prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — redovisas en Sifo-undersökning om vad människor tror omdenna pensionsskatt. tror att en liknande skatt kan komma flergånger. Andelen är högre bland borgeriiga väljare, inte helt oväntat, men äveninom det socialistiska blocket är det nära hälften av de tillfrågade som troratt det kan hända igen. Påfrågan om det är rätt eller fel att ta ut en sådan här engångsskatt är det bara15 % som svarat aft det är rätt. Bland de socialistiska väljarna är siffrannågot högre men gäller ändå bara var femte person. Depersoner som tror att denna engångsskatt eller någon Uknande kan komma attupprepas fick tyvärr ytterligare underlag för denna uppfattning i förmiddagensdebatt, där finansministern förklarade att en real avkastning på var förhög för att kunna accepteras. Genom engångsskatten blev det i statsrådetsräkneexempel kvar i real avkastning. Det kunde tydligen accepteras. Därförfrågar jag finansministern: det alldeles säkert att finansministern räknaträtt , eller kän det bli en lägre gräns än för vadsocialdemokratin anser acceptabelt eller när en engångsskatt skall tas ut påannat sparande? Omden principiella grundenförs. Jag vet ju att moderater och folkpartister har som sin enda linje iopposifion att angripa alla slag av skatter - och höjda skatter. Men det äruppenbart att då de verkligen far i, då de talar om rättsstatens undergång, detär när kapitalet och egendomen drabbas. Undersin tid i regeringsställning genomförde de här båda partierna skattehöjningar -inga skaftesänkningar - som vida översteg det som diskuteras. Man höjdemoms, man höjde punktskatter, man skärpte en rad andra skatter. Men , när ettantal relafivt privilegierade människors egendom berörs, då lösgörs hela détideologiska adrenalinet, så att säga, och då är det rättsstatens undergång somframmanas. Låt mig försäkra att rättsstaten kommer atf överleva även denna skatt.Den överlevde sex borgerliga regeringsår, och det var en väsenfUgt störreprestation. Om den principiella grundenförs. 164Förste vice talman (): -Herr talman! Finansministern talarom de bättre ställda. De som berörs är ju 4 miljoner människor. Och det stårhelt klart att skall de som har avtalsförsäkringar kunna få sinaavtalspensioner garanterade, så krävs det en real avkastning på . Detkommer de inte aft få med regeringens syn på det hela. Finansministern talar i sitt svar också om en merlikformig fördelning av bördor. Jag vill då fråga: Skall försäkringsbolagensjälvsvåldigt bestämma hur skatten på försäkringstagarnas pengar skall fördelaspå de olika försäkringstagarna? Eller vilka garantier tänker finansministern geför atf det blir en likformig fördelning av bördor, som han talade om i sittsvar? 165LARS (): Finansministern vill helst tala om annat. Nutalade han om att de borgerliga regeringarna bara skulle ha höjt skatter, attdet inte blev några skaftesänkningar. Jag kan ange ett flertal sänkningar somgenomfördes -bl. a. avskaffades den allmänna löneskatten som densocialdemokratiska regeringen hade infört. Vidare talade finansministern om att den nu aktuellaskatten skulle drabba de privilegierade. Ja, det är ju ett steg framåt - inte längre bestämt hävdar att den drabbar försäkringsföretagensförmögenhet. Den drabbar tydligen människor av kött och blod. Men den drabbarinemot 4 miljoner medborgare, och de kan inte alla vara privilegierade. Statsministern angav ju i går motivet - aftvärdestegringen här varit excepfionell. Men sådant kan ju förekomma också påandra områden. Antag att t. ex. ägda bostäder eller börsaktier stiger i värdeanmärkningsvärt mycket. Kan då inte det åberopas som skäl för nyaindragningsåtgärder - som statsministern går och funderar på? 166 (): Finansministern försöker nu försvaraengångsskatten på samma sätt som statsministern försökte i går. Det finns envikfig skillnad mellan de åtgärder som finansministern åberopade och den s. k.engångsskatten. Jag tror fakfiskt att inser detta, men hanhar inget bättre svar att ta till. Skillnaden är att vad borgerliga regeringar genomfördegällde framtiden; Finansministern har inom parentes sagt också lagt fram mångasådana förslag och kommer säkert att lägga fram många framöver - förslag somgäller framtiden. Men den