prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Vid1981/föreslog vi en förlängning av preskriptionstiden avseendeskulder för obetalda underhållsbidrag från tre till . 18 vidhåller denna vår uppfattning.Revisorerna har också föreslagit en sådan förlängning.Enligt revisorernas rapport skulle det medföra en betydligt ökad återbetalning.Riksförsäkringsverket anser att den nuvarande preskriptionstiden kan utnyttjasotillbörligt.- Även anser att preskriptionstiden börförlängas till . Vi menar, i likhet med revisorerna, att en skuld förunderhållsbidrag i princip bör likställas med andra skulder. Den kortapreskriptionstiden, i förening med att preskriptionsavbrott inte tillåts,verkar i motsatt riktning. Starka skäl talar således för vårt förslag. Vi anser attriksdageri nu bör fatta beslut i'enlighet med detta. För att en femårig preskriptionstid skall medföra ettförbättrat indrivnings-resultat krävs motsvarande införseltid, varför vi -liksom vi har gjort - också'föreslår en femårig införseltid. Vårtförslag sammanfaller även hår med revisorernas och riksförsäkringsverketsförslag. Vi vidhåller även vårt tidigare förslag om att utsökningsbalken börändras, så att dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,arbetsmarknadsutbildningsbidrag, utbildningsbidrag och andra löneliknandeersättningar kan tas i anspråk. Det bör gälla såväl införsel förunderhållsbidrag som annari införsel och utmätning enligt 7 kap.utsökningsbalken. ansåg, det framgår av dessbetänkande, att det var otillfredsställande att nuvarande regler från ekonomisksynpunkt ställer sig olika för den enskilde, trots att förmågan att betala aven skuld kan vara i stort sett densamma. Kommitténs förslag; har inte mötts av några invändningarvid den remissbehandling sorn varit. Vi:anser inte ätt det finijis någraytterligare skäl ' attutreda denna tidigare så väl utredda fråga. Därföfföreslår vi en ändring i likhet med revisorernas och riksförsäkringsverketsförslag. Vi tycker att man borde kunna gå snabbarefram och lösa dessa problem, i synnerhet som vi i stort sett är överens omtagen. Därför finnsdet knappast anledning att skjuta dessa frågor påframtiden-såsom nu utskottet förordar. Jag vill till slut yrka bifall till reservationerna medmoderata namn i det här betänkandet. Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag AnL 18MARGO (vpk): revisorer härför påpekatstora brister i systemet med bidragsförskott och underhållsbidrag till barn.Ett enigt socialutskott har anslutit sig till revisorernas bedömning ochframhåller i sin skrivning att det behövs mer faktaunderlag i fråga om denekonomiska och sociala situationen för såväl underhållsskyldiga somunderhållsberåttigade, för barnen och deras vårdnadshavare. De socialakonsekvenserna av olika regleringar måste särskilt belysas, har utskottetframhållit. Vpk stöder till fullo denna utskottsskrivning. Vi anser att detverkligen år angeläget att man bryr sig om att ta reda på hur dessa barn ochderas föräldrar egentligen lever och har det, innan man gör några förändringar. När regeringen nu har beslutat att tillsätta en utredning,som skall ha slutfört sitt arbete , anser vi 'inte skall göra några stora förändringar i systemen med bidragsförskott ochunderhållsbidrag. Vi vet inte rikfigt vilka konsekvenserna av dessaförändringar blir för de enskilda människorna. Prot.1986/87:50 För staten rör det sig om en förändring av indexuppräkningen av Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag 16 december 1986underhållsbidragen, en besparing för /88 på 20 milj, kr. Meneftersom hela utgiften för bidragsförskotten är , kanman se att den här förtjänsten på en ändrad indexuppräkning skulle utgöra enmindre besparing för statens del. För den enskilda människan, som ärunderhållsskyldig, kan emellertid förändringen medföra betydande kostnadsökningar.Det gäller då den grupp underhållsskyldiga som fullgör sina skyldigheter ochbetalar efter förmåga. Denna grupp föräldrar - oftast ensamstående pappor-försöker