prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — För atf respekten för oliktänkande skall existeramåste det i botten för pluralismen finnas en gemcrtsam människosyn. Där måstefinrtas respekt för gemensamma värderingar, rörande vad som är sartt och rättosv. Men vad som sker här i debatten - def är så uppenbart någon kan önska - äratf man sammanblandar kravet i min motion med önskemålet om kortfessio-nellaskolor, vilket är någonting artrtat. När jag alltså förordar att förskolartskall vara förankrad i etik och märtrtiskosyn är det inte detsamma somatt förorda atf förskolan skall vara konfessiortell. Det skall irtte dcrtobligatoriska eller allmärtna förskolart vara. Möjlighetert att ha konfessionellaförskolor existerar, det är alldeles uppenbart. Jag tror alltså att det finns mycketbegreppsförvirring, och jag tror infe alls aft det skulle vara så svårt sommånga inbillar sig för svensken i gemen aftacceptera och vilja sätta sina barn i en skola som är förartkrad i kristcrtetik och märtrtiskosyrt. Svensken ser att normer måste finrtas,värderingar måste finnas, och svensken frågar sig vilka dessa skall vara ochvarifrårt de skall hämtas. Antingert talar mart då om varifrån de hämtas ellerockså låter man rådande praxis bestämma, eller lärarkollegiet eller någonannan. Vad som förvånar mig oerhört är att marxister ellermänrtiskor med marxistiskt färtkande infe kart ansluta sig till tankert attrtågort värderirtgs-grurtd ärtdå måste finrtas, atf rtågon människosyrt måsteexponeras. är det som det är med detta. Jag är på det klara med att många vill atf detskall dra ihop sig till votering , och därför skall jag sluta med att yrkabifall till reservationerna 1, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 18, 23, 24, 26, 27, 28, 31och 32. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. 80 () replik; Även om debatten varit lång behöver jag ändåsäga någonfing i anledning av det som sades om kristna förskolor, svcrtskakyrkarts förskolor och kristna normer. För att gå tillbaka till vad utskottets majoritet säger ifrågan talar vi i vår skrivning om att samma bestämmelser som finns i densvenska skolart också skall gälla i förskolan, dvs. att den inte kart varakortfessiortcllf burtdert vid en viss livsåskådnirtg. Det beror, som AnitaPersson säger, på att vi lever i ett pluralistiskt samhälle och måste takonsekvertserna av det. Men det betyder inte aft det inte skall finnasvärderingar - ett värderingslöst samhälle kan vi inte ha-utan det betyderatt viskall kunna tala om dessa frågor. Framförallt är det viktigt för lärarna aft dekan ge svar på frågor som barn ställer, frågor som de har med sig från hemmet,från sörtdagsskolart eller frårt artdra sammarthang. Det är vikfigt atf hållagrärtslirtjcrt ordentligt klar, och det är bara det vi har velat med vårtmajoritetsyttrande. Jag vill bara tillägga att rtär vi i utskottet prövade frågan var detfrån crt mycket positiv utgångspunkt. Svertska kyrkan och kommunert har sammaoffcrtfligräffsliga ställning, och man rnåste bestämma vem som harhuvudansvaret. Vi har sagt att detta borde kunna lösas praktiskt genom att maninom ordnar en stiftelse eller på annat sätt ser fill aft denblir jämställd med artdra organisafioner. Det är denna jämställdhet med andraorganisatiorter, kristna samfund, föreningar eller kooperativ, som vi har velatåstadkomma. Som vi har sagt bör man se detta frårt positiva utgårtgspunkter.Det bör vara möjligt för att ordna den förskola man önskar. 