prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Polislagcn uppställer i princip det kravetatt polischef eller ställföreträdande för honom skall fatta beslut om detgäller aft bereda sig tillträde till lokal för aft verkställa ettfrihetsberövande som har sin grund i ett administrativt beslut. Något sådantkrav gäller däremot irtte ertligt rättegångsbalkert som tillämpas när detgäller brottsutredningar. Det är i praktiken mycket svårt att förklara dennainkonsekvens i lagstiftningen för de ansvariga polismännen, och risken förfelhandlingar är uppenbar och har också påtalats från polishåll. Situationertkan vara den aft de ansvariga polismännen får reda på att det i en lägenhetuppehåller sig en person som åklagaren beslutat anhålla såsom misstänkt förbrott. Då får polismannen bereda sig tillträde till lägenhetcrt för att hämtahortom fill polisstafiortcn. Men om en persort har rymt från enkrimirtalvårdsartstalt och uppehåller sig i lägenheten bredvid gäller intemotsvarande befogenhet. Ärendet måste då i princip först föredras förpolischefen, som naturligtvis infe alltid är tillgärtglig. Det är bl. a. av dessa skäl som det rtu har föreslagitsatt polismau utart föregående föredragning för polischef skall få bereda sigtillträde till en bostad eller ert lokal för att hämta ert persort uuder tvåförutsättningar, nämligen dels atf vederbörande är efterlyst, dels att def ärmeddelat etf beslut att han skall berövas friheten. Def har alltså när detta förslag framlagts varit fråga omatt skapa en artpassrting av gällande regler i polislagen till def som sedartlårtg tid gäller enligt . Det är detta sakläge som föranlett den omfattande debattsom i hög grad har skjutit över målet när def gäller rättssäkerheten. Finns det en oro för atf regleringen av husrannsakan äralltför vid, så är det räffegångsbalkcrts regler som bör ifrågasättas. Ertutvärdering av tillämpnirtgert av dessa regler skall rtu också på regeringertsuppdrag göras av justitiekanslerrt. I avvaktan på denna undersökning börriksdagen enligt utskottsmäjoriteten inte fatta beslut om ärtdring avpolislagen. Och därmed avstyrks propositionen i denna del. Jag tycker det är angeläget atf denrta utvärderirtg kommertill stånd. Är man kritisk mot tillämpningen av husranrtsakan så är det jurättegångsbalkens regler som skall ifrågasättas. Med vad jag har sagt har jag också motiverat mitt yrkandeom avslag på reservationen 1 av . I reservationert 1 fortsätter sin i hög gradosakliga och vulgära argumentering mot förslaget. Jag tror def hade varit braom man något hade sänkt tonläget. Den artdra frågart som berörs i utskottsbétänkandet gällerett förslag om möjligheter för polisman att under vjssa omstärtdigheter företa kroppsvisita tion för att eftersöka farliga föremål som kan förklaras förverkade. Bakgrun den till detta förslag är väl känd. Det gäller att vidga polismännens möjligheter till brottsförebyggande arbete. Det är väl känt att användartdet av knivar och andra tillhyggen har ökat. Def är artgeläget att motverka sädarta tendenser, och det förslag till reglering som föreligger kan bidrafill detta. . , går ut hårt mot förslaget och kallar defett påfund från den socialdemokratiska regeringert. Han frågar mig på vilketsätt arbetet inom poliskåren-kan bli effekfivare genom förslaget frånjustitieministern. Jag skulle vilja be läsa propositiortenoch den sammanställning av remissyttranderta som är irtförd där.Rikspolisstyrelsen skriver så här: "Den lagändring som skedde 1.983, vilken gav polisenmöjlighet att i riskfyllda situationer ta hand om knivar och andra farligaföremål, har visat sig svår atf tillämpa i praktiken. Endast föremål som ärfillgängliga utan att särskild efterforskning måste äga rum kan komma ifrågaför beslag. Detta förhållartde försvårar ett effektivt polisarbete." Rikspolisstyrelscrt om någon borde väl ha en bild av hurde ertskilda polismännen upplever situationen ute på fältet. Jag tror atf vikan lita på i def avseendet. Det är mycket förvånande att ochfolkpartisterna i utskottet avger