prot · GA0989 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:89 I§ Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1986/87:96 tilljusfitieutskottet 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /87:16 och 17 Talmannen anmälde att utrikesminister nu skulle lämna meddelande i utrikespolitiska frågor. Det internationeUa läget ger anledning fill oro, men också fillförhoppningar. Ingaavgörande lösningar har ännu nåtts i de internafionella kriserna. servi fortsatta strävanden till fred och försoning. Kärnvapenkapprustningenkastar alltjämt sin mörka skugga över mänsk-' ligheten. pågårförhandlingar med det uttalade syftet att kraftigt minska kärnvapenarsenalerna. Apartheidpolitikendömer ännu denna dag svarta majoritet till ett liv i rättslöshet ochförnedring. blir reaktionerna mot apartheidsystemets förtryck alltstarkare. Fåmänniskor kan ha blivit oberörda av de visioner som tonade fram vid loppmötet iReykjavik . Ledarna för de båda största militärmakterna syntes enseom att kapprustningen borde vändas till sin motsats och att världens säkerhetpå sikt borde byggas på en annan-grund än kärnvapenav-skräckningens. Detgörs nu skiftande bedömningar av hur nära en uppgörelse parterna egentligen vari , och hur nära de är nu vid de fortgående bilateralakärnvapenförhandlingarna i . Vi har all anledning attta fasta på de båda ledarnas gemensamma förklaring att ettkärnvapenkrig inte kan vinnas och därför aldrig får utkämpas. Detta innebär enförpliktelse inte bara mot deras egna folk, utan mot hela mänskligheten. Detär regeringens förhoppning att de förslag rörande en eliminering avmedeldistanskärnvapen i som båda parter lagt fram skall innebäraett genombrott i Genéveförhandlingarna. InomFN, i nedrustningskonferensen i och i sexnationsinitiativet verkarSverige för nedrustningsåtgärder som är genomförbara ,som de är betydelsefulla steg i riktning mot mer omfattandenedrustning. Hithör kravet på stopp för alla kärnvapenprov, kopplat tillförhandlingar om ett fullständigt multilateralt provstoppsavtal. Hit hör också överenskommelserför att förhindra kapprustning i rymden. Förslagetom en korridor i fri från slagfältskärnvapen skall ses som ettbidrag till strävandena att minska risken för en nukleär konflikt i . Föratt främja säkerheten och öka stabiliteten i vårt närområde fortsätter Sverigeatt verka för en kärnvapenfri zon i . Det är regeringens förhoppning atten ämbetsmannagrupp snart skall kunna tillsättas för att vidare utredazonfrågan. De nordiska ländernas skilda säkerhetspolitiska utgångspunkter måstesjälvfallet respekteras i arbetet med denna fråga. ,liksom andra kärnvapenfria stater, har ett legitimt intresse av att uttryckasin syn i frågor som rör kärnvapenkapprustningen. Kärnvapenhotet är globalt.Därför har alla stater en rätt och en skyldighet att delta i arbetet för attsäkerställa att ett kärnvapenkrig aldrig bryter ut. Detta är utgångspunktenför sexnationsinitiativet, vars deltagare har inbjudits att hålla sitt nästamöte i . i intar förhandlingarna om en konvention omförbud mot kemiska vapen en central plats. Ett positivt resultat av dessavikfiga multilaterala förhandlingar, där är ordförande, skullevara av avgörande betydelse. Möjlighetenatt avskaffa en hel kategori massförstörelsevapen är inom räckhåll. Det ärglädjande att parterna i dessa förhandlingar nu visar en konstruktiv vilja fillframsteg. Detsäkerhetspolitiska mönster som utvecklats i , och i vilket den svenskaneutralitetspolitiken är en viktig faktor, består. Attmilitärallianserna ägnar vår del av världen ett ökat säkerhetspolitiskt ochstrategiskt intresse har varit uppenbart under en följd av år. a. är denförhöjda akfiviteten i havsområdena i vår närhet tecken på detta. Ingen kan dockha intresse av att rubba den stabilitet som råder i . Det är av stor viktför att allianserna iakttar återhållsamhet i sina militära dispositioneri vår del av världen. Regeringenavser att aktivt verka för att få till stånd förtroendeskapande åtgärder ochnedrustning på det