prot · GA0959 · 1986-12-31 00:00:00 — Jo, givetvis skall vi göra det. Vår huvudprincip äratt minska brottsligheten totalt, inte att flytta över ett visst antalpolistjänster för att fill äventyrs minska brottsligheten på ett ställe och ökaden på ett annat. Kakan är för liten, vi har för få poliser i . Omjustitieministern fryser om natten därför att justitieministern har ett förlitet täcke hjälper det föga om jusfitieministern klipper av en decimeterupptill på täcket och syr fast samma decimeter nertill på täcket. Täcket blirinte större av det. Men om justitieministern däremot skaffar en ny tygbit ochsyr fast på täcket är chansen större för att justitieministern inte skallfrysa. Det är precis samma sak när det gäller polisen och dess arbetssituation. Jag vill ställa frågan till justitieministern; Vilkenpolitik är bäst, den som justifieministern och regeringen driver när def gällerbrottsbekämpningen, nämligen att flytta 348 poliser av dem som redan finnseller att göra så som vi moderater föreslår, dvs. öka antalet polistjänster med460? Svaret är ganska givet: Den moderata politiken är den bästa. vill jag fråga hur omflyttningen skall gå fill.348 befattningshavare är ganska mycket. Skall de tvångsförflyttas, eller skallomflyttningen ske genom naturlig avgång, och vad skall i så fall hända undertiden för att man skall uppnå vissa intentioner? Min vädjan till justitieministern är: Stoppadetta förslag! Kör infe vidare med det! Häll inte på att oroa svenska polismänoch människor ute i bygderna genom att säga att de skall förlora sina poliser.Det skulle visa på kraft om justifieministern sade att vi infe bryross om detta förslag därför att det var fel från början. Prot.1986/87:59 26 jariuari 1987 Om den regionala fördelningen av polismanstjänster AnL 29LENNART BRUNANDER (c): Justitieministern är glad över att vi hyseromsorg om polisen och tycker att polisens arbete är viktigt - det är ju därförvi har tagit upp de här frågorna. Vi tycker kanske att justitieministern ochregeringen handskas litet vårdslöst med den tillgång som polisen ufgör genomatt handla som man gör. Justitieministern säger att vi måste ändra mönstret förhur vi fördelar polistjänsterna. ställde då den riktiga frågan:Varför gjorde man inte detta 1985? Det är ju inte mer än ett och ett halvt årsedan en ny organisafion antogs: Hade regeringen då uppfattningen attfördelningen var Om den regionala fördelningen av polismanstjänster felaktigborde man inte ha lagt fram förslaget. Jag tycker att det finns anledning förjustifieministern att svara på detta. Sedan säger justitieministern att vi inte här kandiskutera enskilda polisdistrikt. Nej,def skall vi infe göra. Men vi kan jupåvisa hur förslaget slår i ett polisdistrikt, och på det sättet visajustitieministern hur tokigt hela tänkesättet är. Aft försöka lösa problem påett ställe genom att skapa problem på ett annat ställe kan ju inte vara någon idet långa loppet särskilt gångbar polifik. Det måste leda fill aftman får ett dåligt resultat och ett dåligt förtroende överallt. Justitieministern sade att det inte finns några förslagoch att vi därför infe har någon anledning att bråka om detta. Men det finns juett gammalt talesätt som säger att man skall försöka mota i grind. Det ärdet vi gör. Vi försöker få justitieministern att inse att det här är ett tokigtoch hopplöst förslag och att det vore bättre att kassera det så snart sommöjligt. Jag tycker att justitieministern borde svara på frågan,varför poliser som jobbar helhjärtat och bra ute i distrikten skall straffasför det genom att man drar in de tjänster de har. Och hur skalljusfitieministern bära sig åt för att få dessa poliser att flyttadit-regeringen vill att de skall flytta? AnL 30 Justitieminister : Fru' falman! Jag borde verkligen inte förlänga dennaganska märkliga debatt om ett förslag som inte finns. Om det nu är så att den fördelningsnyckel som gäller sedan1965 är så utomordentlig, finns def ju infe heller någon anledning för er attkänna oro för att def