prot · GA0931 · 1986-12-31 00:00:00 — Ansvaret för utveckling, med målsättning att pålång sikt ge företaget de kvaliteter som krävs av ett börsbolag, åvilar dentillträdande styrelsen och företagets verkställande ledning. 107 (vpk): Jag tackar industriministern för svaret på frågan. har regeringens näringslivspolitik varitinriktad på att det skall privatiseras än mer. uppträder industriministernäven i formen som en näringslivsman. Han har tagit sig in i ett slutetbolagsrum och handlar helt i enskildhet. Det skapar naturligtvis oro påarbetsplatserna som berörs av besluten, precis som när storfinansen härskar ochstyr. Substansen i det här är ju att staten minskar sitt ägande.Det finanskapital som går in i ställer oändligt större anspråk påutvecklingen än vad de gamla produktionsbolagen gjorde. skall introduceras på börsen. Vad kommer det attbetyda framöver för en basnäring som har problem i sig själv?Börsintroduktionen och den privata ägarandelen kommer säkert att medföra kvaloch lidande för många människor, från i norr till i söder. Dettror jag inte att industriministern kan bestrida. Industriministern svarar nu att det är de personer som ärtillsatta i styrelsen och den verkställande ledningen som rakt upp och nerskall klara att ge de kvaliteter som ett börsbolag vill ha. Jag skulleändå vilja ställa frågan till industriministern: sysselsättningsansvaroch vilket regionalpolifiskt ansvar finns nu kvar hos staten ochindustriministern, när det sker en så genomgripande ommöblering ochägarförändring i ett företag som uppenbart har stora strukturproblem framförsig? 108PAUL LESTANDER (vpk): Tack, industriministern, för svaret! har dränerats på kapital i inte obetydlig omfattninggenom det här beslutet. Det är inte underligt att man funderar på vilkenstrategi som de statliga företagen arbetar efter. I det senaste numret av tas upp hur manhandhar företagsköp och företagssamgående. Där pekas på hur man"dammsuger" möjligheternaatt finna samverkansfördelar. . vill inte på något sätt tala omvad som skall ske. Naturligtvis måste den främste företrädaren för ägarenstaten ha någon uppfattning om hur det här företaget skall drivas vidare ochhur det borde drivas vidare. Det finns många utvecklingsförutsättningar, och frågan omvad som händer hos på olika håll i är ju inte ointressant försvenska folket, framför alUinte för dem som arbetar i koncernen. Då vore detväl skäl att redovisa den affärsstrategi som man tänker arbeta efter och vilkakonsekvenser i olika avseenden som de filltänkta investeringsbesluten kommeratt ha. Naturligtvis borde det vara helt verklighetsfrämmande attacceptera en börsnotering förrän man har strukturerat om bolagen på ett sådantsätt att man verkligen effekfiviserar och utvecklar verksamheten och att manutnyttjar de samverkansfördelar som borde finnas med ett ökat engagemang frånLKAB:s sida. 109 (): Också jag tackar industriministern för svaret på min fråga. När det sker en så omfattande förändring i ett företag somskett i är det klart att det uppstår en betydande oro. Många frågor ställsom vad som är på gång. Denna oro växer också i styrka om det inte kommer någraklarläggande besked och om man mycket knapphändigt får uppgifter om debakomliggande orsakerna. Också den lokala representationen i styrelsen var heltovetande om de förändringar som var på gång. Det har kommunalrådet i i ett Ekoinslag. Jag kan inom parentes ställa frågan: Är det så litet viktregeringen fillmäter lokal medverkan i verksamhet av detta slag? Omändringarna fick också stor tyngd mot bakgrund av vadsom yppats av en på gång varande strukturplan. Den bygd som drabbats i dettafall. och Bergslagen, har haft betydande omställningar ochsysselsättningsneddragningar . Det har varit och är storabekymmer. tycktes man kunna skönja en positiv attityd. Då kommer dessaförändringar som skapar, som jag sade, en stor oro. Industriministern säger i den del av svaret som direktberör min fråga att han inte har någon uppfattning om vilka förändringar somskulle