prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:104 Förhandlingarna leddes fill en början av förste vicetalmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: partigrupp har som suppleant ijordbruksutskottet under ledighet anmält hennes ersättareAnders Castberger. Förste vice talmannen förklarade vald fill suppleant i jordbruksutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:133till socialförsäkringsutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /87:10 och 11 5 § Företogs fill avgörande lagutskottets betänkanden1986/87:18,17 och 19 samt kulturutskottets betänkande 1986/87:12 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot, 100), Mom. 7(övertaganderätt och rådighetsinskränkning) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 102 förreservation 1 av m,fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Prot.1986/87:104 Mom. 8 (makes arvsrätt) 8 april1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av Strindbergm, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (klandertalan) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer-Olof m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 16 (krav på bevittning) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 5 avPer-Olof m,fl, - bifölls med acklamation, Mo/n. 18 (sambors gemensamma hem) Utskottets hemställan bifölls med 189 röster mot 112 förreservation 6 av m, fl, Mo/n. 21 (prioritering av äktenskapet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna1985/86;L220 av och 1986/87:L409 av i motsvarande del- bifölls med acklamation. Mom. 22 (kartläggning av äktenskapets ekonomiskakonsekvenser) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 145 förreservation 9 av m. fl. Mo/n. 23 (översyn av sambobegreppet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPer-Olof m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 24 (information om m. Utskottefs hemställan bifölls med 264 röster mot 37 förreservation 11 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 12 Punkt 1 Mom. I (dekulturpolitiska målen) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 145 för reservation 1 av 4 m, fl. Mo/n. 2(främjande av den svenska nationella kulfurens utveckling) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 16 förhemställan i reservation 3 av . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mo/71. 4 (fördelningen av kulturstöd) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 69 förreservation 4 av m. fl. Mo/n. 5 (det statliga stödet till regionalkulturverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 139 förreservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 (sponsring) Först biträddes reservation 6 av m. fl.med 147 röster mot 17 för reservation 7 av . 137ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 157 röster mot145 för reservation 6 av m.fl. Mom. 12 (en kultur- och folkrörelsefond finansierad genomstatlig spelverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 52 förreservafion 8 av m.fl. Mom. 2(framtid) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (beräknande av medel för centrumbildningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 2 (beräknande av medel till Utveckling avkulturverksamhet på arbetsplatserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl,, dels reservation 12 av och -bifölls med acklamation. Mom. 3 (beräknande av medel till dispositionför kulturella ändamål) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av 5 m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:104 Punkt 4 8 april1987 Mom. l (beräknande av medel för ettinvandrarcentrum i ) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förreservation 17 av , Mom. 3 och 4 (beräknande av medel för delsImmigrantinstitutets verksamhet, dels Till regeringens disposition) Reservation 18 av m. fl. bifölls med 151röster mot 150 för utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (kurdiskt kulturcentrum) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förreservation 20 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1(statens ansvar för utställningsersättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avJan-Erik m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (förhandlingar om visningsersättningens storlek m.m.) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 22 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. I(ersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek) Utskottetshemställan bifölls med 219 röster mot 78 för reservation 23 av Jan-ErikWikström m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (särskild uppräkning av anslaget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (stipendier till unga konstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25av m, fl, - bifölls med acklamation. Punkt 8 (anslag till Inkomstgarantier för konstnärer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28av m.fl, - bifölls med acklamafion. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 6 §Dagens och morgondagens sammanträden 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Såsom framgår av talarlistan för dagens sammanträde kommeråtskilliga ärenden att få lov att uppskjutas till , då sammanträdetinleds med behandling av socialförsäkringsutskottets betänkanden omfolkpensioner och studiesocialt stöd. Med hänsyn härtill kommer det att blinödvändigt att fortsätta sammanträdena efter kl, 19.00 både och i morgon.Voteringar kommer att äga rum även i samband med ärendebehandlingen eftertorsdagens frågestund, sannolikt omkring ,30, Dagens och morgondagens sammanträden 1986/87:22om (prop, 1986/87:71) och 1986/87:23 om vissa anslag inomfinansdepartementets område (prop, 1986/87:100 delvis). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling näringsutskottets betänkande22 om , 3 (vpk): Föregående vecka fick jag i min hand ettflygblad från Metalls på Domnarvet, Det hade följandeinnehåll: "NU GÄLLER DET JOBBET- Industripolitiskkapit(al)ulafion. Ska en S-regering driva konservativ högerpolitik? Vad betyder programmet: Ett rättvisare samhälle? SAP:sindustripolitik = kursprogram. Ska vi tillåta regeringen göradenna kursändring - att privatisera basnäringen? Vems regering är det? Representerar man arbetarrörelsen?NU FÅR DET VARA SLUT! Lojalitetsgränsen är passerad. Ideologin skall förbättrasi SAP! Vi är chanslösa om vi inte säger ifrån." Så långt citatet ur flygblad. Det visarstämningen och känslan inför de beslut om som skall fattas här i riksdageni dag. Det är helt klart att regeringen med SSAB-propositionentar ett jättekliv bort från arbetarrörelsens idéer om hur statligindustripolitik skall drivas, hur företag skall styras, vilka regionalpolitiskahänsyn som skall tas och vilken roll basnäringarna skall spela i samhället. I propositionen om föreslås att AB:s25-procentiga aktieinnehav skall inlösas av staten för j. kr. och att33,av :s akfier skall säljas för 460 milj. kr. till allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse och fem andra institutionella placerare,verksamma inom pensions- och försäkringsbranschen. fill attSSAB skall drivas uteslutande från strikt affärsmässiga principer, med börsintroduktionsom följd. Vpk har i motioner och reservationer krävt att dessaförslag skall avvisas. Vi avvisar alltså förslaget om att 600 milj. kr. skallanvisas för inlösen av AB:s aktier. Vi tycker att det skall skeomförhandlingar. Vi godtar inte den värdering av Grängesaktierna som gjortsutan anser att aktierna skall lösas in med ett symboliskt belopp. Vpk föreslår att även övriga förslag i propositionen skallavslås. Det gäller bl. a. avtalet med de nya ägarna. Vi anser inte att någon nyägargrupp skall ingå i . skall naturligtvis inte heller introduceraspå börsen. I näringsutskottets betänkande är det endast vpk som yrkaravslag på regeringens proposition. I reservation 2 yrkar vi avslag på det förSSAB avgörande förslaget i propositionen, vilket behandlar avtalet ochbörsintro-dukfionen. SSAB-propositionen och även regeringens näringspolitiskaproposition, som ligger på bord och som handlar om 90-taletsnäringspolitik, förändrar villkoren för den framtida stål- och gruvindustrin.Men det måste slås fast att denna bransch har speciella förutsättningar. Den ären viktig strategisk del i svensk mineral- och industripolitik. Utvecklingen av våra basnäringar kräver långsiktighet ochnationellt ansvarstagande. Samhällsekonomiska bedömningar, regionalpolitiskahänsyn och bedömningar av sårbarhet skall ligga till grund. Det måste till ettoffensivt investerings- och utvecklingsprogram som finansieras med statligamedel. Att genomföra nedläggningar är ansvarslöst från industripolitiskutgångspunkt och skandalöst i ett regionalpolitiskt perspektiv. Regeringens förslag går alltså i rakt motsatt riktning.Regeringen har upprättat ett avtal med nya ägare, ett aktieägaravtal mellanstaten och ett konsortium, enligt vilket skall driva sinverksamhet uteslutande utifrån strikt affärsmässiga principer. Dennaformulering innebär en väsentlig förändring i förhållande till hittillsgällande målsättning för , En affärsmässig inriktning har redan hittillspräglat verksamhet, men i aktieägaravtalet görs tilläggen"uteslutande" resp. "strikt". Därigenom klargörs, som viser det, att stora regionalpolitiska betydelse på företagets resp. orterinte på något sätt får ha inverkan på de beslut som fattas. Med inriktningen på börsintroduktion av kommer helt naturligt att jämföras med andra börsföretags. Med tanke påstålbranschens speciella förutsättningar är en sådan jämförelse orimlig. Regeringen har