skulle komma något förslag fill ändring. Det kanske ärsom ni säger, nämligen att den nyckel för fördelningen som började användas1965 är den exakt rätta även . Jag begärde emellertid inte ordet för aft säga detta, frutalman, utan huvudsakligen för aft göra ett viktigt klargörande. aft jag nu oroar den svenska poliskåren och att jag kommer atttvängsförflytta poliser mellan polisdistrikten. Det är infe fråga om detta -def vill jag mycket klart stryka under. Kommer def ett förslag med en nyfördelningsnyckel, så leder def inte fill att någon polis mot sin vilja behöverflytta från ett distrikt till ett annat. AnL 31 (): Jag har inte sagt att polismännen skalltvångsförflyttas. Jag ställde frågan till jusfitieministern, om de skulle tvångsförflyttas.Justitieministern säger nu att det infe skall bli på detta sätt. Jag tackarför det beskedet. Justitieministern sade att vi kommer med klagomål och attdet inte finns något förslag. Jo, men det finns ju eft konkret förslag.Regeringen har givit i uppdrag att inom ramen för depolisresurser vi har i landet göra omfördelningar mellan distrikten.Rikspolisstyrelsen har lagt fram ett sådant förslag, som leder till oerhördasnedeffekter. Det förslaget har varit ute på remiss hos länsstyrelserna. Alltsåfinns det ett förslag. Därför frågar jag justitieministern: förslagetgenomföras? Det år också därför som jag riktar följande uppmaning tilljustitieministern: i annat fall fill att förslaget inte längre kommer aftfinnas! Det kan justifieministern göra. AnL 32LENNART BRUNANDER (c): Justitieministern talar om enfördelningsnyckel och säger aff den har funnits . Det genomfördes enorganisationsförändring 1985. Och om nyckeln är felaktig, varför tog man inteupp den fill diskussion då? Sedan är det infe bara fråga om-en fördelningsnyckel. Detförslag,som föreligger - det finns de facto ett förslag - innebär juindragningar av befintliga tjänster och infe fördelning av någonfing man får.Om det varit så att riian på ett annat sätt skulle fördela de nya resurser vikan skapa hade def varit en helt annan och en posifiv diskussion - nu blir detbara en negativ diskussion. Indragningarna kommer ju att skapa problem där degörs, och man kommer förmodligen inte att få nytta av det hela på de platserdär man har tänkt att förstärkningarna skulle hamna; det är inte säkert aff deöver huvud taget kommer dit. Om avtalet med om handel med fisk m. m. Överläggningen var härmed avslutad. 78 Svar på interpellation 1986/87:126 om avtalet med om handel med fisk m. m. har frågat mig om jag ser någonmöjlighet aff få det tilläggsavtal fill vårt frihandelsavtal som ingicks i fjolmed anledning av EG:s utvidgning med och upphävt, och, om jaginfe anser def, vad jag avser vidta för åtgärder gentemot de handelshinder m.m. som EG infört och som i interpellationen betecknas som protektionistiska ochvidtagna i strid mot ingånget avtal. Eftersom interpellationen också far upp fiskefrågor harjag samrått med jordbruksministern. ingicks som ett tillägg till vårtfrihandelsavtal med EG med anledning av att och blev nyamedlemmar i innehåller övergångsbestämmelser som i stort likställeross med de tidigare EG-staterna när det gäller relationerna med ochPortugal på industrivaruområdet. Till tilläggsprotokollet finns fogad ensärskild skriftväxling om handeln med jordbruks- och fiskeprodukter. a. kompensation för vissa koncessioner som förlorat iSpanien och till följd av dessa båda länders integration i dengemensamma jordbruks- och fiskepolitiken. Vi har redan i denna kammare debatterat den sistnämndaskriftväxlingen . biföll då regeringens proposition1985/86:153 om godkännande av tilläggsprotokoll till frihandelsavtalmed de Europeiska gemenskaperna, alltså EG. Min företrädare konstaterade vid det tillfället att vigenom tilläggsprotokollet fått en bra förhandlingsuppgörelse. Jag finner ingenanledning att frångå denna uppfattning. Def är en bra uppgörelse som vi fåft.Det förtjänar kanske också att påpekas aff fiskeriorganisationerna underställtsoch