en reservation i detta ärende. Ni har iungefär ägnat er ät att driva en våldsam kampanj mot regeringen ochanklagat den för att, som ni uttrycker det, vara passiv mot våldet. När det nupresenteras konkreta förslag som ligger i linje med en sammanhållen polifik föratf motverka vålds-och cgcndomsbrotfslighetcrt säger rti rtcj. Då vill ni intevara med längre, trots att nästan samtliga remissinsfartser har varit positivatill förslaget, lagrådet har tillstyrkt ändringen och det uppenbarligert är ettförslag som har efterlysts i debatten ute i samhället. Jag yrkaravslag även på reservation 2 och bifall till utskottets hemställan. Under detta artförartde övertog artdre vice talmannertledningert av kammarcrts förhandlirtgar. 107GÖRAN () replik; Jag tycker aft höjersvartsförirtgcrt en aning för mycket när hart säger att vi är osakliga ochvulgära uär vi skriver våra reservationer. Vi avger reservationer därför att vitycker att detta är viktiga frågor. Vi delar inte majoritetcrts uppfattrtirtg.Vi försöker, efter vår förmåga, att föra fram ett resonemang i reservationernasom tar till vara de intressen som vi är valda att skydda. på dcurta punkt kunna stämma ned tonen en arting. Jag hade ställt en fråga till i brottsbe-kämpnirtgen - det var faktiskt det,som det handladeom - byggde ertligt regeringen på att mart skulle utvidga polismaus rätt attgöra kroppsvisitation. Men som vi och säger i reservationen ärproblemet just nu att det firtrts alltför få poliser. har ipolisdistrikfcrt krtappt möjlighet aft få tjärtstgörirtgslistornaatt gå ihop. Min fråga till , vilken han inte svarade på, vardärför; På vilket sätt blir det ert bättre och effektivare brottsbekämprtingnär icke existerande poliser utrustas med bättre lagliga möjligheter att utförakroppsvisitationer? I stället för att svara på mirt fråga gjorde Lars-ErikLövdért etf stort rtummer av den gamla "knivlagen". På den purtktenhar jag självfallet förståelse för synpunkter, men det varirtte krtivlagen, som antogs av för etf antal år sedart, som vidiskuterade. Vi diskuterar justitieutskottets betänkartde nr 36, och detvar om detta som jag förde debatt i talarstolen. 108KARIN AHRLAND (fp) replik; Först bara en liten undrart rtär def gällerhusraunsakan. Jag förstår inte riktigt , Vi har i utskottetenat oss om att gä emot propositionert i den delen. Om menaratt kritiken inte var berättigad och att den skjuter över målet förstår jaginfe varför ni dertrta gårtg har gått emot förslaget, ävcrt om rti är välkomnai sällskapet. Jag tycker aft def vore bra om ville läsairtte bara propositionen utan också reservationen till detta betänkande. Av denframgår det att vi är helt medvetna om att det kart vara värt aft resortera omCrt utökad rätt fill kroppsvisitation. Vi är medvetna om att situationert kartvara så farlig emellanåt. Men vi har också sagt ifrårt att vi vill ha entydligare skrivning. Vi har sagt att det kan antas vara "crt viss personeller vissa personer"; där är textcrt inte tillräckligt klart avgränsad ipropositionen. Det är det vi vänder oss emot. Om det är svårt atf för en polisman förklarakonsekvertserna när det gäller husrartrtsakart, vet jag irtte om det kart varalättare att förklara för hortom när han enligt den lagtext som här föreslås fårgöra kroppsvisitation, 109 () replik; Jo, , jag har läst ocksåreservationen. Jag måste säga att om man läser den rtoga kommer man ganskasnabbt fram till att det infe blir någon effektiv kroppsvisitation med detförslag ni har avgivit i reservationert. Ni för t. o. m, resortcmanget så långtatt ni kräver att beslutet om eventuell kroppsvisitatiort i sådarta härsituatiortcr skall fattas av polismyrtdighef. Jag måste fråga Karirt Ahrlartd:Tror verkligen atf def är realistiskt aft polismyndighetert i enakut situation ute på fältet skall gå in och fatta beslut? Blir inte lagen ettverkrtingslöst medel då, ett slag i luften? Jag läste faktiskt direkt ur propositionen, GöranEricsson, Det trodde jag atf begrep. Jag skall fortsätta attläsa; Det är artgeläget, säger , att