uppehålla föräldraskapet och gemenskapen med barnen. Just för dengruppen kan denna ändrade indexuppräkning urholka ekonomin, och det kan gå utöver möjligheterna att umgås med barnen - för det är inte alldeles gratis attvara söndagsförälder heller. Däremot påverkas ju inte alls den grupp underhållsskyldigasom av olika skäl inte betalar sitt underhåll. För den gruppen är detlikgiltigt om man ändrar indexuppräkningen eller inte. Det finns ju en del sommed olika manipulationer lyckats få ned sin inkomst så pass att det inte finnsnågonting att ta av när man skall betala till barn ur ett tidigare äktenskap.Inte heller påverkar man de situationer där bägge föräldrarna år överens om attunderhållsbidraget skall sättas så lågt som möjligt för att man så att säga görförtjänst på det. Staten träder in och betalar, och föräldrarna slipper bråkamed varandra om vad underhållsbidraget egentligen skall vara. De berörs alltsåinte heller av den ändrade indexuppräkningen - bara dessa föräldrar som betalarsnällt vad de blir ålagda. revisorer har inte ansett att skulleändra indexuppräkningen , utan de anser att en utredning måste se pådenna fråga och tala om vad konsekvenserna blir. har skrivit attdenna ändring får ses som ett provisorium, för det kan hända att det behövsytterligare förändringar när utredningen har blivit klar och lagt fram sinaförslag. Vi tycker inte heller att det är särskilt bra att man nu antar ettprovisorium, som kanske skall ändras igen. Det finns alltså mångaskäl till att utredningen först bör se över frågan om indexuppräkningen avunderhållsbidragen innan man gör en förändring. Jag yrkardärmed, herr talman, bifall till reservation nr 1, Jag yrkar också bifall till reservation nr 2, Den innebäravslag på förslaget om en sänkning av bidragsförskotten. Staten vill spara in 60 milj, kr, på att sänkabidragsförskotten , Men jag tror inte att den besparingen blir någonbesparing totalt sett för samhället. De ensamstående föräldrar som uppbärbidragsförskott består ju till största delen av kvinnor, och det är kvinnor sommycket ofta är lågavlönade. Vi vet också - det har vi sett siffror pä - attdessa ensamföräldrar betydligt oftare än saniboende föräldrar måste fåsocialbidrag för att klara sin situation. Kan det då vara klokt att minska påbidragsförskotten till den här gruppen? Jag tror att en stor del av dennabesparing kommer att motsvaras av ökade utgifter när det gäller socialbidragen. Som ett skäl för att sänka nivån på bidragsförskottenframhålls i propositionen höjningen av barnbidraget fr,o,m, ,Men det tycker jag är en något märklig motivering, I praktiken skulle detinnebära att barn till ensamstående föräldrar får ut , mindre avdenna barnbidragshöjningän vad barn till samboende föräldrar får. Ett annatskäl som framhålls för sänkning av bidragsförskotten är den förändradebasbeloppsberäkningen 1983, Då återställde man vad borgarna hade rivit ned1981, fick man alltså höja bidragsförskotten som en kompensation. Sedanåterställdes socialdemokraterna det hela 1983, Men bidragsförskotten låg kvarpå den höga nivån, och anser man att det inte finns något skäl att behålladen på den nivån, utan det kan sänkas , Jag vill erinra om att samtidigtsom man höjde bidragsförskotten höjde man också handikappersättningen ,Är det så att säga en principiell syn att man skall sänka bidragen som höjdes ioch med den ändrade basbeloppsberäkningen? Och kan vi då vänta oss att handikappersättningenockså skall sänkas? Eller är det bara på ensamstående föräldrar som regeringenhar tänkt spara pengar deri här gången? Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag AnL 19JOHN (): beslutade att hosregeringen begära en förutsättningslös utredning av systemet medunderhållsbidrag och bidragsförskott, I samband härmed uttaladesocialutskottet som sin mening att frågan om eventuellt kortsiktiga åtgärderför att komma till rätta med vissa olägenheter i systemet skulle överlämnastill bedömning. Regeringen har kommit med förslag om sådana punktvisainsatser. Men låt mig först erinra om att beslut varföranlett av förslag från revisorer, som granskat det nuvarandesystemet. Enligt revisorerna innebär det nuvarande systemet onödigt högautgifter för staten. För /87 beräknas utgifterna uppgå till 1720 milj, kr. Det är inte de höga utgifterna i sig som har gjort revisorernabekymrade, utan det faktum att utgifterna till vissa delar inte går attmotivera. Utskottet har liksom revisorerna noterat att den nuvarande bristandesamordningen mellan underhållsbestämmelser ochbidragsförskottslagen är ett skäl till dessa omotiverade utgifter. Dessutom ärbestämmelserna komplicerade och motstridiga samt medför onödigt högaadministrationskostnader. Vad vi har att ta ställning till är regeringensförslag till kortsiktiga åtgärder för att minska utgifterna och detadministrativa krånglet. Förslagen i propositionen går utskottet ochrevisorerna till mötes i allt väsentligt, och utskottet tillstyrker att degenomförs. Beträffandereservanternas yrkanden vill jag anföra följande. Vpk anser i sina reservationer att lagen 1966:680 omändring av vissa underhållsbidrag inte bör ändras , utan att den kommandeutredningen skall ta upp den frågan. Skälet skulle vara att redan ekonomisktutsatta grupper av underhållsskyldiga skulle få en besväriig situation, omunderhållsbidraget skulle höjas i takt med basbeloppsändringen. Revisorerna föreslår i och för sig att hela indexsystemetför såväl underhållsbidrag som bidragsförskott skall tas upp till behandling avden kommande utredningen. Bakgrunden är bl, a, att 7/10-regeln infördes som enprovisorisk åtgärd till följd av den starka inflationen under dessa år.Utskottet anser att det , när vi inte längre har dessa tvåsiffriga inflationstal,finns skäl att ta bort provisoriet. Här finns det emellertid också ett intresseför Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag Prot.1986/87:50 att snabbt komma till rätta med sådana olägenheter som att deunderhålls-16december 1986 skyldiga haft möjligheter att vältra överbarnkostnader på det allmänhaeller på vårdnadshavaren. Att det kan bli på detsättet hänger ofta samman med att föräldrarna har avtalsfrihet vad gällerunderhållsbidragens storlek. Men det är tyvärr så att många missbrukar systemeti detta och andra avseenden, I det fall då underhållsbidraget är mindre änbidragsförskottet medför det en uppräkning av underhållsbidraget, som till bara7/10 följer basbeloppsökningen, att gapet mellan bidragsförskottsnivån ochunderhållsbidraget ständigt ökar. Härigenom får samhället taett ständigt ökande ansvar. Är föräldrarna inte med i bidragsförskottssystenietär det i stället vårdnadshavaren som får ta över en allt större del avkostnaderna för barnet. Vpk anser att den effekten är motiverad när det gällervissa grupper av underhållsskyldiga. Någon närmare precisering av dessa grupper görs emellertid inte. Jag menar då att så länge,vi har den nuvarande statsfinan siella situationen måste både underhållsskyldiga vårdnadshavande föräldrar i största.möjliga mån, i likhet med sammanboende föräldrar, ta det ekonomis ka arisvaret för sina barn, ' Vad gäller den förhoppningsvis mindre grupp av underhållsskyldigamed sociala och ekonomiska problem bör den kommande utredningen ges bättreinformation,'Regeringen, liksom utskottsmajoriteten, har delat revisorernassynpunkter i denna del, och i kommittédirektiven talas det om nödvändighetenav att få den ekonomiska och sociala situationen för såväl underhållsskyldigasom underhållsberåttigade vårdnadshavare och deras barn belyst. Vidare har vpk yrkat att bidragsförskottsnivån skallbibehållas oförändrad av basbeloppet med hänsyn till att de vårdnadshavaresom uppbär bidragsförskott till allra största 'delen är kvinnor och i regelrepresenterar de lågavlönade i samhället. Men jag vill understryka att den avrevisorerna och utskottet förordade justeringen av bidragsförskottsnivån enbartinnebär att den återförs till dén nivå som har fattat beslut om. År1981 höjdes ju