komma i och med den nya sammansättningen av ägarintressena och den nyaledningen. Staten kommer ändå att ha tvåtredjedelar av ägaransvaret. Jag måste nog ändå ställa frågan: Vilkenmålsättning hade industriministern och regeringen för den förändring som komtill? Min avsikt är att redovisa förändringen inomSSAB för . Jag måste ha godkännande på tre punkter, somkommer att ingå i den proposition som föreläggs före juluppehållet.Det gäller inlösen av aktier, vilket kommer att fordra visst arislag.Det gäller tillstånd till försäljriirig av av aktierna i , och detgäller tillstånd för att ta upp ett konvertibelt lån. Det har antytts att det lokala inflytandet på beslutet omägarförändring i varit dåligt. Det är enligt min uppfattning inte möjligt att underpågående affärsförhandlingar med nya delägare informera lokala intressenter.Så fort det har varit möjligt att lämna information har regeringen också gjortdet. Jag är övertygad om att det inte heller dåägarförändringar sker i andra ägargrupper är möjligt att informera omvärldenunder pågåeude affärsförhandlingar. 111 (vpk): Kanske det allra sista som industriministernsade är det intressantaste. Man följer spelet helt på det privata näringslivetsvillkor. spelar även regeringen precis samma roll som det privatanäringslivet, och industriministern är precis som vilken annan klippare som helstnär han uppträder som ägaransvarig här. Det är en förfärlig tillbakagång för arbetarrörelsensvärderingar av att ha en nationell stålpolitik. Industriministern kan inte här inför ens angevad man tänker sig att detta skulle leda till. Man kan misstänka att det ärhelt på börsens och helt på det privata näringsUvets villkor som detta sker. Den osämja som finns inom visar att saken inrymmermycket större problem än vad här redovisats av industriministern. 112 (vpk): Industriministern skall ju nu informera oss.Vi har naturligtvis rätt att förvänta oss fylliga och uttömmande svar även närvi i ställer frågor om skeendenas verkliga industripolifiska ochsysselsättningspolitiska innebörd. . måste naturligtvis vetabetydligt mera om vad de beslutade åtgärderna kommer att innebära, utöver vadsom kommit fram. En sådan här betydande omstrukturering måste ändå haanalyserats ur dessa aspekter. Jag tror inte att man likt blindbocken fattarbeslut utan att veta vart färden går. 113 (): Efter det besked somindustriministern nu givit kommer oron i berörda områden, i och iBergslagen i övrigt, att bestå . När frågan om enomstrukturering av ledningen för företaget blev aktuell uppfattades detta avmånga som ett svar på den förändring i strukturutvecklingen som var på gånginom företaget. Oron har därför självfallet en berättigad grund. Jag är helt säker på att gärnamedverkar fill att sprida oro och öka den oro som eventuellt finns. Låt mig tillägga följande. Av handelspolifiska skäl är detnödvändigt att har ett markerat inslag av privat ägande. Med hänsyn tillatt man på vissaexportmarknader kridskt talat om subventioner och bristande affärsmässighetnär det gäller är det viktigt att visa att företaget lever under heltnormala betingelser. Ett bredare ägande är här ett vikdgt inslag. PaulLestander önskar att vissa resurser i skall öronmärkas för investeringar ien viss produktionsenhet, nämligen i . Jag menar att det är bolagetsstyrelse och ledning som skall besluta om när och var investeringar skallgöras. För min del vill jag göra den kommentaren att det är utomordendigtviktigt att utvecklingen i ses i ett sammanhang. Jag kommer inte attmedverka fill något som ställer olika produktionsorter mot varandra. Varje sådantinslag skulle skada företaget. Detär vidare en överdrift att säga att de beslutade åtgärderna skulle dräneraLKAB. Så är faktiskt inte fallet. 