området. Neutralitetspolitikenär den främsta garanten för vårt lands fred och oberoende. Denna politik kommerockså framgent att föras med fasthet och konsekvens. Neutralitetspolitikenbygger på att omvärlden kan hysa förtroende och respekt för vår vilja ochförmåga att orubbligt hålla fast vid den utrikespolitiska Hnje vi valt. Detär inte minst mot denna bakgrund värdefullt att det i vårt land finns en breduppslutning kring neutralitetspolifiken. Detta har också klart bekräftats av1984 års försvarskommitté, som lagt fram sitt slutbetänkande. Vårneutralitetspolitik stöds av ett starkt och allsidigt sammansatt totalförsvar. Åretsförsvarsöverenskommelse är en uppgörelse över blockgränserna, och det ärtillfredsställande. Överenskommelsen gör det möjligt för oss att upprätthållaett effektivt och balanserat militärt försvar. Den bidrar till att värna omtrovärdigheten i vår neutralitetspolitik. Regeringenser med största allvar på överbefälhavarens rapporter om fortsatta kränkningarav svenskt territorialvatten och luftrum. Åtgärder har vidtagits - ochytterligare åtgärder planeras - för att hävda våra gränsers okränkbarhet. Vårterritoriella integritet måste respekteras och alla kränkningar bestämtavvisas. Det nära samarbetet mellan de nordiska länderna fortsätter attutvecklas och fördjupas. Dettasamarbete får en genomlysning och sfimulans vid Nordiska rådetssessioner. Vid den 35:e sessionen i kunde bl. a.konstateras att inneburit både konsolidering ochnyskapande på flera områden. FrånSovjetunionen kommer allt tydligare signaler om behovet av en förändring i detsovjefiska samhället. En större öppenhet och ett friare tankeutbyte, liksomökat folkligt deltagande i ett land som , gagnar alla Europasfolk. Idenna process har också ökade mänskliga kontakter över gränserna storbetydelse. Varje steg i denna riktning hälsar vi därför med tillfredsställelseoch positivt intresse. Vikan konstatera att vi har kunnat föra en del för ochSovjetunionen gemensamma problem närmare en lösning. Många splittrade familjerhar kunnat återförenas. Vi har goda förhoppningar om en överenskommelse medSovjetunionen om informationsutbyte av kärntekniska anläggningar och av varselvid eventuella kärnkraftsolyckor. Påandra områden önskar vi se ytterligare framsteg. Det gäller främstförhandlingarna om avgränsningen i . Enöverenskommelse om gränsdragningen måste bygga på en fast folkrättsliggrundval. En sådan överenskommelse skulle främja stabiliteten i förhållandetmellan våra länder. Den skulle dessutom skapa gynnsamma villkor för skyddet avmiljön och fiskbeståndet i ett känsligt havsområde. Våra förhandlingar iavgränsningsfrågan fortsätter. ESK:stredje uppföljningsmöte, som inleddes i , har börjatunder relativt gynnsamma förutsättningar. En viktig orsak ärStockholmskonferensens positiva resultat. Detta har betytt mycket som sfimulanstill ESK-processen. IBudapestappellen och Brysseldeklarationen har och NATO uttrycktintresse för förhandlingar om konventionell nedrustning i Prot.1986/87:89 j , från fillUral. IWien verkar vi för att mandatet för skall utvidgas så atten fortsättning av denna innefattar förhandlingar om såväl utökade förtroende-och säkerhetsskapande åtgärder som nedrustning. Det är viktigt att allaESK-stater kan delta i en sådan process, som berör hela och som kan fååterverkningar på alla staters säkerhet. Detär beklagligt att frågorna om ekonomiskt och tekniskt samarbete på senare årkommit i skymundan i ESK-processen. Därför är det värdefullt att det i Wienfrån olika håll lagts fram förslag som syftar till att främja det ekonomiskasamarbetet i vid mening, också mellan stater med olika ekonomiska system. Tilldetta område hör även miljöfrågorna, där de nordiska länderna har lagt framförslag. Dettredje huvudområdet inom ESK-processen behandlar den s. k. "mänskligadimensionen". Principen om respekt för de mänskliga rättigheterna, som ären av ESK:s tio grundläggande principer, står i centrum för arbetet. Sverigeser det som en av Wienmötets huvuduppgifter att åstadkomma