åtgärder vidtas för attförebygga våldsbrottslighet. De synpurtkter som framförs i promemorian ärvälmotiverade. Mot bakgrund av vad som anförs talar således mycket starka skälför att reglerna om möjlighet för polisen att företa kroppsvisitation i dettafall korresponderar fullt ut med reglerna om beslag och förverkan. gör således den bedömrtirtgcrt,naturligtvis utifrån kunskapen om hur många poliser def finrts i landet ,att detta skulle bli Ändring i polislagen" ettverkningsfullt medel i kampen mot våldsbroffslighetcrt. Jag tycker att GöranEricsson i detta fall lugnt och tryggt kan luta sig mot rikspolisstyrelsensbedömningar, 110 () replik: Vi skall kanske irtte göra debatten så lång.Men jag vill ta upp en sak som sade i sin första replik. Hansade så här: Ni har drivit en kampanj. Med "rti" mcrtar hart vad jagförstår oppositiortcn i kammaren. Jag skall säga att vi i precis sammautsträckning som regeringert och alla andra ledamöter av denrta kammare mångagånger har känt en stor oro över den utveckling som har ägt rum. Vi har i allasammanhang avstått från aft gå ut och bedriva kampanjer. Det kart jag försäkraLars-Erik . Att jag riktade kritik mot regeringen är en sak, men attdriva kampartj är en annan. är i detta fall part i målet. Det ärklart atf aldrig säger.nej fill en utvidgning av sinarättigheter. Vi är faktiskt, , valda ombud för folk idenna kammare. Vi har att sätta oss ned och pröva sådana här lagstiftningsförslagutifrån de effekter de får för den enskilde medborgaren. , som jag faktiskt på något sätt bedömer varaen mer utanförstående juridisk instans, säger att man tycker aft detta nalkasden grurtdiagsskyddade rätten för den crtskilde att slippa bli påtvingadingrepp på person. Jag tycker atf detta är viktigt att ta fill sig. Jag trorinte att man skall stirra sig blirtd på vad rikspolisstyrelsert säger i allasammanhang. Man kanske kan titta litet på vad de tunga juridiska instansernasäger. Då får man en-rtågot annorlunda bild. 111 () replik; Det blir ingcrt effektiv form avbrottsbekämpnirtg, säger . Mot detta säger vi att det blirstörre rättssäkerhet, och det anser vi alltså vara viktigare i ert sådan häravvägning. Men, herr talmart, om ville läsa litetnoggranrtare i reservatiortCrt, så skulle han finna att det faktiskt står attlagtexten bör uttrycka att beslutet som huvudregel skall fattas avpolismyndighet och ej av enskild polismärt. Det irtrtebar aft även vi ärberedda att göra visst avkall när det krävs för effektiviteten. 112LARS-ERIK () replik: Jag fick ju en fråga, , som lödsåhär: På vilket sätt blir polisarbetet effektivare med det förslag somregeringen har lagt fram? Då trodde jag i min crtfald att jag kunde citera vadrikspolisstyrelsen har atf säga i ärendet. Rikspolisstyrelsert, som väl ärtdåmåste tillerkärtnas en viss kunskap om hur effektivt polisarbete skallbedrivas, bedömer att polisarbetet blir effektivare genom det här förslaget.Det var det svar jag lämnade på den crtkla fråga som jag fick av GöranEricsson, och jag trodde att skulle kunna vara nöjd med def. Sedanåberopar en remissinstans. övervägandeantalet remissirtsfartser har yttrat sig positivt om förslaget. RÅ,, brottsförebyggande rådet, åklagarna, domarförbundet -det ärväl också remissinsfartser som mart skall ta viss härtsyrt till rtär martbedömer frågart om rättssäkerhetert. Dessutom, och kanske det viktigaste:Lagrådet, som har att bedöma dessa frågor och överensstämmelsen med grundlagen,har också tillstyrkt den här ärtdrirtgcrt i polislagen. Det är väl, menar jag;en grurtd atf stå på rtär mart talar om rättssäkerhetsfrågor. 