81ALF () replik; Det som sade är alldelesutomordentligt. Han sade ordagrant att ett värderingslöst samhälle kart vi inteha och att samma normer som gäller i förskolan skall gälla i skolart. Då blirfrågan genast: Vilka värderingar, vilka normer? Varifrån hämtas de? Vembestämmer vilka normerna skall vara? Def finns likväl i anförande ensammanblartdning mellan konfessionell skola och den skola som jag mcrtar skallha förartkring i etik utan aft för den skull vara konfessiortell. Ekonomisktstöd tdl barnfamiljer, m.m. Anf.82 (); För en som är ny här i framstårverksamheten här ibland som världsfrånvänd och långt frårt verklighetcrtutanför kammarens väggar. Jag har jobbat gartska i en komrnun, ochvarje gång jag hör de moraliserande tongångarrta frårt många ledamöter om attkommunerrta minsann anpassar sig efter regler blir jag upprörd över delättsinniga uttalandena. Barnomsorgsbeslutet om full utbyggnad fill 1991 gälleralltså. Det är som har fattat det beslutet. En rimlig moral borde dåockså kräva atf riksdagert tar artsvar för att man i alla kommuner kaugcrtomföra den utbyggnaden, på lika villkor dessutom. Ger man komrtiuucrrtalika villkor kart mart ställa samma krav på alla - artrtars kart mart detirtte. Skall mart rtu, efter det attreformbeslutet fatfats, anta nya regler för statcrts engagemartg - nyastatsbidragsregler - borde man ta avgörande steg mot förbättade möjligheter aft genomföra reformen. Stödet borde förbättras mest där genomförandet blirekonomiskt svårast att klara. Jag anser att de regler skall anta inteuppfyller det kravet. Jag skall ge etf exempel från verkligheten - ett fallsäger kanske inte så mycket, men jag vet aft det är lärtgt ifrån unikt;exemplen är många. Det finns kommuner som har fler barn än genomsnittet avlandefs kommuner. Just därför att där finns många barn, som ju inte heller harirtkomster, är skattekraften låg. Just därför att de har många barn behöverskolan och barnomsorgen mycket pengar. Skaften blir därför hög, och ävenavgifterna till t.ex. barnomsorgert blir höga. I en sådan kommun - exemplet är alltså inte unikt - skullebidragen fill barnomsorgen enligt propositionen minska med drygt 7,5 milj. kr.Medel som motsvarar ungefär 780 platser bara försvinner från kommunen. skallden försämrirtgcrt begrärtsas så atf bidragert infe minskas med mer än vad sommotsvarar per skattekrona. Det halverar i det här fallet förlusten avbidrag. Men till def skall man lägga att varken de nuvarande statsbidrageneller de föreslagna justeras .utifrårt förärtdrirtgarna i löne- och prisnivårt. Dert uteblivna indexökrtirtgcrt av stafsbidragcrt förbarrtomsorgert medför i realitetcrt att stafsbidragcrt särtks med drygt 4 milj.kr. ,motsvarande 200 platser . 1985,1986 och 1987 skall drygt 600platser som har finansierats med statliga medel finansieras medkommunala medel. Inräknar man även 1988 och försämrirtgcrt med de rtya bidragenhar kommunen att från statert överta firtartsieringen av ca 1 000 platser.Sedan skryter staten med att man sparar så mycket pertgar och hytter medpekfingret åt kommunerrta för atf de irtte håller kostrtaderrta under kontroll. Dcrt här kommurtCrt skall dessutom, som alla andrakommuner, bygga ut antalet platser. På det sättet får dcrt barrtomsorgsreforrtisom riksdagert fatfat beslut om olika pris i olika kommuner. Priset blir högstdär antalet barn är störst och där utbyggnadert är angelägnast. De som moraliseraröver att vissa kommuner har utrtyttjat bidragert till heldagsomsorg mer änriksdagen avsåg kanske kan ställa sig frågan; Hur skall man etikeffera en moralsom ställer samma krav på alla men undartdrar sig ansvaret för att ge allasamnia förutsättningar? Denföreslagrta förärtdririgen av stafsbidragcrt är ett allvarligt hot mot riksdagsbeslutetom förskola för alla barn 1991. Jag har i en motion yrkat Prot. 1986/87:135avslag på propositionert. Min motiort stöds delvis i reservafiort 1, mertdcrt ' reservatiortCrt irtnehåller resonemartg som jag måste taavstårtd från. Jag är-därför tacksam för att det i bänkcrt också firtrts en gulknapp. Överläggningert i dessa ärertden var härmed avslutad. Kammarert övergick till att fatta beslut i de förevaraudeärcrtdena. Utskotfets hcmsfällart bifölls med 163 röster mot 159 förreservatiortCrt av m. fl. Mom. I(det familjepolitiska reformarbetet) . Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 158 förreservafion 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (införande av vårdnadsersättning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels reservatiort2 av m. fl., dels reservatiort 3 av Per , delsreservation 4 av och , dels utskoftets hemställart medden ändring däri som föranleddes av bifall till motionSo6]5av imotsvarande del - bifölls méd acklamation. Mom. 3 (möjlighet till vårdnadsersätfnirtg) Utskoftets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGöte Jonssort m.fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 4 (socialbidrag vid vård av egrta barrt) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafion 6 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. ' S (barrtbidrag vid längre tids utlandsvistelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 7 avGöte Jortssort m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställart bifölls. Mom. I(frågart om avslag på propositionens förslag till rtytt statsbidragssystem) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 159 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 159 för reservation 3 av 107 DanielTarschys m. fl. Prot.1986/87:135 Mom. 14 (begäran om nytt statsbidragssystem) 3 juni1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 15 (höjrtirtg av barnomsorgsavgiffen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 16 (vissa villkor för statsbidrag till alternativbarnomsorg) Utskottets hemsfällan med godkärtrtartde av.utskotfetsmotivering- som ställdes mot utskottets hemställan méd godkänrtartde av dert ireservatiort 6 av Dartiel Tarschys m. fl. artförda mofiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 17 (dagbarnvårdares tillsyrt av egna barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 7 avDartiel Tarschys m.fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 18 (statsbidrag till barrtomsorg på obekvämarbetstid) Utskotfets hemställart med godkännande av utskottefsmofivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkänrtartde av den ireservation 8 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 21 (bindande kvalitetsrtormer) Utskottets hemställart bifölls med 304 röster mot 17 förreservation 10 av . Mom. 22 (minskat statsbidrag, fill familjedaghem) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservafion 11 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 25 och 26 (lagstadgad rätt till förskqleplats samtutbygguadcrts Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 17 förhemställan i reservation 12 av . Den i reservatiort 13 av m.fl. anfördamotiverirtgen godkändes med 163 röster mot 158 för utskottets motivering. Mom. 27 (utbyggnadert av barrtomsorgert /88)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med305 röster mot 16 för hemställart i reservatiort 14 av . Den i reservafion 15 av m.fl. anfördamotiveringen godkärtdes med 165 röster mot 156 för utskottets motiverirtg. 25(artordningsbidrag) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 304 röster mot 16 förhemställan i reservation 16 av . 1 ledamot avstod frårt att rösta. Den i reservatiort 17 av m. fl. artfördamotiveringen godkändes med 163 röster mot 158 för utskoftets mofivering. Mom. 30 (barnomsorgstaxor) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 18 avDaniel Tarschys m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (rätt till barrtomsorg vid arbetslöshet) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 32 (användningen av benämningcrt förskola) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (skolstyrelsens och ansvar förskolförberedandc verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avGöte Jonssort m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (deltidsförskolans utveckling till enskolförberedandc skola) Utskoftefs hemställan - som ställdes mot reservation 22 avGöte Jonssort m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (uppmunfrart av ertskilda skolförberedandcförskolor) Utskotfets hemsfällan - som ställdes mot reservation 23 avDaniel Tarschys