115 (vpk): Det blir ännu intressantare och mera av klartext när industriministernnu yttrar sig igen. Det är kanske inte i första hand orterna som kommer attställas mot varandra. Större delen av kommer pä de olika orterna att fåproblem med den inriktning som vi nu kan se. Vadsom är intressant är att det nu kanske inte ens är regeringen utan ochEG-högkvarteret som bestämmer den svenska stålpolidken. Detta förhållande kankanske få konsekvenser för den rörelse som vi gemensamt säger oss tillhöra,nämligen arbetarrörelsen. Är det verkligen dessa krafter som i fortsättningenskall bestämma vilken omfattning stålpolidken i vårt land skall ha? Anf.116 (vpk): Jag tror inte att jag har talat om öronmärkning av insatser i Luleå.Jag har frågat vad som skulle hända i . Dessutomvill vi veta vad som skall hända över huvud taget. Den främste företrädaren förägarintressena i företaget sitter här i kammaren. Som presumtiv delägare ochframtida beslutsfattare är man intresserad av att bli informerad. Tyvärr hardenna frågestund inte givit särskilt stora bidrag till den informationen. Anf.117 (): Nej, industriministern, jag vill inte vara med och sprida oro. Men deknapphändiga besked som industriministern har givit i frågan har verkligenspritt oro. vill jag säga att det var under den centerledda regeringensom den första åtgärden vidtogs för att få en modern verksamhet i Domnarvet.Det skedde då en mycket positiv inriktning som skapade trygghet ochframtidstro. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1986/87:31 30 § Svar på fråga 1986/87:176 om förbud mot sandsugningutanför Falsterbonäset Omförbud mot sandsugning utanför Falsterbonäset 118 Industriminister : Fru talman! Per Stenmarck har frågat statsrådet om regeringen är beredd attmedverka till att sandsugningen utanför Falsterbo-Om handläggningen av näsetförhindras. vissaflyktingärenden Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på geologiska undersökning, SGU, har till regeringenöverlämnat en ansökan från om dllstånd att utvinna sand, grus ochsten från ett område i . SGU har tillstyrkt bifall till ansökningen.Ärendet bereds inom . Jag är därför inte bereddatt nu ta ställning i frågan. 119 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. När en så utpräglad natur- och miljöfråga som dennaöverlämnas från den av regeringen utsedda miljöministern till industriministerntycker jag att det visar en del av den vikt som regeringen tillmätermiljöfrågorna. Jag kan mycket väl förstå att denna fråga också har enindustripolitisk sida. Den satsning som skall göras i som ersättning förKockums civila fartygsproduktion är givetvis av största betydelse. Men allt harett pris, och om priset är en raserad miljö kan priset lätt bli för högt. Sandsugningen utanför Falsterbonäset är ingalunda ny, denhar förekommit . Vad som händer vet vi inte exakt, det vet inte Sverigesgeologiska undersökning méd säkerhet, och det vet ingen annan heller. Vad vivet är att ett stort sanduttag har förekommit och att strändernatidvis har raserats. Om det finns ett samband mellan dessa båda händelser vetvi inte mycket om, det kan yi bara misstänka. Men det är detta man borde tareda på innan man fortsätter att intensifiera verksamheten, eftersom densandsugning som skall ske är så oerhört mycket större än den som harförekommit tidigare. har denna verksamhet fått bedrivas trots lokalaprotester från många håll. Protester kommer från kommunen,naturvårdsintressenter, fiskerinäringen och allmänheten, och oron är stor. Låtmig få fråga industriministern: åtgärder är regeringen i detta fallberedd att vidta för att hindra skadegörelse på natur och miljö? Överläggningen var härmed avslutad. , 31 § Svar på fråga 1986/87:152 omhandläggningen av vissa flyktingärenden har frågat mig om jag ärberedd att genom amnesti eller på annat sätt medverka till att barn som vistats i 78 landet får stanna kvar. Det är viktigt att handläggriirigstiderria förutlänningsärenden förkortas. Jag vill i detta sammanhang framhålla att de allraflesta asylsökande får sina ärenden slutbehandlade än ett år.Endast i en mycket liten andel av ärendena är den sammanlagdahandläggningstiden längre än . Det är då fråga om ärenden som efternegativt beslut hos invandrarverket överklagats till regeringen och där oftaomfattande