förbättringar vadgäller staternas uppfyllelse av åtaganden inom detta område. Ett antal förslagom konferenser och möten har förts fram i . Sverigehar varit med om att lägga fram förslag som rör frågor som journalistersarbetsvillkor, enskilda människors kontakter över gränserna och ökad spridningav litteratur på mindre språk. Närvi nu ser tillbaka på utvecklingen av våra förbindelser med EG, sedanfrihandelsavtalet ingicks 1972, har vi skäl att vara tillfredsställda. Handelnoch de ekonomiska förbindelserna har utvecklats gynnsamt. Vårt förhållandetill EG har funnit sin form. Inomramen för vår neutralitetspolitik är vi beredda att vidareutveckla våraförbindelser med EG. Detta framstår som särskilt angeläget när denvästeuropeiska gemenskapen nu förbereder sig för att förverkliga en inremarknad med ett fritt flöde av varor och tjänster med anpassad lagstiftning ochregler på de mest skilda områden av samhällslivet. Detligger i eget intresse att medverka i denna utveckling. I annat fallriskerar vi att bli isolerade - ekonomiskt, tekniskt-vetenskapligt ochkulturellt. Detvar med denna övertygelse anslöt sig till Eurekainitiativet för attutveckla kunnande och konkurrenskraft inom högteknologin. Sverigedeltar här som både givande och tagande part. varSverige ordförande i . Vårtmedlemskap i är en bekräftelse på vår starka förankring i devästerländska demokratiska idéerna. Denna förankring uttrycks i vårt engagemangi det mångskiftande samarbete som bedrivs inom organisationens ram.Europarådets funktion som brobyggare mellan EG;s medlemsstater och de övrigamedlemmarna i är vikfig. I ökar förtrycket. Undantagstillstånd råder nu i hela landet.Censuren har skärpts. Det har blivit praktiskt taget omöjligt att rapportera ommotståndskampen. Ändå vet vi att över 20000 apartheidmotståndare har fängslats sedan undantagsfillståndetinfördes, nära hälften av dem barn och ungdomar . Ministernför lag och ordning har själv uppgivit att polisen "itjänsten" skjutit ihjäl 716 personer och sårat över 2 000. Regeringeni har avvisat försök till fredliga lösningar. I maj i fjolanföU sydafrikanska säkerhetsstyrkor mål i grannländerna , ochZimbabwe, samfidigt som representanter för Samväldet förde samtal i regionen ommöjligheterna för en förhandlingslösning. Detsydafrikanska stödet fill regeringsfientliga grupper i och Angolafortsätter. Övriga grannländer utsätts också för hot ochdestabilise-ringsåtgärder. illegala närvaro i fortsätter. Sydafrikaspolifik är ett hot mot internafionell fred och säkerhet. En överväldigandemajoritet av FN;s medlemsstater kräver att detta hot undanröjs. slutersedan lång tid tillbaka upp bakom detta krav. Bindandesankfioner, beslutade av ,, är det mest verksamma medlet föratt på fredlig väg påskynda apartheidsystemets avskaffande och bana väg för enövergång till ett demokratiskt samhällssystem. Trots ett omfattandediplomatiskt förberedelsearbete, i vilket tog aktivt del, lyckades intesäkerhetsrådet, vid sitt sammanträde , gå vidare med ett beslut omverksamma ekonomiska sanktionsåtgärder. Detär en käUa till djup besvikelse att de alliansfria rådsmedlemmarnas förslag ombindande sanktioner förkastades. Den beklagar att några avsäkerhetsrådets ständiga medlemmar är fortsatt negativa till bindandeFN-sanktioner mot . Enligtvår bedömning är det fortfarande möjligt att utvidga säkerhetsrådets tidigarerekommendationer om frivilliga åtgärder. avser därför att fortsättasträvandena att få till stånd ett beslut i säkerhetsrådet om effektivasanktioner. Detär viktigt att det internationella trycket på den sydafrikanska regeringenupprätthålls och förstärks. Det finns starka skäl för att i dennasituation öka sina ansträngningar i kampen mot apartheidsystemet. Regeringenhar därför föreslagit att, i avvaktan på ett verksamtsanktionsbeslut av säkerhetsrådet och som ett led i försöken att få till ståndett sådant, tillgripa en handelsbojkott mot . Detta är ett steg somavviker från traditionella linje i sanktionsfrågor och är att betraktasom en