m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (kristna grundvärderirtgar i förskolart)Hcmsfällart Utskoftets hemställan bifölls med 211 röster mot 78 förhemställan i reservation 24 av m. fl. i motsvarande del. 31ledamöter avstod från att rösta. Utskottefs motivering godkändes med 218 röster mot 47 förden i reservatiort 25 av och artförda motiveringen.55 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 37 (demokratiska principer i förskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 24 avGöte Jonssort m. fl. i motsvarartde del - bifölls med acklamatiort. Prot.1986/87:135 Mom. 38 (allsidighet och objektivitet i förskolan) 3 juni1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 26 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 40 (information om alternativ barnomsorg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 27av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 41 och 42 (en undersökning av hälsoförhållandena ibarrtomsorgert, m. Utskotfets hcmsfällart - som ställdes mot reservatiort 28av m. fl. - bifölls med acklamation. . ,, Mom. 44 (behörighet för personal irtom barrtomsorgert) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 29av -bifölls med acklamation. Mom. 46 (barnvårdarnas betydelse) ; IJiskciiMs hemställan - som ställdes mot reservation 30 avInga.Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 47 {h\åxag fill kommunalt utvecklingsarbete) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 av m.fl. - bifölls med acklamation. . . Mom. 48 och 49 (pedagogiskt program förfritidshemsverksamheten och familjedaghem inom skolbarnsomsorgen) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avDaniel Tarschys m. fl. - bifölls med acklamafion. Utskottets hcmsfällart bifölls. vice talmanrtCrt övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1986/87:34om uppskov med behartdlirtgert av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:52om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Uppskovmed behandlingen av proposition 1986/87:158 m.fl. ärenden 83 (): Skatteufskottets betänkande 52 gäller uppskovmed behandlingen av bl. a. proposition 158 angående huvudmanrtaskapet förfolkbokfö-rirtgcrt. Förslaget, som innebär att huvudmannaskapet överflyttasfrån kyrkan till lokala skattemyndigheten, bryter etf samarbete mellan kyrkanoch staten som varat . Inför ett eventuellt förändratförhållande borde det enligt mirt uppfattnirtg vara självklart aft dettaförslag föregåtts av crt övcrläggrtirtg med kyrkans företrädare. När nu så inte skett borde skatteutskottet ha .remitteratfrågan till kyrkomötet. Detta diskuterades i utskotfet, men någon enighet förremiss till kyrkomötet gick inte aft uppnå. Jag förutsätter dock aft kyrkomötet oberoende av dettakommer att ta upp frågan till behandling när det samlas och då ocksåi ett klart uttalande deklarerar sin syn på denna vikfiga fråga. Jag har velat framföramin syn på den fortsatta behandlingen av denna fråga, och jag ber attfå yrka bifall till skatteutskottets hemsfällan i betärtkartde 52. Prot;.1986/87:135 Uppskov med behandlingen av proposition 1986/87:158 m.fl.ärenden 84 Förste vice talman (); Även jag ber att liksom fåtillstyrka utskottets hemställan, som innebär att bl. a. behandlingen avpropositionen om folkbokföringen skjuts . I fyrparfiuppgörelscrt om kyrkomötesreformen häromåretingick att regeringert skulle höra kyrkomötet innan propositioner framlades somberör den kyrkliga lagstiftningert. En fråga som folkbokföringen, som fillikatill betydande del fungerar som kyrkans medlemsregister, borde uppenbarligerthöra hit, om mart fäster avsecrtde vid vartlig, enkel hövlighef. Trots detta och trots grundlagens krav på berednirtg harregeringen inte ens hört den centrala kyrkostyrelsen eller pastorafen. Frän borgerligt håll i skatteutskottet hade vi därför önskat sända propositionen på remiss fill kyrkomötet, som sammanträder . Tyvärr blev det, som anförde, irtte möjligt aft nå enighet om