engångsskatt som är föreslagen gäller faktisktbelopp som människor under det förflutna har sparat ihop - och med de villkorsom då gällde., Det är en väsentlig skillnad som jag hoppas att finansministernbetraktar som exceptionell i fråga om denna skatt. Def bästa vore naturligtvisom regeringen kunde underlåta att låta lagrådsremissen leda till en proposition. Jag skall svara på frågan varför regeringen infe avser att vidtaåtgärder av det här slaget på något annat område. Förklaringen är mycket enkel.Det finns inget annat sparande i vårt land som skattemässigt är så gynnat som försäkringssparande.Premierna är avdragsgilla, hela förmögenheten är befriad frånförmögenhetsskatt och hela avkastningen är skattefri. Pensionerna beskattasvisserligen den dag de betalas ut. Men det råder inget tvivel om att det ärfråga om skatteplanering. Ta bara del av den marknadsföring somförsäkringsbolagen bedrev ända fram till höst. Där handlar det om attplanera sin skatt, planera sin inkomst, att ta en pensions-eller enkapitalförsäkring. Detta sparande har undaritagits från alla skattemässigaingripanden som gjorts . Annat sparande, aktiesparande ochbanksparande, drabbas av förmögenhetsskatt och andra skatter. Dettaär förklaringen till att en engångsskatt på detta område är motiverad. Dessutomär det, herr talman, helt enkelt en lögn att det är fyra människor som berörs. Omden principiella grundenförs. Anf.168 Förste vice talman (); Finansministern bättrar sig - det ären lögn att fyra människor berörs av energiskatten. Det är också en lögn attdet är försäkringsinstituten som drabbas. Det är 4 miljoner människor av köttoch blod som drabbas, många av dessa med utomordentligt ordinära inkomster. Vadär det som t. ex. motiverar att den som är statsanställd skall slippa ifrånskatten? Vad är det som motiverar att de som är anställda i de storabörsnoterade företagen skall slippa, medan de som har avtalspensioner genommindre företag skall drabbas? Nej, finansministern, det finns ingen ursäkt fördenna skatt. Genomförs den kommer finansministern inte heller att varatrovärdig. Ingen kommer att tro på finansministerns påstående att det är frågaom en engångsskatt. Det finns all anledning aft se till att förslag till sådanskaft över huvud taget inte kommer på bord; 169 (): Det är alldeles uppenbart att de 3 miljoner löntagare som är försäkradei SPP eller har den andra pensionsformen, , inte håller på med något slagsskatteplanering. Likaså är det uppenbart aft de flesta av dem som harfrivilliga försäkringar därför att de inte har sitt pensionsskydd ordnat på ettbättre sätt, t.ex. genom kollekfivavtal, inte heller har syftet att skatteplanera.Det intressanta med finansministerns inlägg här är aft han medger aft det inteär fråga om att slå mot försäkringsföretagens stora förmögenheter,' utan det ärmänniskor av kött och blod som kommer att råka ut för detta. Det är i alla fallen framgång att vi har fått det beskedet. Anf.170 (): Finansministern blev en aning upprörd. Jag ser det faktiskt som ettpositivt tecken. Jag hoppas att finansministern är illa berörd av dettaskatteförslag. Det har vi diskuterat tidigare. Det är alldelesuppenbart att om finansministern själv tror på detta så har Om den principiella grundenförs. vi ifolkpartiet och socialdemokraterna diametralt olika uppfattningar i dennafråga. Vi anser det vara ett tecken på grov orättvisa att man tar pengar fråndem som har sparat och ger till dem som inte har sparat. Överläggningen var härmed avslutad. 42 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättaskl. 43 § Anmäldes och bordlades 1986/87:10 Fortsatt giftighet avlagen (1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder mot 1986/87:43 Uppskjuten tidpunkt för gallring av socialnämndernaspersonakter och personregister 44 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1986/87:Sol01av m.fl. 1986/87:Sol02 av m. fl. 1986/87:Sol03 avUlla Tilländer m.fl. Förslag fill bl. a. vissa ändringari sekretessreglerna för effekfivare insatser mot spridningen av /HTLV-III(prop. 1986/87:2) 1986/87:K101 av Ändring i sekretesslagen (1980:100) (prop. 1986/87:3) 1986/87;T101 av m.fl. 1986/87;T102av m. fl. Förlängningav det skandinaviska luftfartssamarbetet (prop. 1986/87:4) 1986/87:T103 av m. fl. 1986/87:T104 av LarsWerner m. fl. 1986/87;T105 av m. fl. 1986/87:T106 av RolfClarkson m. fl. Vissa yrkestrafikfrågor (prop. 1986/87:5) 1986/87:Jul02 av m. m. (prop.1986/87:6) 1986/87:N101 av m. fl. 1986/87:N102 avStina 1986/87:N103 av och medädelmetallarbeten och om bestämning av volym och vikt (prop. 1986/87:8) 1986/87:Sfl01 av m.fl. 1986/87:Sfl02av m. fl. 1986/87:Sfl03av m. fl. Förslag omförhandsbesked i socialavgiftfrågor, m.m. (prop. 1986/87:16) 1986/87:K102av i /87;K103 av och ämbetsberättelse (redog. 