engångsföreteelse, motiverad av apartheidfrågans helt unika karaktär. DåSverige anslöt sig till FN såg vi stormakternas vetorätt isäkerhetsrådet som en garanti för att vi i framfiden skulle kunna bevara vårhandUngsfrihet och inte bli indragna i stormaktskonflikter. Regeringenhar noga övervägt om ett handelsförbud mot kunde tänkas få negativaverkningar för neutralitetspolitikens trovärdighet. kan inte i dennafråga misstänkas handla på uppdrag av något maktblock eller i någon enskildstats intresse. Vi riskerar inte heller att komma i motsättning till någonstormakt eller att påtvingas ställningstaganden i stormakternas inbördesmotsättningar. Detär regeringens starka förhoppning att ett svenskt beslut om en handelsbojkott,tillsammans med motsvarande åtgärder som genomförs eller planeras iövriga nordiska länder, skall leda till efterföljd. Den akuta ekonomiska krisen i flera av länderna i södraAfrika har fördjupats av destabiliseringsåtgärder. Särskilt gällerdetta och . Antalet flyktingar i regionen har ökat. I södraAfrika finns ett växande behov av humanitärt bistånd. Närmare hälften av bilaterala bistånd går i dagtill länderna i södra . Detta sker genom långsikfigt bilateraltutvecklingssamarbete, stöd fill regionalt samarbete, humanitärt bistånd ochkatastrofbistånd. Denna inriktning av vårt bistånd är mera angelägen ännågonsin. vilar ett tungt ansvar på den industrialiserade världenatt kraftigt öka biståndet till länderna i södra så att dessa gesmöjlighet att verka för ekonomisk utveckling i sina länder. Ständigt blir vi påminda om den olöstakonflikten i . I södra , där våld och kaos i mycket är en följd avden större konflikten i regionen, bidrar bl. a. svenska FN-soldater till enstörre - om än ömtålig - stabilitet. har krävt att drarsig tillbaka till sin sida av den internationella gränsen. Detta skulleunderlätta FN-soldaternas uppdrag. I de områden som ockuperat har våldettrappats upp. Ockupationsmaktens övergrepp är många. Detta skapar bitterhet ochdesperation. En framtida samexistens blir allt svårare. Frånvaron av enutveckling mot fred i regionen innebär stora risker både för palestinierna ochför . stöder ansträngningarna som görs för att få fill stånden internationell fredskonferens om i FN:s regi. Det är vårförhoppning att en sådan konferens skall kunna föra samman parterna ikonflikten i till direkta förhandlingar och ömsesidigaerkännanden. För en bestående lösning krävs att det palestinska folketär representerat i förhandlingar av företrädare som har dess förtroende. Vianser att PLO har ett sådant förtroende. PLO bör därför vara representerat iden internationella konferensen. En grundval för en lösning måste vara säkerhetsrådetsresolutioner 242 och 338. De innebär, enligt vår uppfattning, att rättatt existera inom säkra gränser måste erkännas och att skall lämna deterritorier som ockuperades . En annan nödvändig grundval för en lösningär palestiniernas rätt till självbestämmande och en egen stat. I kriget mellan och har ännu inga framstegkunnat göras mot en fredlig lösning. Det vettlösa dödandet fortsätter.Befolkningscentra har attackerats i stid med det arrangemang i FN;s regi somkom till stånd rörande förbud mot attacker av civila mål. Andrarapporter har talat om fortsatt användning av kemiska vapen. Någon utväxling avkrigsfångar har inte skett. Attackerna mot den internafionella sjöfarten iområdet var fler än av kriget.Överträdelserna av internationell rätt är djupt oroande. Ansträngningarna i FNatt få fill stånd eldupphör och att bringa kriget till en fredlig lösning starka stöd. Kriget iAfghanistan pågår nu för åttonde året i följd. uttalat enönskan om en politisk lösning. Vi har dock ännu inte sett att påett avgörande sätt omprövat sin politik. Det afghanska folket förnekas alltjämträtten att fritt välja sitt eget styrelseskick. I sitter en regering, somför sin existens är beroende av de sovjetiska truppernas folkrättsstridiganärvaro. Den stödjer FN:s ansträngningar attuppnå fred i . Ett tillbakadragande av de sovjetiska