bidragsförskottsnivån för att kompensera för en tekniskförändring i sättet att beräkna basbelopp; annars hade nämligenbidragsförskottsmottagarna fått en försämring. När sedan sättet att beräknabasbelopp ändrades tillbaka till vad som gällde blevbidragsförskottsnivån inte justerad. Detta har lett till att bidragsförskottenunder legat högre än vad förutsatte vid 1979 årsreform på området: På de tidigare punkterna ömmade vpk för deuriderhållsskyldiga men på denna punkt för vårdnadshavarna. Men för att få balans i ett sådant resonemang måste man väl ändå se hur kärnfamiljernas situation ser ut. Det är för att få klarhet i de här frågorna som revisorerna för sin del hävdat att underhållsskyldigas och vårdnadshavares ekonomiska förhållanden och levnadsstandard bör jämföras med andra föräldrars: .. Folkpartisterna och har i sinreservation talat om en förlängning av. preskriptionstiden från tre till , förenad med motsvarande ändringar i införsejfiden. Syftet är att effektivisera indrivningen av underhållsskulder: Enligt regeringen kan en för stor skuldbörda medverka till social utslagning, vilket i sig kan innebära att betalning avunderhållsbi- 22 drag upphör. Därmed är vi åter iden situationen att vi faktiskt irite känner till helasanningen om de underhållsskyldigas och vårdnadshavarnas ekonomiska ochsociala situation. Utskottet förväntar sig att få svar på den frågan i denkommaride utredningen. Likaså har man inom och moderatasamlingspartiet talat för att utsökningsbalken skall ändras så att ävenarbetslöshetsersättning, kontant arbetsmarknadsstöd m, m, kan bli föremål förinförsel. Detta har även ensamförälderkommittén, revisorerna ochriksförsäkringsverket tidigare föreslagit. Enligt regeringen finns det mycketsom talar för att de olika ersättningarna kan tas i anspråk för såvällöneutmätning som införsel. Dessa förmåner för inkomstbortfall har ju numerasådan kompensationsnivå att dessa gäldenärer kan ha förmåga att betala sinaskulder lika väl som andra gäldenärer med liknande ekonomisk situation. Viss ytterligare beredning krävs emellertid innan ettändringsförslag kan föreläggas . Utskottet finner det angeläget attett sådant förslag redovisas för , Mot bakgrund av vad jag nu anfört yrkar jagbifall till socialutskottets hemställan i betänkande 1986/87:10 på allapunkter. Prot.1986/87:50 lOdecernber 1986 Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag AnL 20 (): säger att våra förslag kaninnebära att vissa personer som drabbas av detta skulle kunna råka ut försocial utslagning. Det är förvisso inte på det sättet, , Det är faktiskt så att underhållsbidraget har legat på eni stort sett oförändrad nivå , som bidragsförskottet stigiti takt med basbeloppsförändringarna. Detta framhålls ju också i propositionen.Vi menar också att det är viktigt att föräldrar sinsemellan, var och en eftersin förmåga, står för kostnaderna för barnens underhåll. Detta höll med om. Vi ställer alltså upp på att var och eri skall betala eftersin förmåga, inte minst därför att rättvisa skall skapas mellan alla föräldrar.Därför tycker vi det ärjimligt att man klarar upp det här för att få störrerättvisa. Det innebär förvisso inte att det är frågan om någon socialutslagning, I de fall då det skulle kunna inträffa att sociala problem uppstår' på grund av förändringar får vi gä in med någon annan form av social hjälp,men det är viktigt att vi försöker komma till rätta med detta, sä att rättvisaskapas, oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller är skilda och har olikaförutsättningar. Men det har ju också skett förändringar som gör att manboide kunna se över detta på ett snabbare sätt. Vi har sett att riksdagsrevisorernaoch utskottet har framhållit att mycket av detta redan är utrett.Därför behöver den utredning som skall börja arbeta inte hålla på sålänge. Vi bör snabbare kunna ta ställning till de förslag som ju i stort settar klara. Jag tycker att vi börkunna gå snabbare fram. Detta är positivt, eftersom det inte är rimligt