113INGBRITT IRHAMMAR (c): När regerirtgert lade fram propositiort 115angående ändring i polislagen blev reakfiortcn, precis som tidigare talareframhållit, kraftig mot förslaget. Samfliga oppositionspartier ställdemotionskrav på att förslaget skulle avslås. Från sida framhölls att husrannsakan är enintegritetskränkande åtgärd och att den befintliga lagstiftningen gör engrartnlaga avvägnirtg mellan krav på effektivitet hos de rättsvårdande myrtdigheternaoch enskilda människors rätt fill skydd för den persortliga infegrifefen. Defär irtte heller klarlagt att nuvarande lag medför några effektivitetsförluster- som framhållits av några polischefer. Därför finns inte några framträdandebehov av den föreslagna ändrirtgcrt. Det var skälen för avslag, ett avslag som samtligapartier ställer sig bakom. kan allmänhetert andas ut. Den oro somskapades i anledning av förslaget kan nu elimirtcras. Utskottets härtsyn tillden enskildes behov av skydd för sin personliga integritet har vägt tungt. I centermotioncrt fogs också upp ett förslag om enutredning för att belysa effekterna av nuvarande lagstiftning. har välett motionskrav i fillgodosetts så snabbt som . Motioncrt skrevsi börjart av april. I slutet av samma mårtad fattade regeringen beslut om attuppdra åt justitiekanslern att undersöka tillämpningen av nuvarandelagstiftrting med anledning av propositiortert och de väckta motionerna. Det kallar jag snabb reaktion. I propositionert föreslås också att polisman ges ökadebefogenheter att kroppsvisitera persorter samt söka igertom väskor och artrtatliknartde bagage för att leta efter vapen eller andra farliga föremål som ärägnade att användas vid brott mot liv och hälsa. Detta gäller omomständigheterna är sådana aft föremålet kan förklaras förverkat enligt 36 kap.3 § , alltså har ertappats under omstärtdigheter som gav artledningatt befara att det skulle komma fill användning som vapen vid brott mot liv ochhälsa. Förslaget gäller, bör det betortas, ertbart i detta fall. Skälcrt för förslaget är den oroande ökrtirtgcrt avvåldsbroffslighetcrt urider sertare år, vilket tidigare talare har påtalat.Dertrta brottslighet sker ofta i förening med ett ökat bruk av vapen ochtillhyggen av olika slag. Nästan finner vi någon våldshändelscrefererad i massmedia där t. ex. knivar anvärtds som tillbygge. Speciellt när det gäller samhällets möjligheter attbekämpa uugdomsvåld ställer vi i oss bakom förslaget att man nu.börvidga polisens befogenheter att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen somjust är ämnade att skada andra människor. Emellertid skall en strikt ochbegränsad Prot.1986/87:133 reglering gälla, inte minst med tanke på atf det är fråga ominskräkrting i ett Riksradios program verksamhet för utlandet grundlagsskyddatintresse, vilket framförts här tidigare. Riskert skall artses som stor för atffillhyggcrt skall komma till artvärtdrting vid våldsbrott. Detta innebär kravpå en kvalificerad risk. Utskottet betOrtar också att det är ytterstväscrtfligt att dcrt praktiska tillämpningen inte blir sådan att den avallmänheten uppfattas som utslag av trakasseri. Tillämpningen bör vidare ske såatt enskildas berättigade intressen inte kommer i kläm. Mot bakgrund av denrta utskotfsfext yrkar jag bifall tillhemställan i betänkartdet. Överläggrtingen var härmed avslutad. (Beslut i ärertdet skulle fattas vid rtästa arbetsplenum.) 14 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1986/87:19 om Riksradiosprogramverksamhet för utlandet m, m. (prop, 1986/87:108), SverigesRiksradios programverksamhet för utlandet 114STINA (): Riksradios programverksamhet förutlandet är ett viktigt led i en allmän informatiort om , Denrtaprogramverksamhet bedrivs av crt särskild erthet irtom Riksradion, nämligenUtlandsprogrammet, Verksamheten styrs av de allmärtna riktlinjer som anges iradiolagen och i avtalen mellan staten och bolagen i SverigesRadio-kortccrrtcrt, I föreliggartde betänkande från utrikesutskottet föreslåsaft Utlandspro-grämmet överförs till anrtan huvudman utanför konccrrtcn:Svcrtska irtsti-tutet. , som har haft att yttra sig i ärertdet,har en annan uppfattning,-rtämligen att Svenska institutcts möjligheter att taöver den information om som Utlandsprogrammets filmproduktiort kuunatge, närmare bör prövas. Härvid bör ävcrt de upphovsrättsliga aspekterrta påfilmexpörtert. Ert särskild utredare har tillkallats för att göra enöversyn av de statliga insatserna irtom det svcrtska kultur- och informationsutbytetmed