inte fått att kommentera några av depåståenden jag kom med. Det är ett märkligt dividerande med siffror när manpåstår att det är för att anpassa sig till EG som man börjardiskutera att höja bruttomaxvikten till . Vi har världens längstafordon - ekipage tillåter vi. Förslaget om en höjning är inte enanpassning till EG, utan det innebär att regeringen vill gå i spetsen. Vadmenar man med detta? De hårt nedslitna vägar som vi redan har på grund av t.ex.tunga fimmerfordon är i akut behov av upprustning. Därför är det viktigt med bärighetshöjande åtgärder. Men att kalla det för regionalpolitiska insatser, när man vill att hela skall köpa förslaget om EG-anpassning, som innebär landsvägens totala frihet, är inte att ta hänsyn 78 tiU miljön. Miljön kommer attdrabbas stenhårt av detta. 41KURT () replik: Låt mig säga att jag inte tar illa vid mig kritiserar socialdemokraterna. Det är jag van vid. Att jag reagerar mot attdebatten kom att handla för mycket om formerna beror kanske på min strävan attvi snabbt skall komma fill rätta med de mycket vikfiga trafikpolitiska frågorsom vi står inför och som måste få en snabb lösning. Jag hoppas att ni från deborgerliga partierna och vpk i den parlamentariska referensgrupp som kommeratt tillsättas skall få goda möjligheter att följa detta arbete pch påverkadet. Jag viU avslutningsvis tacka minameddebattörer för de vänliga ord de har riktat fill mig här . Det harvarit en ytterst stimulerande uppgift att under i riksdag fåsyssla med de trafikpoUtiska frågorna. Trots vissa partipolitiska motsättningarnär det gäller medlen har jag ändå den bestämda uppfattningen, iutskottet, att det råder en ganska stor samstämmighet mellan de politiskapartierna om de trafikpolitiska målen. Det är min förhoppning att dennasamstämmighet även i fortsättningen skall prägla arbetet i utskottet och iriksdagen; Trafikpolifiken är en väsentlig faktor för vårt landsvälstånd, för industrins framtida konkurrenskraft och därmed också av grundläggandebetydelse för vårt lands sysselsättning. Det har varit ytterst stimulerande attarbeta tillsammans med kamraterna i trafikutskottet, och jag önskar er allaframgång i ert fortsatta viktiga arbete på trafikpolitikens område. Prot.1986/87:99 , Vidareutveckling av 1979 ärs trafikpolitiska beslut Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 42GÖREL (): Under rubrikerna Nya finansieringsformer ochRegionalpolitiska krav behandlar trafikutskottet i sitt betänkande nr 12 enrad motioner. Bl, a, i motionerna T340 av mig och T349 av mig tillsammans medOlle yrkas att möjligheten till nya finansieringsformer skall öppnas. Somexempel nämns den s. k, Österleden, I motion T221 av m.fl. räknasen rad projekt upp, som oundgängligen måste till i och somföreslås finansieras på nytt sätt, utanför statsbudgeten. Först vill jag säga att det förefaller litet väl futtigtatt de stora problem spm står inför och som omgående måsteåtgärdas skall rubriceras som "regionalpolitiska krav", Sverigeshuvudstad och dess funktion är sannerligen inte någon regionalpolitisk fråga.Tyvärr har den förda politiken missgynnat t.ex, vidanslagsfördelning och lett till att penningströmmar i stället gått till områdensom inte på långt när har jämförbara behov beträffande kpmrnunikationerna somde som finns i . har av väganslagengått till , när hade varit en rimUgare tilldelning. Hela är beroende av att Stockhplmsregipnenfungerar väl och också har en tillväxt i näringslivet. Tillväxten betyderväldigt mycket för våra konkurrensmöjligheter internationellt och för vårekonomiska utveckling. Funktionsförbättring i kommunikationsnätet måste därförske i takt med fillväxten. Prot.1986/87:99 är, fru talman,nu i trafikhänseende én flaskhals bl. 1 april1987 för vamproducerande företag frånhela , inte minst från Norrlands- 7771 77 kusten. Vidareutvecklingav r ,.,,,>,,. /..I I- I 'an utan faktiskt helaMälardalen. En utbyggnad av kommunikationssyste- , ....,-. men måstegöras som leder till att hela denna region fungerar smidigt för alla dem somarbetar och bor här och för aUa företag som skall till eller igenom områdetmed sina transporter. Då måste man också inse att inte fårdiskrimineras i anslagshänseende, att ett omfattande utbyggnadsprogram behövsinom den spårbundna trafiken - det gäller både , ,och placeringen av de stationer som ingår i detta system - ochatt utbyggnad och förbättringar av vägsystemet måste ske. Inte minst gäller detmiljöskonande kringfartsleder runt . Detta är ett miljardprogram. Att klara en sådan gigantisksatsning över statsbudgeten är inte möjligt. Utbyggnaden är icke desto mindrenödvändig och brådskande, varför nya finansieringsformer måste till. Utskottet hänvisar i sin skrivning, som i tonen är positivtill nya finansieringsformer, dels till väghållningsutredningen, dels till dettrafikpolitiska översynsarbete som pågår i departementet. kommerriksdagen att få ta ställning till konkreta yrkanden på såväl väg- somjärnvägsområdet. Det gäller bl. a. utformningen av reglerna för planering ochfördelning av anslagen till vägutbyggnad. I avvaktan härpå och på resultatet avutredningsarbetet begränsar jag mig tiU denna markering. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 1till trafikutskottets betänkande 12. 43 (): I det här utskottsbetänkandet behandlas ju enrad olika projekt inom trafiksektorn. Men som framgår av utskottets egetutlåtande kan inte alla dessa projekt inom rimlig tid finansieras överstatsbudgeten, I motioner som behandlas i betänkandet finns exempel på sådanaprojekt. Utskottet anser därför, i likhet med flera av oss mofionärer, att detär nödvändigt att pröva alternativa finansieringsformer. Ett av dessa projekt är Österleden inom ,som tog upp i sitt anförande. och jag har ocksåuppmärksammat Österleden i en motion. Det är alltså den led som skall gå frånRoslagstull till , av miljöskäl till stora delar i tunnel.Detta gäller inte bara under utan också i , på botten avSaltsjön och genom skogen, saknar i motsats till flertalet jämförbarastorstäder färdigut-byggd kringfartsled, s.k. ringled. är av naturliga skäl ett av landetsmest trafikbelastade områden. Regionen är landets största sammanhängande stadsbygd och har landets största koncentration av arbetsplatser. Här finns en femtedel av landets sysselsatta och närmare en fjärdedel av landets ekonomiska aktivitet. Som huvudstad och centrum i den folkrikaste regionen utgör knutpunkten för det nationella kommunikationsnätet. Tyvärr får Stock- 80 holmsområdet, som vi hörde,alldeles för liten del av statens vägpengar. Enligtgatudirektören i har endast fått avstatens vägpengar, som den ekonomiska aktiviteten är av helarikets. Även om skulle kunna få större andel avvägpengarna, räcker det ändå inte för att finansiera Österleden, Kostnadernaför denna har beräknats till ca 3 miljarder, startar byggandet av , som tillsammansmed Essingeleden är en del av ringlinjen. Men för att få hela ringlinjenkomplett måste och Bellevuelänken byggas, vilka tillsammansberäknas kosta 1,3 miljarder. De allra flesta tycks nämligen vara överens omatt ringlinjen måste komma till stånd. Bland de livligaste tillskyndarna är jubl.a. gatudirektören - förra statssekreteraren i kommunikationsdepartementet-Monica , I detta läge har frågan uppkommit hur man skall kunnafinansiera detta projekt utanför stateris och kommunernas budgetar. Under vissaförutsättningar tycks också projektet med Österleden vara i hamn. Bakom projektet står de svenska företagen ,, Fläkt och Skånska, Finansieringen kan av ett svenskt konsortiumbestående av banker, försäkringsbolag och andra finansiella institutioner.Avsikten är att tillsammans med de berörda kommunerna bilda ett bolag somskall äga, finansiera, projektera, bygga och driva Österleden till dess denöverlåts till kommunerna. Överlåtelsen beräknas ske omkring , dåvägavgifterna enligt kalkylerna har finansierat hela projektet. Totalt beräknas skapa sysselsättningmotsvarande 1 300 manår. Byggtekniken gör det möjligt att lägga en hel del av.produktionen utanför . Även om projektet främst har tillkommitför att skapa bättre miljö i och närliggande kommuner, kommerÖsterleden att avsevärt underlätta också för trafiken förbi , inteminst när det gäller godstransporter. För att projektet skall kunna föras i hamn krävs docklagändring på ett par punkter. Och det är här som initiafiv behövs frånregering och riksdag. Frågan gäller dels om ett privat konsortium har möjlighetatt bygga och driva en väg eller bro, dels om vägbyggen kan finansieras genomavgifter. Utskottet säger att man inte nu är beredd att ta ställningtill de olika förslagen till nya finansieringsformer. En rad frågor måste förstbelysas. Utskottet förutsätter att man antingen i väghållningsutredningen elleri det trafikpolitiska översynsarbetet kommer att behandla de aktuella förslagensamt att eventuella förslag kommer att presenteras trafikpolitiskaproposition. Detta får väl anses vara ett fall framåt. Det är synnerligenangeläget att frågan kan lösas . Förberedelserna av projektet har ju fortskridit rättlångt, och det är angeläget att det kommer till stånd så fort som möjligt. Manhar ju räknat med att leden skulle vara klar . Jag har med det här inlägget velat framhållaatt det är oerhört angeläget att sådana lagstiftningsåtgärder vidtas,att nya finansieringsformer kan tillämpas vid en del kommande storatrafikprojekt. Vidareutveckling av trafikpolitiska beslut 6 protokoll 1986/87:99 Prot.1986/87:99 Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av 7070- , fl 1-.