attolika föräldrar behandlaspåolika sätt beroende på om de är sammanboende ellerinte. , AnL 21MARGÖ (vpk): Både i propositionen och iutskottsbetänkandet betonas det att vi inte har tillräckliga fakta omunderhållsskyldigas och bidragsför- Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag skottsberättigadesekonomiska och sociala situation, upprepade ungefär de orden isitt anförande. Vi instämmer i det, herr talman. Vi saknar dessa kunskaper. Närnu regeringen har beslutat att tillsätta en förutsättningslös utredning, somdessutom skall arbeta snabbt och vara klar , kan vi inte inse bör göra några stora förändringar i systemet med bidragsförskotten innanman har tagit reda på dessa fakta. Det är möjligt att de ensamstående har en så bra ekonomisksituation att man kan plocka av dem pengar, och det är möjligt att deunderhållsskyldiga har gott 0111 pengar så att de skall betala högreunderhållsbidrag. Men vi vet inte detta, och det vet för övrigt inte riksdagensledamöter heller. Några sådana undersökningar är inte gjorda. Det finns ingajämförelser mellan samboende föräldrar och ensamstående föräldrar redovisade.Det enda vi vet är att i gruppen ensamstående föräldrar finns det ett störreantal socialbidragstagare än i gruppen samboende föräldrar. Det pekar i allafall på att de ensamstående föräldrarnas ekonomi inte är så lysande. Därför börvi, tycker jag, ta reda på hur de har det med ekonomin innan vi ytterligareförsämrar för dem. För det är försämringar som skall genomföras . Det finns tvä problem med underhållsbidragen, det erkännervi också. Ett problem är de som inte betalar sina underhållsbidrag fastän dehar en sådan ekonomisk situation att de kan göra det. De lyckas utnyttja olikakryphål för att dra sig undan. Det andra problemet är de föräldrar somtillsammans kommer överens om att underhållsbidraget skall sättas sa lågt attbägge tjänar på det. Problemen med dessa två grupper kommer man inte åt med detförslag som läggs fram i däg till åtgärder som skall genomföras omedelbart.Däremot skall en utredning titta pä dessa förslag, och vi menar att dennautredning kunde ha sett över indexuppräkningen också och dessutom prövat om detgår att sänka bidragsförskotten, svarade inte på min fråga. Är detta enförvarning om att också handikappersättningen kommer att sänkas? Kommer vi attfå se det i budgetpropositionen, eftersom handikappersättningen höjdes 1981 påsamma sätt som bidragsförskotten? sänker man bidragsförskotten därför inte anser dem motiverade. Gäller samma sak handikappersättningen? AnL 22 (): | Jag vill till Margö först sägaatt vi diskuterar socialutskottets betänkande 10 angående bidragsförskott ochinte handikappersättningen. När det sedan gäller de förändringar vi nu föreslår harman gjort den bedömningen i utskottet och i att man kan göradessa förändringar utan att det påverkar den utredning som är tillsatt för atttitta pä de övriga frågorna, , När det gäller snabbheten vid genomförande avindrivningsförfarandet vill jag till säga att vi är överens ombehovet, men det fordras vissa ytterligare överväganden för att man skall kunnagenomföra förslaget. Jag tycker att moderater och folkpartister borde kunna gesig till tåls. Vi har ju sagt att vi förväntar oss åtgärder , Jag har ingenting emot att utredningen genomförs snabbare,och om utredningen kan redovisa sitt arbete före den utsatta tiden blir allasäkert glada. Men det är svårt att få en effektiv utredning om tiden förkortas. AnL 23MARGÖ (vpk): Ja, vi diskuterar bidragsförskotten ,men på s, 13 i utskottsbetänkandet talar man om nivåerna för bidragsförskott,och där har utskottet räknat upp de förmåner som förbättrades 1981, Då höjdesnivåerna för bidragsförskott, barnpension och barntillägg samthandikappersättningen. Når man nu föreslår en försämring av en del av de häruppräknade förmånerna är det ganska naturligt att fråga om man också tänkersänka handikappersättningen. Det har jag alltså inte fått svar på, och jagförstår att vi kommer att få läsa om det i