utredningar varit nödvändiga. hararbetsmarknadsdepartementet tillfälligt förstärkts med 25 tjänster förhandläggning av utlänningsärenden. Denna förstärkning har redan medfört attärendebalansen beträffande" sådana ärenden i minskat medomkring en fjärdedel . Udänningslagen, 1980:376, förutsätter att varje ärendeavgörs individu-, ellt. Generella beslut angående grupper av asylsökande fattasdärför inte. Det finns skäl att med förtur avgöra ärenden som berör barn.Ibland är det dock nödvändigt att göra mycket tidskrävande utredningar. I motiven till en ändring 1984,proposition 1983/84:144 s. 127, framhålls att en lång vistelsetid i börkunna vägas in i bedömningen av om en barnfamilj skall få stanna här. a.skall den anknytning barnen fått till beaktas. Denna anknytning kanexempelvis uppstå genom att de under en långvarig handläggningstid gått enlängre tid i svensk skola. Detta innebär att särskild hänsyn redan tas tillbarnens situation. Om handläggningen av vissa flyktingärenden 121INGA-BRITT (): Jag ber att få tacka invandrarministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är händelserna i iGöteborg, där étt antal ungdomar "mjukockuperade" ett rum ikyrkan,och demonstrerade för att försöka hjälpa en kamrat som vistats i landeti från att utvisas. I det här området har man haft känningar avras- och främlingshat. Nynazisterna har tidigare haft framgångar där. Överalltfanns nynazistiskt klotter som "Bevara Svenskt" och slagordmot invandrare. Man drog i gång verksamheter i skolorna. Man studerade ingåendevad främlingshatet ställde till med under kriget. I gemensamma aktionertvättades allt rasistiskt klotter bort. Då började man märka en ändrad hållningmot invandrarna. Exempelvis kunde man under 86 få ihop . I dessa aktiviteter deltog den 13-årige och hans 520 kamrater. Beslut om utvisning av och hans mamma har fattats.Var de finns nu vet jag inte. Förmodligen är de gömda någonstans. Jag har använt fallet som exempel på ett stortproblem, som är mycket större än att en enskild individ drabbas. För den somutvisas är det naturligtvis en tragedi oavsett hur bokstavligt vår lagstiftninghar följts. Men det är också en tragedi för de kamrater som har engagerat sig.De är unga människor som just håller på att lära sig att vi måste ta hand bmvarandra; Och varje gång är det en framgång för främlingshatet. Hur skall unga människor orka med att engagera sig försina invandrade kamrater, när man inte klart kan se att lagstiftare ochmyndigheter lever upp Om handläggningen av vissa flyktingärenden till denhumanitet som man påstår skall prägla samhället? Jag skulle vilja fråga invandrarministern om det ändå intefinns möjlighet att lägga ännu större tyngd vid det faktum att invandrarekanske vistats i landet , att man går i skolan och deltar i andrasociala aktiviteter och har fått många kamrater. Som det är nu är det entragedi för alla inblandade parter. Låt mig säga att jag tycker det är utmärkt attklasskamrater visar solidaritet med utländska barn som går i skolan. Jag villgärna uppmuntra skolungdomar till det. Det är ett bra sätt att motverkafrämlingsfientlighet. blir emellertid resultatet av asylprövningen att enfamilj med barn måste lämna . I en sådan situation är det viktigt attklasskamraterna försöker att upprätthålla kontakt, trots att deras kamrat haråtervänt hem. Kontakt kan upprätthållas exempelvis genorii brev, rapporter frånskolarbetet och i vissa fall genom besöksutbyte. Det är viktigt att även densom av en eller annan anledning tvingats lämna vårt land kan känna att detfinns vänner i som vill behålla personlig kontakt med vederbörande. Låt mig som svar på fråga säga attvi, som jag tidigare påpekade, redan tar hänsyn till barnens situafion. Jag ärberedd att ytterligare överväga i vilken utsträckning barnens skolgång kanbeaktas i sammanhanget. 