1986/87:1) 45 § Meddelande om interpellationer Meddeladesaft följande interpellationer framställts 1986/87:59 av (vpk) till industriministernom gruvindustrin i och : Fallande metallpriser, krav på högavinster och delvis krympande malmtillgångar har lett fram till att nu varslat om omfattande avskedanden inom gruvorna i Norr- ochVästerbotten. I Laisvallgruvan inom kommun har man dessutom övergåtttill s. k. rikmalmsbrytning, vilket kan innebära att gruvan kommer atfläggas ner än olika malmberäkningar visat. För närvarandeövervägs inom regeringen frågan om att skall få säljaViscariagruvan fill def finska företaget . En sådan försäljning skulleytterligare minska den nationella basen för svensk sulfidmalmshantering ochförädling. En långsiktig politik för att trygga sulfidmalmsbrytning ochmalmförsörjning till smältverk kunde säkras med ett brett samhälleligtengagemang. Detta kunde exempelvis ske genom en nationalisering avBolidenbolaget. En annan möjlighet är att löntagarfonderna och ATP-fondengjorde köp av Bolidenaktier i tillräcklig omfattning. Självfallet skall i ensådan strategi infe Viscariagruvan säljas bort till utländska intressenter utanbehållas som nationell resurs. Arbetarna i Aitik har gått ut i öppen kamp mot BolidenMinerals planer på att avskeda en del av arbetsstyrkan i Aitik. Detta visar påbehovet av snabba och effektiva åtgärder från samhällets sida för att garanteraen långsiktig mineralpolitik också för sulfidmalmsområdet i vårt land. Tilldetta hör också offensiva satsningar för malmprospekteringen. Under ett flertal år har ett Nordkalottprojekt inomprospekteringsverksamheten pågått. Detta samarbete mellan de nordiska ländernahar resulterat i framställning av viktiga kartor som kan användas i detframfida arbetet. Samarbetet har sträckt sig ner till den 66;ebreddgraden. Tankeri är nu att arbetet skall fortsätta söderut ned tillSundsvallstrakten på den svenska sidan. Från såväl finsk som norsk sida har detgetts klartecken för en fortsättning. En arbetsgrupp inom STU har utarbetat ett nationelltprogram för prospekteringsinrikfad malmgeologisk forskning. Det handlar om enbrett upplagd forskning med målet atf underlätta sökandet efter nya malmer.Flera forskningsprojekt berör de nu aktuella gruvområdena, bl. a. Viscaria. Dethandlar med andra ord om forskning som är av stor betydelse med tanke på en långsiktigplanering för gruvnäringen. Ett förverkligande av def här 9 protokoll 1986/87:14-15 a. på en statlig finansiering. Enligt uppgift har något klarteckenför en sådan finansiering inte getts . , , har publiceratsina äskanden framåt. Där förutses neddragningar i verksamheten.Man kan förmoda att detta kan innebära otillräckliga resurser för bl. Underhänvisning till vad som anförts vill jag fråga industriministern: Ärindustriministern beredd att ta något initiativ för att nationalisera ? Om så inte ärfallet, är industriministern positiv till att löntagarfonderna och ATP-fondengår in och skaffar sig ett dominerande inflytande över ovannämnda företag? Kan man väntasig något initiafiv från regeringen för att ändra reglerna förlöntagarfondernas användning, om detta skulle behövas för att fonderna skullekunna köpa detta företag? Kommerregeringen atf avslå Outokumpu Svenska AB:s framställning att få köpa samtligaaktier i ? Ärindustriministern beredd garantera finansiering av det program förprospekteringsinrikfad malmgeologisk forskning som en arbetsgrupp inom STUtagit fram? Avserregeringen aft ställa medel till förfogande för Nordkalottprojektetsfortsättning? Ärindustriministern av den uppfattningen att det behövs ett särskilt anslagutöver NSG;s förslag för att trygga djupprospektering i tillräcklig omfattningi fortsättningen? 