budgetpropositionen. Jag konstaterar också att inte har kunnatbemöta vad jag sade om att man inte kommer åt de verkliga problemen i sambandmed underhållsbidrag och bidragsförskott genom dagens justering. Man kan i allafall inte göra någonting åt den grupp som inte betalar och inte heller åt dengrupp som betalar för litet. Däremot kommer de pappor som betalar efter förmågaatt få en kännbar höjning. De bidragsförskottsmottagare som har en dåligekonomisk situation kommer också att känna av den sänkning av bidragsförskottensom skall besluta om . Vi motsätter oss den sänkningen, AnL 24 (): Det finns frågor som tar attutreda, det är förvisso sant. Men på de punkter som vår reservation gällerborde man kunna ta snabbare beslut. Tidsbegränsning av anställning som assistenttandläkareinom folktandvården Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattades efter debatten omsocialutskottets betänkande 12.) AnL 25 TALMANNEN: Beträffande socialutskottets betänkande 11 är ingen talareanmäld. Kammaren övergår därför till att debattera socialutskottets betänkande12 om tidsbegränsning av anställning som assistenttandläkare inom folktandvården. Tidsbegränsningav anställning som assistenttandläkare inom folktandvården AnL 26INGA (vpk): Det finns ingen anledning att förvägraassistenttandläkare en tryggare anställningsform, nämligen somtillsvidareanställda, och i stället göra som regeringen föreslår i proposition60, bestämma att de skall vara visstidsanställda med treårsförordnanden. Regeringen har i proposition föreslagit attassistenttandläkare, som efter kommunalisering av patientvården vid deodontologiska fakulteterna får arbetsgivare, skall anställas förbegränsad tid. Förslaget innebär att assistenttandläkare inte får denanställningstrygghet som tillkommer majoriteten av svenska löntagare och att dedärmed inte heller får den anställningstrygghet, som äntligen tillförsäkratsandra lärare vid högskolorna genom den nya lärartjänstorganisationen. Detta ärprincipiellt orimligt. Tidsbegränsning av anställning som assistenttandläkareinom folktandvården De assistenttandläkare som är anställda vid deodontologiska fakulte-terria har i regel många anställningsår bakom sig.Flertalet är specialistkom-petenta inom sina områden, och många har avlagt doktorsexameneller planerar att göra det, Lärarstaben vid de odontologiska fakulteterna hardärigenom blivit utomordentligt kompetent. De assistenttandläkartjänster som skall övergå tilllandstingskommunalt huvudmannaskap består till av handledning avstuderande och av tandvård. Det är således inte några utbildningstjänsterutan det är lärartjänster det handlar om. Om förslaget antas i kammaren, vilket det verkar att göra,kommer det således fr, o, m, att finnas två grupper avassistenttandläkartjänster inom folktandvården, utbildningstjänster ochlärartjänster. Assistenttandläkarna vid högskolan är förordnade i sänder. Tanken med treårsförordnanden var ått tandläkaren vid sidan avsin' handledande uppgift efter sex eller möjligen skulle fåspecialistkompetens, trots att de odontologiska fakulteterna inte har någonformell skyldighet att utbilda specialister. De skall svara förgrundutbildning av tandläkare och för forskarutbildning. Utvecklingen av assistenttandläkartjänsterna har visat sigbli en annan än den avsedda bl.a. därför att det inte går att upprätthållakvaliteten i utbildningen om samtliga eller .flertalet lärare utbyts med jämnaintervall. har tre fjärdedelar av de assistenttandläkare-söm tjänstgörvid tandläkar-högskolan i specialistkompetens, och de har tjänstgjort däri . Motsvarande siffror gäller för övriga odontologiska fakulteter. Regeringens förslag innebär att en kompetent lärarstab, istället för att erhålla fast anställning, med jämna mellanrum kommer attersättas med outbildad personal. Den kompetenta personalen får lämnainstitutionerna utan att deras kunnande tas till vara genom andraanställningar. Oerfarna tandläkare får överta de svära uppgifterna att utbildanya tandläkare.