trupperna måstevara ett huvudelement i en förhandlingslösning. Kriget utsätter det afghanskafolket för oerhörda lidanden. lämnar därför ett omfattande humanitärtbistånd till offren för konflikten i . Konflikten i har inte kommit närmare en lösning.Det militära och det politiska läget är låst. Det kan bara förändras genom enmeningsfull dialog mellan de olika khmer-fraktionerna, , ochASEAN-staterna. Ett tillbakadragande av alla främmande trupper från landetsterritorium är en förusättning för att folk självt skall kunna fåbestämma sin framtid. I fortsätter konflikten mot en bakgrund avolösta sociala problem och utländsk inblandning. Det amerikanska stödet till deväpnade grupper som för krig mot strider motfolkrätten, försvårar fredssträvandena och måste följaktligen upphöra. I ElSalvador kan endast en förhandlingslösning mellan parterna i konflikten banaväg för ett slut på inbördeskriget. Contadoragruppens förnyade initiativ ochfortsatta ansträngningar att finna en fredlig lösning i regionen har starktsvenskt stöd. Folkrätten och visar vägen till fred ochförsoning i de regionala konflikterna. ålägger också organisationenoch dess medlemsstater att främja respekten för mänskliga rättigheter. Oskyldiga människor hotas av den växande, internationellaterrorismen. Ett akfivt och konkret internationellt samarbete för att bekämpaterrorismen i alla dess former är en fråga av högsta vikt för den svenskaregeringen. är berett att bl. a. i internationella fora som FT>J ochEuroparådet verka för ytterligare konkreta åtgärder för att minska det hot motdet demokratiska samhället som terrorismen utgör. Medvetenheten ökar om det ohållbara i deskuldproblem, som ett växande antal fatfiga - särskilt i söderom -befinner sig i. Biståndet till dessa länder måste öka. Men enbartbistånd räcker inte. Det behövs också internationella aktioner förskuldlättnader. Biståndspolitiken är en omistlig del av vårutrikespolitik. Det finns inget motsatsförhållande mellan solidaritet ochsäkerhet. Begreppen förutsätter och förstärker varandra. Hotet mot miljön inger fortsatt oro. Ökenområden breder utsig. De tropiska regnskogarna skövlas. Försurningen av vatten och mark fortgår.Uttunning av det skyddande ozonskiktet kan leda till allvarliga hälsoproblem. för miljö och utveckling, under ledningav statsminister , har i sitt arbete lanseratbegreppet "hållbar utveckling". Därmed menas en utveckling som medgeratt dagens behov kan tillfredsställas utan att miljön förstörs ellernaturresurserna Dåtryggas möjligheterna att också tillgodose framtida generationers behov. brottas med allvarligafinansiella problem. FN:s finansiella kris är i grunden politisk till sinnatur. Det är allvarligt att vissa medlemsstater bryter mot principom solidariskt betalningsansvar för utgifter. I en världdär staternas ömsesidiga beroende ökar starkt på alla områden har alla staterett egenintresse av ett väl fungerande multilateralt samarbete. Det är för en angelägen uppgift att medverka iansträngningar att föra ut ur dess nuvarande politiska ochfinansiella svårigheter. avser verka för realistiska åtgärder somförbättrar världsorganisationens effektivitet utan att de principer som ärnedlagda i ifrågasätts. Det är viktigare än någonsin att slåvakt om FN och de folkrättsliga regler som ryms i . Respekt förfolkrätten är av avgörande betydelse i förbindelserna mellan stater och folk.Om inte denna respekt upprätthålls riskerar vi att en djungelns lag breder utsig i internafionella förbindelser. Folkrättens grundläggande principer är enkla och klara,och gäller för alla länder: - Alla folk harrätt till självbestämmande. - Ingen stat harrätt att blanda sig i andra staters inre angelägenheter. - Stater skallgöra sitt yttersta för att lösa konflikter med fredliga medel. - Varje statsterritoriella integritet måste respekteras. - Fundamentalamänskliga rättigheter måste säkerställas. Dessa regler är av särskild betydelse för de mindrenationernas säkerhet. Deras innebörd är bl. a. att stormakter inte får ta