detta i utskottet. Förslaget aft uppskjuta behandlingen av ärendet fillhösten inrtebär att möjligheter ändock öppnasför kyrkomötet att på egetinifiativ yttra sig irtnan skatteutskottet behandlar propositionen. Med detta vill jag tillstyrkautskottets förslag fill uppskov med behandlirtgen av detta och övriga ärenden. Anf.85 (); Den här debatten gäller tidsplart och vilka avskatteutskottets frågor som skall skjutas över fill hösten. Alla partigrupperär överens om hur tidsplanen skall se ut. Sedan kan vi ha olika motiveringar.Därför borde det inte finnas så mycket atf diskutera . Jag är något förvånad över aft man nu går in på kritik avberedningen av en proposition som vi får möjlighet aft utförligt diskutera isamband med Prot.1986/87:135 riksdagerts behandling av propositionen . Jag utgårifrån atf skatfeufskotfet kommer att behandla folkbokföringen 77 rtied samma noggrannhet och omsorgsom alla andra frågor som faller inom Uppskovmed behand- ,. .. utskottets ansvarsområde. * ' Med förhoppning om att få stöd frånen enig riksdag yrkar jag bifall till 1986187:158m.fi ., , ,,, ' utskottets hemställan,. Överläggningertvar härmed avslutad. Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 1986/87:17om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1986/87:29om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1986/87:30 om undcrvisrting förinvandrare i svenska språket m, m, (prop, 1986/87:150 delvis), 1986/87:28 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1986/87:39 om viss ersättrtirtg förmerkostrtader m, m, på grund av följdeffekter av (prop,1986/87:150 delvis), 1986/87:20 om uppskov med behandlingen av vissa motioneroch 1986/87:23 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 10 § Föredrogs socialutskottets betänkartde 1986/87:36 om vissa artslag till omsorg om barn ochungdom (prop, 1986/87:100 delvis). På förslag av förste vice talmannert medgav kammaren aftdetta betänkande samt utrikesutskottets betänkande 15 - som föredragits vidkammarens arbetsplenum tisdagen dert 2 jurti - skulle avgöras i ett sammanhangnär debatten i båda dessa betärtkanden var avslutad. Först fortsattes behandlingen avutrikesutskottets betänkande 15 om Prot. 1986/87:135 relationer till , relationer till (forts, från prof, 134) 86MARIA () replik: Jag vill först bara klargöra att vi nufortsätter en debatt frän i går. Det vill jag säga för eventuellatillkornrtiande lyssnare eller läsare av protokollet, hävdade i gär att bedriver enstrutspolitik, att vi blundar för verkligheten. Det är en missuppfattning att blundar förIsraels samröre med , Jag vill gärna fä det fogat fill protokollet atfvi anser att militära samarbete med är förkastligt och börfördömas. Men fill skillnad frän kanske en del andra här i kammaren anser viatt även andra länders militära samröre med är förkastligt. Kanske ärdet snarare socialdemokraterna som gör sig skyldiga fill att blunda förverkligheten, när man snällt och villigt accepterar vpk-niofionens krav påfördömande av samröre med just utan att göra ert självständigbedömning av hela FN-rapporfen om def militära sartiröret med , Socialdcmokraterrtas agerande hade kanske varit meratrovärdigt om utskotfet i andra sammanhang hade nämnt andra länders gärningarpå detta område. Det finns sartnerligen många andra detaljer atf dra fram iljuset. Här finns säkerligen en uppgift för att fylla i detinternationella opinionsarbetet. Det är just detta som vi i reagerar mot. Vireagerar mot att utskottet utan någon som helst självständig analys av just detsydafrikanska militära samarbetet har gått rned på ett krav som ytterst härrörfrån PLO och palestinska organisationer. Det handlar om att använda sig avantiapartheid-rörelscrt som etf vapertrnot staten , Def finns knappastnågra andra skäl för vare sig PLO eller Palestinagrupperna att skriva böcker omSydafrikas samarbete med , Det finns väl inget annat skäl för PLO attdriva frågan om kopplingen mellan och i internationella