accepterat sakinnehållet i uppgörelsen. Om avtalet med om handel med fisk m. m. Vissa tillämpningsproblem har emellerfid uppstått underden tid som gått sedan uppgörelsen trädde i kraft. Detta är givetvisbeklagligt. Man måste dock ha viss förståelse för detta eftersom det är frågaom en komplicerad materia. Dessa problem har anmälts till såsnart som vi har fått reda på dem. Efter sådana framställningar har, såvitt jagvet, de olika problemen löst'sig. Vissa initialproblem-beträffande konserveraderäkor berodde t. ex. på en felskrivning i den EG-förordning som implementeradeförhandlingsresultatet. Denna har rättats till. Det finns skäl att här också,nämna det kanske vikfigasteresultatet från förhandlingen om tilläggsavtalet, nämligen specialkvoten förtullfri sill på . Denna kvot löste ett mycket gammalt prpblemoch tillmötesgick önskemål från fiskeriorganisafionernas sida. Båda parterutnyttjar nu denna kvot på ett tillfredsställande sätt. Def är möjligt att rådande marknadssituation för sill förnärvarande gör värdet av denna koncession mindre än det varit tidigare. Värdetav koncessionen måste dock bedömas på betydligt än det knappa årsom den har gällt. I skriftväxlingen till tilläggsavtalet erhöll EG bl. a.fiskerättigheter för fisk och fiskprodukter för torsk och 1 500 tonsill . Genom,årets fiskeöverenskommelse har vi lyckats få ned EG:stotala uttag av torsk i från för till förår 1987 som vi har tillförsäkrats fångsträttigheter för sill, torsk,kolja, vitling, makrill och gråsej i och sill i västra , Vihar således med årets avtal i jämförelse med föregående. års avtal lyckatsåstadkomma en värdefull justering i svensk favör. Jag finner ingen anledning att här spekulera i om det ärmöjligt att upphäva avtalet eller ej och vad konsekvenserna härav i så fallskulle bli. Uppgörelsen är bra, och den bör ej upphävas. Då def gäller frågan om jag avser vidta några åtgärdergentemot EG har jag redan nämnt att vi har anmält problem som vi blivit varsetill kommissionen och fått tillfredsställande lösningar. I den mån andratillämpningsproblem uppstår kommer vi givetvis att fa upp även dessa medEG-kommissionen så snart som vi får vetskap om dem. AnL 34JENS ():.. . Jag tackar utrikeshandelsministern för svaretpå min interpellafion. Statsrådet säger i sitt svar aft EG:s åtgärder för attförhindra tullfri import i interpellafionen betecknas som protektionistiska.Ett land kan på grund av åtgärder av detta slag inte ge besked till sinaimportörer att importen är tullfri, trots att det finns avtal om detta. Manaccepterar t. ex. inte att den tullfria kvoten av sill fas i anspråk närden,del som är bunden genom är slut, utan man måste långt i förvägbestämma . Detta innebar att den svenska köpta tullfria kvoten fick tas ianspråk minst innan GATT-kvofen var slut, Aft man efter att i alla årha godkänt svensk sillsortering helt plötsligt inte gjorde så, utan lade påbåde tull- och straffavgift och att de tyska importörerna av sillappar intekunde garantera svenska exportörer fullfrihet trots tullfri kvot och ingångetavtal är kanske inte protektionism. Om det inte är protektionism har def ivarje fall i stort sett gjort avtalet värdelöst , Statsrådet säger att avtalet innehåller kompensation förvissa koncessioner som förlorat i och när dessa blev EG-medlemmar, Jag konstaterar aft vi har betalat för de tullfria rättigheterna med torsk och sill. Det är fisk till ett förstahandsvärde av mer än 20milj, kr, ; Statsrådets företrädare konstaterade attuppgörelsen är bra. Statsrådet delar den uppfattningen. För vem är dåuppgörelsen bra? Ja, självfallet är den bra för EG, som i praktiken för nästaningenting, för åtaganden man inte behöver hålla, har skaffat sysselsättningunder för närmare étt hundratal fiskefartyg. Kanske är det ett avtalsom ger fördelar på andra områden. Det framgår inte av svaret påinterpellationen på vilket sätt uppgörelsen är bra, utan man konstaterar endastatt def är så. Däremot vet vi att avtalet inte är bra för forskbestånden iÖstersjön, Det