sigfriheter mot svagare grannar. I alla internationella sammanhang måste vi verka för attfolkrättens regler upprätthålls. Vi måste hävda att alla nationer är skyldigaatt ta ett ansvar. Det gäller , när vi kritiserar Sovjetunionensintervention. Det gäller södra , när vi kritiserar upprepadeangrepp på landets grannar. Det gäller , där den Internationelladomstolen funnit att de amerikanska åtgärderna mot strider motfolkrätten. Vi skall fortsätta att driva en sådan aktivutrikespolitik, grundad på folkrättens krav och till stöd för idéerna om frihetoch självbestämmande, om rättvisa och fred. Det gör vi av solidaritet med defolk som utsätts för förtryck och orättvisor. Men vi gör det också i vårt egetintresse. En aktiv utrikespolitik, grundad på självständiga principiellaställningstaganden, understryker vår oavhängighet och vårt oberoende. Den hardärför också betydelse för att stärka tilltron till den svenskaneutralitetspolitiken. 2CARL BILDT (m): Plötsligt verkar det som om rollerna harblivit omkastade på den internationella scenen. Vi ser det delvis i densupermaktsrelation som betyder så mycket också för oss. Medan viför hade att göra med en starkt förstelnad ledning i och en påtagligtdynamisk administration i , är det nu lätt att få den ytliga bildenav att det förhåller sig precis tvärtom. Medanutvecklingen i södra så sent som antydde att frontstaternaaktivt ville införa omfattande ekonomiska sanktioner mot och attSydafrika fruktade sådana, får man nu nästan intrycket av att det ärfrontstaterna som är mest skeptiska till sankfioner och som är mestbenäget att ta till detta vapen. Ändåär kontinuiteten i den internationella utvecklingen stark. Vi uppmärksammar dedramafiska skiftningarna, men berörs i grunden mycket mer av den tysta styrkani de förändringar som sker gradvis. Europahåller nu på att bli ett levande begrepp i vår politiska, vår kulturella ochvår intellektuella debatt. Få saker hälsar jag med större tillfredsställelse. TyEuropa är vår del av världen. Här hör vi hemma. Här formas vår framtid. Härfinns de människor, de folk och de stater som alltid kommer att vara våraviktigaste samarbetspartner. När vi stärker vår europeiska identitet ger viockså vår globala roll en större styrka. Men detta ärbåde hopp och tragedi. Nyligenavslutades i det vackra den lika farsartade som tragiska rättegången moten jazzklubb. Genom att låta sin jazz ljuda och genom att samla de människorsom förenades i sin uppskattning av just denna musik hade musikerna blivit etthot mot socialismen, och för det måste den socialistiska staten utdöma straff. Domarnamot de fem i är en utmaning mot . Men är de självfalletett vittnesbörd så gott som något om svagheten i det förstelnade samhällssystemsom fortfarande härskar över halva vår kontinent. Närjazzen anses hota socialismen, då spelar denna socialism på sista refrängen. MenEuropa är också vårt hopp. Ty i det allt närmare samarbetet mellan Västeuropasstater skapas nya förutsättningar för utveckling och välfärd . EG:sarbete med att till skapa en i verklig mening gemensammarknad för varor, tjänster, individer och kapital är en alldeles nödvändigbeståndsdel i en strategi som vill ge styrka att möta de asiatiska ochamerikanska ekonomiska utmaningarna. Och samma syfte har de olika teknologi-och forskningsprogram som spelar en allt större roll i samarbetet. Idetta långsiktiga framtidsarbete måste vara med. Vi får inte bli enstagnerande randstat till ett som successivt bygger ut sittsamarbete. Frihandelsavtaletmed dess utvecklingsparagraf är grunden. Men på denna grund måste nyastrukturer byggas. Vi måste söka ett sä nära, varaktigt och omfattandesamarbete med EG som möjligt. Vårneutralitetspolitik sätter en gräns. Vi kan inte delta i ett förpliktandeutrikespolitiskt samarbete, eftersom ett sådant skulle kunna inskränka vårutrikespolitiska handlingsfrihet i kris- eller krigssituationer. Där går denavgörande gränsen. Och därmed lämnas faktiskt ett mycket stort utrymme för enallt aktivare svensk Europapolitik .