utlandet. Utredaren skall bl. a, belysa de framtida behoven: Certtern artser i likhet med ett crtigt kulturutskott attdet uu irtte finns anledrtirtg att förärtdra huvudmartrtaskapet förUtlartdsprogrammet. Dcrt avdelrting som svarar för verksamheten har mycket storerfarerthet av såväl produktiort som distributiort av Sverigeirtformation i TVvärlden över. Placerirtgcrt irtom ett public service-företag har givitavdclrtingcn speciell styrka. Därtill har filmavdclrtirtgcrt lyckats bådeförcrtkla och förbilliga distribufiortCrt. Certtern anser att dcrt kompetenssom Utlandsprogrammet nu har behövs även framöver. I reservatiort 2 som ärfogad till utskottsbétänkandet har vi närmare utvecklat detta vårtställningstagande. Jag yrkar bifall till reservafion 2 och iövrigt till hemställan i utrikesutskottets betänkartde 19. 115KARIN AHRLAND (fp): Eftersom jag tycks vara den ertdaföreträdaren för utskoffs-majoritctcrt vill jag yrka bifall till utskottetshemställart. För räkning vill jag dcssufoui bara härtvisafill ett särskilt yttrartde av och . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 15 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1986/87:29 om anslag tillSocialdepartementet m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). vice falmannen meddelade attdebatten skulle vara gemeusam för samtliga purtkter. 116 (): Jag yrkar bifall till socialutskottetshemställart i betärtkande 29, som gäller bl. a. anslag fill pensionärsorganisationerna. Det finns en reservation från de borgerliga partierrta. Utskottsmajoriteten utgår från atf pensionärsorgartisationerna kommer att få en likvärdig behandlirtg och avstyrker reservationen. 117 (); Som representant för de borgerliga partiernaber jag att få yrka bifall till reservationert. Den hartdlar om bidrag tillpertsionärsorganisa-tionerna, och vi delar motionärerrtas uppfattrtirtg attdcrt nuvarande fördelningen är orättvis. Bidraget bör i fortsättningen utgå iförhållande till organisationernas medlemstal. Överläggnirtgert var härmed avslutad. (Beslut i ärertdet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:24 om rty inriktning ochorganisatiort av framtidsstudieverksamhétert m.m. (prop. 1986/87:92). Ny inriktning och organisation av framtidsstudieverksamhetenm. Anslag till universitets-och högskoleämbetet Reglering av priserna på fisk m. m. Ny inriktning och organisation avframtidsstudieverksamheten m. m. 118 (); Jag ber atf få yrka bifall till utskottetshemställan på alla punkter. 119 (): Av skäl som anförs i reservationerna 1 och 3yrkar jag bifall till dessa. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid rtästa arbetsplcrtum.) 1986/87:25 om anslag tilluniversitets- och högskoleämbetet, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). Anslag till universitets- och högskoleämbetet 120 (): Jag ber atf få yrka bifall till utskottetshemställan. 121 (); Jag ber att få yrka bifall tillreservafionerrta 1 och 2, den första av och den andra av samtligaborgerliga ledamöter. Överläggnirtgert var härmed avslutad. (Beslut i ärertdet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:23om reglering av priserrta på fisk m.m. (prop. 1986/87:137). Regleringav priserna på fisk m.m. 122KAJ (): Målet för dcrt svcrtska fiskeripolifikcrtfastställdes . Det bekräftades och preciserades vårcrt 1985. Målen inrtebäri korthet att vi skall utrtyttja våra vatteu och fisktillgårtgar på så sätt attde lärtgsiktigt kan medverka till vår livsmedelsförsörjning och till vårtvälstånd i övrigt. Fisket skall bedrivas så effektivt som möjligt inom degränser som ges av en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna, ochfångsterna skall bestämmas av möjligheten till lönsam och stabil avsättning. De personer som är sysselsattainom rtäringen skall kunna få en ekortomisk och social standard som ärjämförbar med den som nås inom andra näringar som konsumenternaerbjuds fisk av god kvalité till rimliga priser. Hänsyn skall fäs till behovetav sysselsättnirtg, främst i kust- och skärgårdsområdcrta, där