skapar stora problem för svenskt fiske och är enligt uttalandenfrån flera exportörer värdelöst för deras del. Utrikeshandelsministern säger att sakinnehållet harunderställts fiskets organisationer och accepterats av dessa. Det var inte så.Vi har infe fått vara med vid dessa förhandlingar, trots att de berör oss i såhög grad. Men till det finns kanske skål. Skälet kan vara def kompakta motståndvi gjort mot aft byta fiskerätfighefer mot fullfrihet. Det varemellertid inte avtalets sakinnehåll som underställdes fisket. Sakinnehållet-omman nu vill kalla det så - förmedlades per telefon från . Men det kominte till fiskets organisationer. Def kom fill , och viabud till mig och mitt arbetsutskott som fanns i vid tillfället,sysselsatta med prisförhandlingar. Budskapet löd ungefär så här: kan ni fåfullfrihet för fisk oeh fiskprodukter till EG om ni avstår torsk iÖstersjön. Om ni infe antar detta får ni inga flera bud. Vad gör man i ett sådant läge? Valet varoerhört svårt. Menvi resonerade som så, aff vi får minska på det andra avtalet och avstå från endel av kvoterna i , som vi ändå inte fiskar upp. Låt mig nämna att organisationensvice ordförande, som tog del av det s.k. sakinnehållet, i anledning avproposifionen motionerade att omförhandling skulle ske. Jag hävdar således att varje påstående att fisketsorganisationer skulle ha underställts och accepterat sakinnhållet i uppgörelsenär felaktigt, och de blir inte riktigare av att de upprepas. Vi trodde att man genom att dra ner på mängden torsk i defandra avtalet skulle kunna ha kvar ett fiskeutbyfe på ungefär samma nivå inkl,det s, k, anpassningsavtalet. Men sä enkelt var det inte, EG har inskrivit sinrätt aft bedriva torskfiske i svensk zon, men inte i den storleksordningSverige kan acceptera utan i den storlek EG önskar, dvs, ett lika stort uttagsom fidigare plus i anpassningsavtalet. Statsrådet säger att vi lyckades få ner EG:s torskkvottill fotalf . Man lyckades få ner torskkvofen. Att bestånden iÖstersjön sviktade har ingen betydelse, ty EG anser aft svenskarna då får draner på sitt fiske. När statsrådet säger att vi lyckades ger hon hela avtaletskaraktär i ett enda ord. Del är det som har gett mig anledning att uttala aftårets kvotavtal är det största nederlag svenskt fiske har lidit i fråga omsådana avtal. Det är mycket allvarligt att vi genom internationella avtalförlorat vår rätt att suveränt Om avtalet med om handel med fisk m. m. Om avtalet med om handel med fisk m. m. bestämmaöver svensk fiskezon och sluta de avtal som vi anser rimliga och som gagnarsvenskt fiske, Def gäller nu mer att värja sig än att förhandla på likvärdigavillkor. Statsrådet tar speciellt upp den tullfria kvoten på 20 000ton sill, som varit eft gammalt problem och eft önskemål från fiskets sida. Detstämmer att det är ett gammalt önskemål, men vi har fått betala det dyrt. Vårtönskemål var självfallet infe att byta tullfrihet mot kvoter. Vi har föreslagitatt man skulle ta bort subventionerna på införselavgiften på fiskfiléer från EG,och def fanns faktiskt en minister som 1983 sade att man inom regeringenövervägde aft ta bort de ensidiga koncessionerna i handeln med fisk ochfiskprodukter med EG, Resultatet av övervägandet utföll tydligen fill EG:sfördel. Jag läste en skrivelse från den danskaambassaden där man begär ensidiga tulleftergiffer för färöiska fiskproduktervid export till , Där står det, fritt översatt från danska:Landstingsman Sundsfein framhöll i sitt brev det från färöisk synpunktparadoxala i att alla andra länder i EG och EFTA i har fullfrihet påberedda fiskprodukfer. Han fann att det harmoniserade dåligt med målsättningenom som hemmamarknad. Det hade varit ett av huvudämnena på möte i i början på 1985, Jag skulle vilja vädja till utrikeshandelsministern affhon hjälper oss att få bort problemet med dessa kvoter. Jag vill återkomma meden del synpunkter . AnL 35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de regler som gäller vidinterpellationsdebatter, AnL 36 Statsrådet : Skriftväxlingen om handeln med jordbruks- ochfiskeprodukter är långsiktig. Jag tror ändå aft vi måste vara överens om attdetta skall ses som en integrerad del i frihandelsavtal med EG, Mankan då inte efter eft års erfarenhet utvärdera allt och säga att det vardåligt. Visst har det funnits problem. Mende har anmälts till oss, och vi har fört dem vidare till berörda exportörer,Alla problem som vi på detta sätt har fått vetskap om- har vi tagit upp medEG-kommissionen, Jag tycker att erfarenheterna hitfills visar att den svenskaexporten av ifrågavarande varor efter kontroll, om än inte , fått enkorrekt tullbehandling. Vi kommer givetvis att fortsätta att följa dennautveckling och bedömningen av avtalet kvarstår. Enligt de rapporter jag harfått har själv varit införstådd med förhandlingsresultatet. Manhar här ansett att man fick flera gamla önskemål tillgodosedda och på detsättet har man ansett att sillkvoten på är värdefull. AnL 37JENS (): Jag trodde aft jag hade klarlagt att jag intevar införstådd med innehållet i avtalet när det slöts nere i , Jag varinförstådd med någonting helt annat än det som skrevs in i avtalet. Det ärdärför som problemen har blivit så stora. Avtalet har infe fungerat under de årsom har gått, och vi har knappast fått ut någonting från det. tionernassida ha avtalet upphävt därför att det inte gagnar svenskt fiske. Vi har i dagstora problem i med att komma till de fiskeplatser där torskenuppehåller sig. Visst kan man kan göra misstag, men misstag bör väl rättastill. Det är därför vi har vädjat till statsministern och vädjar tillutrikeshandelsminis-tern att hjälpa oss att få bort detta avtal så att vi kanbörja förhandla på lika villkor när def gäller fiskeufbytet med EG, Som avtaletser ut är vi låsta. Vi får värja oss och försöka göra skadorna så små sommöjligt. Vi får värja oss mot att få in alltför många båtar i den svenska zonensom inte övervakas i den utsträckning som behövs för att skydda det svenskafisket, och därför vill vi ha bort avtalet. Jag kommer aft lägga en mofion i samma riktning och vikommer att arbeta med att försöka få bort avtalet. Vi kräver hjälp frånregeringens sida för att få avtalet upphävt, Def avtal som vi har är fel,och vi skall i stället ha andra slags avtal beträffande tullfriheten. Om avtalet med om handel med fisk m. m. Eftersom jag inte var ansvarig för dessafrågor vid den aktuella tidpunkten kan jag bara beklaga att såhär i efterhand inte ställer upp på det som jag har fått informafion om,nämligen att han tillstyrkt att man löste frågorna på detta sätt tillsammansmed EG, Självfallet finns det all anledning för regeringen, fiskeproducenternaoch fiskarna att ha ett samarbete. Jag tror att också är rriedveten om att detär tekniskt mycket enklare att utfärda licenser för aft fiska vissa kvantitetertorsk och sill än att man på de nationella tullstationerna inom EG som har atttillämpa de tullkoncessioner som finns skall fastställa om en viss leveransskall avräknas mot den tullfria kvoten eller inte. Allteftersom rutinerna byggsut sä kommer med all sannolikhet tillämpningsproblemen också att minska, AnL 39 (): Från min sida och från fiskarorganisationernassida har vi försökt att gemensamt lösa de problem som har uppstått. Viupptäckte att avtalet var fel och aft def fanns stora brister i def. Vi sadeoss då aff vi kanske skulle försöka att skära ner i def andra avtalet och avståfrån en del fiskerättigheter till förmån för att kunna driva handel med EG, har frihandelsavtalet fungerat endast åt ena hållet.Man kan säga att det är lättvindigt för oss men svårt för EG, Det är dock infesvårare för EG än att det går att lösa det problem som finns med att göra vårexport tullfri när man har ingått avtal. Det saknas en hel del i viljan hos demsom handlägger frågorna inom EG, och def skall vi hä klart för oss, Def är intetekniskt omöjligt att klara detta. Vi kan inte bedriva fortsatta förhandlingarmed de förbehåll som finns i avtalet där EG har tillförsäkrat sig rätt tillfiske. Vi har bundit detta med återtagande av suspensionerna på fiskfiléer, ochvi är låsta på alla håll och kanter. Det gäller numera bara att värja siggentemot alltför stora skadeverkningar. Som jag sade tror jag aft det är förtidigt att utdöma ett arrangemang som vi bara har haft . Det finnsall anledning att tillsammans utvärdera dessa frågor. Jag kan för övrigtberätta för aft jordbruksministern just är i föraff diskutera fiskefrågor med den ledamot av kommissionen som är ansvarig fördessa frågor. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 8 Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1986/87:152 av () till försvarsministernom fullgörandet av vapenfri tjänst: Enligt lagen om vapenfri tjänstskall värnpliktig ha möjlighet fullgöra vapenfri tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring. Enligt lagen får vapenfri tjänstepliktig icke övas ibruk av vapen eller åläggas bära vapen eller ammunition. Någon annanrestriktion vad gäller kontakt med det militära försvaret finns infe. Enligtlagen skall tjänsten ske hos statlig, eller landstingskommunalmyndighet, eller hos förening eller stiftelse som regeringen bestämmer. Den sistnämnda bestämmelsen borde vara tillräcklig för affde vapenfria under sin tjänstgöring arbetar och vistas i anläggning somadministreras av civila myndigheter. Så tycks inte alls vara fallet. Detförekommer fall, då man från myndigheter hänvisar vapenfria till regemente föratt inta måltider. Ett sådant exempel finns i , där de vapenfria somtjänstgör på hänvisas till I 2, trots att matsal finns iKarolinen där de vapenfria tjänstgör. Denna utveckling ses med oro av devapenfria. Givetvis är frågan om att besöka regementet i samband med måltidendast bekymmersam från psykologisk synpunkt, men oro finns för att man iförlängningen i högre utsträckning blir hänvisad till riiilitära etablissemangsom t, ex, en förläggning. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till försvarsministern: Vill försvarsministern medverkatill aft de vapenfria ej hänvisas fill militära etablissemang i någotsammanhang? 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:308 av () till jordbruksministern omutredning om en ny jordbrukspolitik: Vid i Älvsjönyligen deklarerade jordbruksministern att inte ensidigt kan fa bortsitt gränsskydd för jordbruksprodukter eftersom så gott som alla länder hargränsskydd och det inte finns någon fungerande världsmarknad utan en mängdutbud fill kraftigt dumpade priser. Jag delar den bedömningen. Men konstaterade jordbruksministern aftregleringssystemet behöver förenklas och förses med mera av marknadssignaler.Genom sjunkande världsmarknadspriser på spannmål närmar vi oss ohanterligaexportkostnader. Jag delar även denna bedömning. har begärt en parlamentariskutredning som tar vid där livsmedelskomriiitfén slutade och i en för jordbruketposifiv anda arbetar fram förslag ny jordbrukspolitik med mindre avregleringar och ökad miljöhänsyn. Är jordbruksministern beredd att biträda denna vår önskan? 1986/87:309 av (vpk) till socialministernom läkarbrisfen i bl, a, ; är 88 av 396inrättade läkartjänster vakanta i , Det är en mycket allvarligsituation som svårt hotar vårdens kvaliteter. Olika förslag har väckts iriksdagen för att underlätta rekryteringen av läkare till inlandet. Från vpk:s sida har vi föreslagit prioriteringar avstuderande fill läkarlinjen som kommer från områden med stor läkarbrisf och somär beredda att bosätta sig där efter genomgången utbildning. Vi har ocksåföreslagit aff det skulle kunna inrättas särskilda utbildningsekonomiskavillkor för de läkarstuderande sorii tar jobb i läkarbristområden. Med hänvisning till den allvarliga situation som rådervill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta för att tillgodose läkarbehovet bl. a. i ? 1986/87:310av () fill statsrådet om åtgärder medanledning av att sovjetiska judar nekats inresa till ; Ett antal sovjetiska judar, giftamed svenska medborgare, har beviljats utresa från men nekats resa in iSverige.