1986/87:60av (m) till utbildningsministern om högskolestyrelserna: Enligt pressuppgifter presenteradeutbildningsminister ett förslag till ny styrning avuniversiteten och högskolorna inför rektorskonferensen, dvs. samtligauniversitets- och högskolerekforer. Förslaget gick ut på att avskaffaregionstyrelsernasamfidigt som allmäriföreträ-darna, dvs. politikerna, skullefå majoritet i högskolestyrelserna. Den regionala utbildningsplaneringen skullevidare överföras till länsstyrelserna. Det är bra att utbildningsministern vill avskaffaregionstyrelserna. De har ingen vettig uppgift att fylla. De är byråkratiskaöverbyggnader som bara trasslar till högskole.verksarnheten i onödan. Däremot finns det all anledning att rikta kritik mottanken att politikerna skall utgöra en majoritet i högskolestyrelserna;Politiker och fackförbund har redan ett alltför stort inflytande över den högreutbildningen. Det har lett till ineffektivitet och kvalitetssänkningar.Universitet och högskolor skal!vara fria centra för utbildning och forskning.De skall också fritt kunna kritisera olika maktgrupper i samhället. Vi behövermer professionalism och mindre politik i högskolestyrelserna för att vårauniversitet och högskolor skall kunna bU spjutspetsar för framtiden. Motdenna bakgrund finns det anledning att ställa följande frågor tillutbildningsministern: Avser regeringen att lägga fram ett förslag införriksdagen av den innebörd som utbildningsrriinistern antytt? Vilka motiv finns det föratf ge politikerna majoritet i högskolestyrelserna? Vilkeninverkan får en politikermajoritet i högskolestyrelserna på universitetensställning som fria och självständiga centra i samhällsdebatten? Påvilket sätt skulle besluten bli bättre för högre utbildning och forskning ompolitikerna får majoritet i universitets- och högskolestyrelserna? 1986/87:61av () till kommunikationsministern om trafikpolitiken: antog det trafikpolitiska beslutsom anger samhällets generella mål för trafikpolitiken. - "Medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande trafikförsörjningfill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader." I trafikutskottetsbetänkande /87:2 anges vidare; "I det samhällsekonomiska synsättetligger att trafikpolitiken skall bidra fill att uppfylla mål inom andrasamhällssektorer, såsom närings-, sysselsättnings- och regionalpolitiskamål." Klartoch tydligt framgår att landets olika delar, dvs. hela landet, skall ha entillfredsställande trafikförsörjning samt att trafikpolitiken skall tillgodoseregionalpolitiska mål. IJämtlands och måste cirka en tredjedel av vägarna stängasav för tung trafik . Både vägar och broar har för dåligbärighet och framkomlighet, varför tunga transporter måste välja omvägar ochtransporterna därmed fördyras. Framkoriilighet, bärighet, fillgänglighet,säkerhet m. m. har inte tillgodosetts. Påsamma sätt är det på många håll i Bergslagen och även i övriga . Järnvägsnäteti Norriand har stora brister. Norra stambanan är så hårt utnyttjad attkapacitetsproblem uppstår. Antal tåg, fider och säkerhet påverkas. Den miljardman nu satsar räcker till några enstaka delar av banan. I finns ettuttalat behov av en utbyggnad och förlängning av ostkustbanan, dels för attavlasta stambanan, dels för ätt tillgodose person-. trafik för det medellångapersonresandet. Det är mellan varje kuststad, och där finns åttakuststäder. är det enklare att åka fill än att åka tillnärmaste stad! Företagenhar inte råd att etablera sig där inte kommunikationerna fungerar, Det ingår ideras lönsamhetskalkyl. Den nya industri som växer fram kräver godframkomlighet på vanliga vägar fram till järnvägspunkter och flygplatser ochhamnar. Den tunga industrin som också finns representerad i med skogsindustrioch stålindustri kräver dessutom en fungerande järnväg. Prot.1986/87:14 Planerade mål 23 oktober1986 planer när det gällerframtida nationella stamvägar visar att ~ , och somlandets tre storstadsområden i första * hand erhåller resurser fillvägbyggande, medan inlandet och kommer sist i prioriteringen. I SJ;sutredning om persontrafiknätet på 2000-falet slutar framfidsvisionen strax norrom enligt kartan och längs sträckningen enligttexten. Argumentationen är att urbaniseringen ökar i de största regionerna. EftersomSJ måste anpassa sig till samhällsutvecklingen, måste SJ satsa enbart på dessaregioner. Om området norr om kartan anför SJ: "Norr om linjenSundsvall-Östersund bedöms befolkningsrörelserna vara av sådan karaktär att detfår anses omotiverat med nyinvesteringar i järnvägslinjer." Var någonstansi verkens planering kan mål avläsas? -Det är allmänt känt att ÖBständigt påvisar att Norrlandslänen har dålig beredskap bl. a. beroende påalltför bedrövliga kommunikationer. Det måste vara av yttersta vikt attberedskapsmålen skrivs in i statliga verks och bolags instruktioner. Varken regering, SJ eller är intresserade av attleva upp till det samhällsekonomiska synsätt som tagit beslut om.Regeririgen har dessutom aviserat en annan lösning på vårakommunikationsproblem. Jag har erfarit att regeringen anser att industrin iutflyttningslänen skall betala för upprustning av vägar och järnvägar! Medhänvisning till ovanstående viU jag fråga kommunikationsministern: Vad avser regeringen vidta föråtgärder för att uppfylla målet att landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande trafikförsörjning, för att förhindra att de resurssvaga länen får bekosta upprustning och nybyggan de med egna medel, medan de resursstarka länen får skattemedel till sin kommunikationsutveckling? Avser regeringen ta initiativtill att beredskapsmålen skrivs in i och instruktioner? 46 § Meddelande om frågor Meddelades aft följande frågor framställts 1986/87:98av () till socialministern om oral galvanism: Frågor om kvicksilverexposition ochoral galvanism har ett flertal gånger varit föremål för debatt i . Efter ett regeringsuppdrag överlämnade en rapport, Kontroll.och fillsyn av dentala material, till regeringen. 132 Jag vill fråga socialministern: När ämnar socialministern vidta några åtgärder i anledningav denna rapport - och vilka? 1986/87:99 av (vpk) till statsrådet om distributionen av pornografiska filmer via kabel-TV: Video distribuerar via sittTV-satellitföretag från pornografiska filmer till de svenskavardagsrummen. Än så länge sänder man bara porrfilmerna på kabelnätet i Malmöoch , men tanken är att hundratusentals familjer skall kunna se dessafilmer. medverkar således genom kabel-TV till att sändapornografiska filmer. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Är det förenligt med utbildnings-och kulturpolifiska mål att kabel-TV medverkar till att sända pornografiskafilmer? 1986/87:100 av () tillkommunikationsministern om placeringen av södra posfregions kontor; södra postregionomfattar förutom söder om tullarna , , ,och kommuner samt . Regionen har bildatsgenom sammanslagning av kontoren i öch . Regionens areal domineras av kommunerna på . Motbakgrund av alla uttalanden om att åstadkomma bättre inomregional balans iStockholmsregionen borde det vara självskrivet att åtminstone statligverksamhet inom detta område också har sina kontor centralt placerade där. Det är häpnadsväckande att kontoret placerats vid ägda av . Detta anges som en tillfällig lösning,men provisoriet beräknas bli långvarigt - . Regionkontoret harerbjudits alternativ på , varför lokaliseringen vid inte kanuppfattas på annat sätt än att ledningen för postverket och regionledningentotalt nonchalerar av samhället uppställda mål. Med anledning av def inträffade vill jag tillkommunikationsministern ställa följande fråga; Anser statsrådet att dennalokalfråga lösts i samklang med av riksdag och regering uttalade mål? 1986/87:101 av () till justitieministern omåtgärder för att stoppa oetisk kontaktförmedling: Enligt massmedia förekommerorganiserad förmedling av kvinnor från utvecklingsländer till män i Sverige.Syftet med verksamheten kan närmast jämställas med koppleri. Någon jämförelsemed seriös kontaktförmedling kan knappast göras. Ytterst är det fråga om attutnyttja en kvinnas sociala misär för att för egen ekonomisk förmedlahenne som sexobjekt till ett annat land. Detta kan inte accepteras i etträttssamhälle med de etiska värderingar som vi har och vill vårda. Jag villdärför fråga justitieministern: 1986/87:14 Ärregeringen beredd att vidta några åtgärder för atf stoppa den oetiska kontaktförmedling som förekommer och.där kvinnors sociala misär otillbör- .. ,, , ' ~ ligt utnyttjas? 47§ Kammaren åtskildes .