123 (): Jag ber att få tacka ministern för det senarebeskedet. Jag tror att barnen i och på andra ställen efter ett sådantbesked känner att det ändå hjälper med aktioner. Barnen i har i dikter och noveller beskrivit hurde kände . Jag skall använda de resterande 40 sekundernaav min replikdd till att läsa en del av en dikt som jag tycker säger väldigtmycket; "Varför ? Varför denna väntan?Varför ? Varför så många frågor? Varförfår han inte stanna? Man hoppartill när det ringer Man väntaroch väntar och väntar och väntar ..." Jag tycker att denna dikt mycket väl beskriver hur barnenrunt omkring upplever situationen. Överläggningen var härmed avslutad. Om regeringens prövning av verkställighet av domstolsutvisningsbeslut 32 § Svar på fråga 1986/87:173 om regeringens prövning avverkställighet av domstols utvisningsbeslut har frågat justitieministerndels vilken praxis regeringen dllämpar när det gäller att upphäva domstolarsbeslut att utvisa utlänningar som dömts för brott, dels i hur många fallregeringen upphävt sådana beslut. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Ett utvisningsbeslut som meddelats en utlänning på grundav brott kan upphävas av regeringen enligt 71 § utlänningslagen (1980:376).Beslutet kan upphävas om det är omöjligt att verkställa av t. ex. politiskaskäl. Det kan även vara så att verkställigheten inte kan genomföras eftersomhemlandet berövat den utvisade medborgarskapet och därför vägrar att ta emotdenna. Detta är inte helt ovanligt beträffande t. ex. vissa östländer. En annan orsak till att ett utvisningsbeslut kan upphävasär att nya personliga omständigheter tillkommit som inte framgår av domen. Idessa senare fall upphävs inte utvisningsbeslutet . Utlänningen får iregel en första "prövodd" och därefter ytterligare tvåom vardera , förutsatt att det inte inträffar några omständigheter somtalar mot en sådan förlängning. Först därefter har han möjlighet att fåutvisningsbeslutet upphävt. Någon stadstik av den typ HugoHegeland efterfrågar förs inte. Jag kan därför tyvärr inte tala om hur mångabeslut som upphävts under .den ifrågavarande tiden. Jag vill dock framhålla attregeringens praxis, särskilt när det är fråga om grov brottslighet, ärsynnerligen restriktiv. 125HUGO HEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Den första delen tycker jag är tillfredsställande.Beträffande den senare delen är jag däremot mycket förvånad över att man inteför någon statistik i frågan och att statsrådet därför inte kan svara på en såenkel fråga som i hur många fall man har beviljat nåd i den här typen avärenden. Statsrådet säger ändå: "Jag vill dock framhålla attregeringens praxis, särskilt när det är fråga om grov brottslighet, ärsynnerligen restriktiv." I så fall borde det väl vara mycket enkelt att plocka framstatistiken. Är inte statsrådet intresserad av den? Det är väl bara attbeställa fram statistiken, så 6 protokoll 1986/87:31 -32 Om regeringens prövning av verkställighet av domstolsutvisningsbeslut Eller har departementet mindre resurser äri vi har här i ? Härkan man ju gå till utredningstjänsten och få fram nästan vad som helst, I såfall får vi väl bistå. Statsrådet säger att regeringen är mycket restriktiv. Detskall bli intressarit att se om det är så när det gäller ett känt fall, den s.k. skomakarligan, där mannen dömdes dll och redan är ute !Han dömdes dessutom till utvisning, så det var ett hårt straff. Det skall bliintressant att se i vilken utsträckning regeringen komriier att aridra här. Det är ju ett egendomligt förhållande att regeringen medhänsyn till olika omständigheter genom nåd egentligen ytterligare halverar dettotalt utmätta straffet i allvarliga fall, medan andra som begår samma brottfår sitta tiden ut, eftersom de råkar vara svenska medborgare. Är man utländskmedborgare har man chans att få en nästan dubbel halvering av straffet. Isådana fall är man verkligen intresserad av hur restriktiv regeringen är. Är statsrådet verkligen inte intresserad av att få framstatistiken? Finns det inget folk på departementet? Det finns ganska många som arbetar idepartementet, och jag försäkrar att de arbetar energiskt. Men som sagt finnsdet inte precis den statistik som efterfrågar. Han frågarexplicit efter statisdk över ärenden som gäller grova brott. Låt mig när det gäller det enskilda ärende som HugoHegeland tycks syfta på meddela att regeringen har avslagit en ansökan omupphävande av utvisningsbeslutet. I övrigt är jag självfallet förhindrad attvidare kommentera ett enskilt ärende. 