fisket har storregiortalpolitisk betydelse. Varje svcrtsk äter mycket fisk. Dcrt svenskakonsumtiortcrt av fisk uppgår till per persou och år, vilket är ert högsiffra irtternationellt sett, pch den väntas öka ytterligare. Fårtgstcrt avfisk i saltsjövattncn uppgick till , varav 38 000 tondircktlandades i utlaudcf, och det sammartlagda fårtgstvärdet uppgick till 697milj. Huvuddelen av fångsterna, , utgjordes av sill/strömming.Torskfisket utgjorde eu krtapp fjärdedel. är beräkningarna fortfarandepreliminära. Den totala fångsten är beräknad till , vilket blir ertminskning med ca . Fångstvärdet är ungefär detsamma, 699 milj. kr. har ett stort handelsundcrskott i fråga om fiskoch fiskproduktcr. 1986 var importen av fisk pch fiskprodukter 2,3 miljarderkronor medan exporten stannade vid 650 milj. kr. Genom de lårtga kuststräckorna i är fisket förmånga en betydelsefull näringsgren. Det svenska yrkesfisket sysselsätter ca 4500 personer. Härtill kommer binäringsfiskare till ett antal av ca 2 000.1fiskberedningsirt-dustrirt arbetar ca 2 500 personer, och sysselsättnirtgertskapas till stor del i trakter av där alternativa utkomstmöjligheterför befolkningen är få. Fiskeflottan i består av 488 skepp som är störreän 12 x 4 m och 635 båtar som är mindre än 12 x 4 m. Detta var ett försök att kortfattat ge enbild av hur fiskenäringen i ser ut. I kammaren skall vi debattera jordbruksutskottetsbetänkande /87:23 om reglering av priserna på fisk. Bestämmelserna ompriserna på fisk firtrts i lagcrt 1974:226 och förordrtingen 1986:428 omprisreglerirtgen på fiskets område. Föreskrifter finns i jordbruksnämndenskungörelse 1986:90 med föreskrifter om prisstöd på fiskets /87. Jordbruksnämndert har till uppgift atf till regerirtgertframlägga förslag fill prisreglerirtg på fisk. Detta skall ske efteröverläggrtingar med företrädare för fisket och konsumenfdelegatiortcn. Det ärviktigt att poängtera att det rör sig om överläggningar, inte rtågortförhartdiirtg där avtal och birtdartde övercrts-kommelser. träffas.Regerirtgert har rtaturligtvis fritt fram att ändra jord-bruksrtämrtdcrtsförslag om detta så anses. I förslaget som kommit till utskottet, dvs. proposition1986/87:137, har regeringert till mycket stora delar följt jordbruksnämndcrtsförslag till prisreglering. På fyra punkter har ärtdrirtgar gjorts. Jag skallkommentera dessa. Först vill jag upplysningsvis säga aft majoritetert iutskottet, beståcrtde av , , och vpk, har följtjordbruksnämndens förslag vad gäller dessa punkter.. Dert första purtktert är kosfrtadcrt förtrygghefsförsäkringen, som skall avräknas vid fastställande av normpriserna. Ijordbruksnämrtdens förslag, som egentligert är ett avsteg frårt riktlirtjerrtaför prisrcglcrirtgcrt, föreslogs att avdrag för premiehöjningarna /87,1987/88 och.1988/89 samtliga skulle göras vid 1988/reglering. Reglering av priserna påfiskin.m. 10 Riksdagensproiokoll 1986/87:133 Reglering av priserna på fisk m. m. Regeringens förslag ligger mer ilinje med riktlinjerna för prisregleringen. I propositionen föreslås att man i1987/reglering räknar av höjningen /87 och i regleringen för1988/89 räknar av höjningar på 1987/88 osv. Detta innebär ätt man ifortsättningen räknar av höjningarna i efterhand, eftersom det visat sig svårtatt uppskatta den verkliga kosfnadert vid tidcrt för propositionsläggartdct.Detta irtrtebar att fisket i 1988/budget bara belastas med étt årspremiehöjrtingar, i stället för som nämnden föreslår höjningar. Därmedriskeras inte en kraftig nedräkning av rtormpriserrta under ett årdå.kostnadsutvecklirtgert skulle motivera eu ökrtirtg. Detta måste våra tillfördel för fisket och fiskértäringeri. Kostnadsmässigt innebär förslaget ipropositionen att prisstödet minskas med totalt ca 1 milj. kr. 1987/88, istället /89 som jordbruksrtämnden har föreslagit. Den artdra punktert är ert rtyhet i årets prisreglerirtg.I förslaget frårt jordbruksnämrtdcrt föreslås attlO milj. kr. skall avsättasför export av sill till statshandelsländer varav högst 3 milj. kr. får avsesill från .