foraän att man vill ha ytterligare etf vapen mot , Att denna politiska ambition är så klar gör det ytterligtbeklagligt att utskottet snällt har promenerat in i PLO-fällan och på detsättet gör sig fill en megafon för antiisraeliska intressen, 87 () replik: Det som jag refererade var en amerikansk undersökning. Med det resonemang som nu för vill jagfråga om hon också anser att på det sättet går PLO:s intressen till mötes, I övrigt tycker jag naturligtvis, , atf detär ytterst förkastligt att också andra länder har samröre med , Men iett betänkande som gäller relationer till och enbart dettatycker jag inte att den andra- redovisningen har sin plats. 8 protokoll 1986/87:135 88MARIA () replik: Jag vill påpeka för att i denamerikanska undersökningen anvärtde man inte den formulering som tyvärralldeles för ofta hörs från svenska socialdemokratiska politiker, nämligen aftde länder som har militärt samröre är "och artdra stater", Idcrt amerikanska rapporten nämns de övriga staterna vid namn, Def är ett intressant faktum att vi i väljer attsärskilt brännmärka , Uppenbarligen har vi en anrtart måttstock förIsraels aktiortcr. Det är just detta som vi från sida tycker ärdjupt betänkligt, 89 () replik; Det står fritt att i sä fall isirt reservafion skriva in de andra länder som också skall fördömas för sittsamröre med , Men i folkpartircscrvafioncrt har man endast yrkat afthela detta stycke skulle strykas. Förste vice talmannen anmälde attMaria anhållit att fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik, 90 (); En av de motioner som ligger till grund förutrikesutskottets uttalandert i detta betänkartde i Mcllanöstcrnfrågan, motionU539 av , nämner vikten av att problematiken bedöms utifrån denkomplexa historien och def hot som staten ständigt är utsatt för. Kunskaper i historia är allfid väsentliga - säkert iovanligt hög grad om man skall försöka förstå hur den tragiskt ortda cirkel avupptrappade konflikter, etniska och religiösa motsätfrtingar, missförstånd, hatoch låsta positioner som präglar har kunnat uppstå. Men detär också intressartt att titta på det mycket mirtdre komplexet svcrtskMellanösternpolitik i det korta perspektiv som tiden efter andra världskrigetsslut, Palestina-mandatcrts upplösuing och staten tillkomst ger. Etf studium av sveuskt agerande i Palcsfinafrågan visarunder de första deccrtrticrrta efter artdra världskriget crt mycket låg profil.Detta är naturligt, eftersom förhållandena i området endast mycket avlägsetberörde våra egria utrikespolitiska förhållartdert. Trots detta fartns frånbörjan i vårt land ett djupt och brett engagemang och intresse, inte minst förden nya staten och säkert i stor utsträckning influerat av kunskaper iden bibliska historien och en upplevelse av den rtya staten som en självklarfortsättrting pä en känd historia. En beurtdrart har också hela tidcrtfurtrtits för det demokratiskt uppbyggda samhälle som skapades i crt region därfeodala strukturer och olika former av fåmansvälde alltjämt i övrigt ärförhärskande. Inom den socialdemokrati som stod för svertskregerirtgspolitik fartrts säkert också ett speciellt intresse på grund av denklart socialistiska ideologi som irtom crt demokratisk ram dominerat detisraeliska samhället. Svenskt officiellt agerande i Mcllanöstcrnfrågart harockså genorti åren dominerats av vår uppslutnirtg krirtg folkrättsligaprinciper, FN-systemet med dess möjligheter och brister samt tron på godabilaterala förbindelser som en god grundval för att kunna existera tillsammans,påverka när def varit möjligt och hjälpa ihumanitära och andra former. Officiellaställrtingstagandert har varit återhållsamma och urtder mårtga år mycket få.Sverige röstade 1947, dcrt som lade grurtdcrt förstatert existcrts. Det gjordes dock med uttryckt tvekau -irtte irtföratt låta denna stat byggas upp utan inför FN:s möjligheter att på ett effektivtsätt se till att beslutet kurtdc gcrtomföras. Det var en tvekan som har visatsig befogad.