- 1 Anf. 44 (); 1979 ars trafikpohttska ' , I Herr talman! tillsammansmed några partikamrater en motion som handlade om flera olika miljöfrågor.En av frågorna i denna motion, motion T206, behandlas i det betänkandefrån trafikutskottet som står på dagordningen. Vad frågan gäller är ett förslag om sänktahasfighetsgränser på våra vägar till förmån för miljön. Vi tänker oss att mankunde göra försök i en del län med sänkta hastighetsgränser: /timme på90-vägar och /timme på 110-vägar, De försöken skulle man kunna göra i endel län med särskilt, tydliga försurningsskador och kanske också på vägavsnittsom är mer olycksdrabbade än andra. Sambandet mellan antalet olyckor och hastighetentror jag ingen ifrågasätter . I de flesta fall är också sambandet mellanenergiförbrukning pch hastighet alldeles tydlig. Det är klart att man kan hatjusiga bilar med fem växlar, som bara kräver ett lätt tryck med foten för atthålla /timme och då kanske inte vare sig förbrukar så mycket energi ellerspyr ut så mycket kväveoxid. De flesta bilar är emellertid inte såvälutrustade, utan man får mana på dem rätt ordentligt för att köra 90 resp.110 km/timme. Så till utskottets behandling av vår motion. Utskottet harlandat på ett avslagsyrkande. Avslagsmotiveringen är något kryptisktformulerad, inflätad som den är i en mening med dubbla negationer. Jag fickläsa två gånger för att förstå. Utskottet skriver; "Inte heller ärutskottet berett att slå fast att sambandet mellan hastighet och bilenseffekter på miljön är sådant att det ej bör ligga till grund för en generellsänkning av hastigheten." Så står det i betänkandet. Dessutom står det -och det är mindre krypfiskt: "Resultatet av det trafikpolitiskaöversynsarbetet bör avvaktas." Den invecklade mening som jag först citeradeläser jag så att utskottet nog ändå kan tänka sig att det finns ett sambandmellan hastighet och miljöpåverkan och att man nog efter hand också kan tänkasig att sänka hastighetsgränserna på grund av detta samband. Ett fall framåtför mofio-nens krav, skulle man kunna säga. Med det tänker jag låta nöja mig , kanske framförallt eftersom utskottet vill se hastighetsfrågan tillsammans med andra åtgärdersom en konsekvens av det trafikpolitiska översynsarbetet. Det är väl rimligtatt man gör det, även om' just en sådan försöksverksamhet som vi föreslårskulle kunna bidra till det faktaunderlag jag utgår ifrån att man behöver justi detta översynsarbete. Jag är nämligen alldeles övertygad om att sänktahastighetsgränser inte skulle ha några som helst negativa effekter. De skullekanske också kunna ge ett svar på frågan om människor är beredda att lätta pågasen för miljöns skull. Jag har alltså inget särskilt yrkande för dagen. Men vikommer igen, om inte frågan återkommer till på annat vis. 45LENNART (): När jag lyssnat på dagens trafikpolitiskadebatt har jag fäst mig vid det utomordentliga sätt på vilket trafikutskottetsordförande har försvarat utskottets position när det gällerfullföljandet av trafikpolitiska beslut. Det är för övrigt ettkännetecken för att han inte gärna låter ett tillfälle tillreplik gå förlorad. Det har gällt också i dagens debatt. Men ivern att föra fram den egna ståndpunkten har alltidkombinerats med gott humör, saklighet och en respekt för den andra sidansargumentering. Vi har mötts av ett illasinnat rykte - och det ryktethar vi också fått bekräftat här - att trafikutskottets högt värderadeordförande avser att i vår lämna och söka sig till andra jaktmarker.Det tycker jag, herr talman, är utomordentligt tråkigt och en stor förlust förkammaren. Vad vi behöver i deri svenska är den typ av riksdagsmän somKurt i så hög grad representerar, nämligen en som håller regeringenalert och oppositionen väl under kontroll i debatterna. Som en av flera s.k, back-bencher i denna kammare vill jagdärför rikta ett stort tack till trafikutskottets ordförande för den tid somhar varit. Jag vill också slutligen, herr talman, yrka bifall filltrafikutskottets hemställan i betänkande 12 på alla punkter.' Prot.1986/87:99 , Vidareutveckling av 1979 årstrafikpolitiska beslut 1 dettaanförande instämde (). 46 . ÅSLING (c): Också jag vill ansluta mig till hedersbetygelsernahär i kammaren men låta dem innefatta hela trafikutskottet. Jag tackartrafikutskottet för att man i realiteten har tillstyrkt bifall fill min mofionom alternativa finansieringsformer för angelägna vägprojekt. Det är glädjandeatt, efter att ha motionerat i frågan, få stöd av ett enhälligtutskott för de här tankarna. Det finns all anledning att understryka vad utskottetsäger, "att det inom trafiksektorn finns en rad projekt som är angelägnaatt utföra men som inte inom rimlig tid kan finansieras överstatsbudgeten". Utskottet har också noterat de exempel på sådana projektsom jag anfört i min motion, nämligen Vallsunds- och Rödösundsbroarna iStorsjön i . Utskottet har också dragit konsekvenserna av dettaresonemang när man i betänkandet säger att "det är nödvändigt att prövaalternativa finansieringsformer".