127 (): Jag tackar statsrådet för den sistaupplysningen. Den var mycket värdefull ätt få, och den bekräftar att det intehandlade om tomt prat - eller skall vi säga "tomt munväder", för attcitera finansministerns tautologiska uttryckssätt. Denne har tydligen tagitintryck av andra statsråds sätt att behandla svenska språket. säger statsrådet att man arbetar väldigt energiskt idepartementet. Men jag undrar om man inte möjligen har råkat ut för kampanjenmot energiproduktion. Det statsråd som sitter framför statsrådet harju inriktat sig på att begränsa den. Tydligen har även statsrådet drabbats av en energiminskning eller blivit föremål för en förlamandeinverkan av den här kampanjen som andra departement bedriver. Jag hoppas verkligen att de här siffrorna kommer fram. Detkan ju inte vara så märkvärdigt att plocka fram denna statistik. Överläggningen var härmed avslutad. 33 §Svar på fråga 1986/87:144 om ekonomiska problem inom plåtslageri-ochtakläggningsbranscherna 128 Arbetsmarknadsminister ,: , har ställt en fråga till migsom rör permitteringslönesystemel. Enligt har detta systeminneburit att många företag inom plåtslageri- och takläggningsbranscherna harfått ekonomiska problem och lagts ner på grund av att de tvingats permittera. Frågan till mig gäller vilka åtgärder jag avseratt vidta för att minska dessa branschers problem i syfte att öka anställningstryggheten. Det nya permitteringslönesystem som infördes den 1 januari1985 innebär att en arbetsgivare som permitterar en arbetstagare är skyldig attbetala full lön . För detta erhåller arbetsgivarenett visst statsbidrag. Genom denna reform fick ai-betare vid permittering sammavillkor som en tjänsteman alltid har haft, och den ekonomiska risk som tidigarelåg på arbetstagaren flyttades över till arbetsgivaren. En gammal orättvisaavskaffades härmed. 1 den proposition som regeringeri förelade idenna fråga, och som sedan antog, anförde jag att det fanns anledningatt noga följa tillämpningen av de nya permitteringslönereglerna och att enutvärdering av reglerna skulle ske senast sedan de har varit i kraft under tvåår. Parterna på arbetsmarknaden är också införstådda med detta. har de nya permitteringsreglernafungerat , och jag kommer att föreslå regeringen att ge i uppdrag att göra denna utvärdering. I utvärderingeri skall bl.a. studeras väderpermitteringar inom byggnadsbranschen. Därefter kan mari bedöma om det firins skäl att vidta några ändringar i gällande permitteringslöne system. 129 (): Jag ber att fä tacka arbetsmarknadsriiinisternför svaret. Det är positivt så till vida att frågan nu kommer att bli föremålför en översyn. I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7, som kommer attbehandlas här i kammaren, står faktiskt att frågan redan ärföremål för arbete och utvärdering i . Detta är material somhar kommit mig till hända sedan jag ställde frågan. Nåväl, jag får hoppas attfrågan omgående blir föremål för en översyn. Jag hoppas givetvis på snabba'åtgärder, för nuvarande förhållanden är inte rimliga! Jag kan berätta att ett takläggningsföretag i med55 takmontörer anställda fick betala 1,2 milj. kr. i löner ochsociala avgifter, utan att få något som helst arbete utfört på grund avväderpermitteringar. Ett litet plåtslageri med 17 anställda fick under sammaperiod betala . - en-stor summa för ett så pass litet företag. De statliga bidragen motsvarar inte ens hälften avkostnaderna för företagen. En löntagare som har . kostar i lönoch sociala avgifter . per dag, medan det statliga bidraget är 298 kr.per dag. Företagaren har alltså en direkt egen kostnad om . per dag utanatt få Om ekonomiska problem inom plåtslageri-och takläggningsbranscherna