alltså upprättat ett avtal, som riksdagennu skall anta eller förkasta. Men redan innan har tagit ställningtill detta avtal har regeringen som förvaltare av det statliga ägaransvarettillsatt en ny styrelse i , utifrån de villkor som finns i detta avriksdagen inte godkända avtal. har i sin tur utifrån avtaletsmålsättningar framlagt en handlingsplan, enligt vilken i första omgången 2 200jobb skall bort i , utöver det 5-procentiga rationaliseringskrav somtidigare uppställts för verksamhet. Det måste slås fast att det är regeringen och ingen annansom bär ansvaret för avtalet. Styrelsens förslag om kraftiga nedskärningar avantalet arbetstill- fallen äralltså ett resultat av regeringens handlande. Allt tal från regeringen omregionalpolitik och strukturomvandling i socialt acceptabla former kommer ifortsättningen att skorra falskt. Det är med beklagande som jag konstaterar, när jag riktarmina blickar mot regeringsbänken, att industriministern inte är här och försvarar sitt aktstycke, trots att han så livligt har deltagit i diskussionerna om detta. Jag tycker att det hade varit på sin plats att industriministern hade varit med i debatten i kammaren , ! Vpk skrev sin motion innan lade fram sinhandlingsplan, I motionen framhöll vi bl, a. att vi förutser att för attöver huvud taget anpassa sig till börskraven väsentligt kommer att krympa inomalla produktionsområden och på alla produktionsorter. Till priset av att fåett för börsen godkänt resultat kommer man att genomföra en reduktion av ,som uppskattningsvis skulle kosta 5 000-8 000 arbetstillfällen i ,och . Det innebär, anförde vi vidare, att i blirbara metallurgin kvar, i Domnarvet en tunnplåtsverkstad och i ibästa fall en grovplåtsverkstad samt att gruvorna i och Dannemoraläggs ned. Det är, som vi ser det, en näringspolitisk och regionalpolitiskkatastrof. är det enligt den första handlingsplanen bara 2 200jobb som skall försvinna. Hade vi inom vpk fel? Nej, tvärtom! Det här är barabörjan. Den s. k. kärnaffären, som har presenterats, är just denhandlingsplan som vi kunde skönja redan innan den framlades. Vad gäller desidoaxlar som skall finnas kvar som stöd till kärnverksamheten kan man baraställa sig frågan: Hur länge? Det som definieras som sidoverksamheter läggsned. Men varför ger sig regeringen nu in på att ändraspelreglerna för gruv- och stålindustrin, varigenom man ställer till storaproblem för olika regioner och gör människor arbetslösa? Ja, det är utan tvivelså att alltmer ökande beroende av den internationella kapitalistiskamarknaden, där de transnationella koncernerna bestämmer spelreglerna, utgör enakut fara för stålindustrins framtidsutveckling. De imperialistiska staterna,med , och i spetsen, tvingar nu regeringarna världen överatt underkasta sig de transnationella koncernernas villkor, EG-anpassningen är inget nytt för regeringen - den är ifull gång. Det är tydligen det pris som vi får betala för "tredje vägenspolitik". Den nationella demokratiska självständigheten urgröps. Svenskaarbetare får allt mindre att säga till om. Därför är det av särskild vikt attvårt land tar sig ur det extrema exportberoendet och i stället bygger upp ettnationellt alternativ. Vi skall naturligtvis exportera, men inte exportera osstill döds. Ingen stålort skall inbilla sig att den kommer att gå frifrån de villkor som inriktningen på uteslutande strikt affärsmässiga principerinnebär. Vid järnverket i skall enligt styrelsens planer finverketförsvinna, i stålverket och morganverket. I hotas ingetomedelbart, men de gruvor som försörjer skall läggas ned. Det som kallas stödjepunkter och sidoverksamheter får enligt handlingsplanensutgångspunkter finnas kvar bara så länge som de kan bidra till att uppfyllalönsamhetskraven. Naturligtvis finns det ingen förståelse i vare sig Borlängeeller för nedläggningar av fungerande verksamhet, nedläggningar som bara kan innebärakapitalförstörelse och arbetslöshet. Påsamtliga orter gäller det att utveckla i stället för att avveckla, ochnedläggningsplanerna måste stoppas. För bör den principen slås fast, attinga nedläggningar får ske förrän nya jobb har skapats. Det borde vara ettgrundelement i en näringspolifik för 90-talet, Direktutmanande är nedläggningsplanerna för gruvorna i och , Medsamhällsekonomiskt relativt blygsamma investeringar kan gruvorna görasslagkraftiga och lönsamma. Genom sådana investeringar kan skapas ett andrum, såatt man hinner fatta rejäla beslut som innebär att gruvdriften kan fortsättaunder minst en tioårsperiod. Inombasnäringarna och i synnerhet gruvnäringen gäller att omställningar ochstrukturförändringar måste planeras i mycket god tid. Men det som vi nu serutspela sig inom gruv- och stålindustrin är något nytt. Det är en närings-ochregionalpolitik som blottställer människor i deras vardagliga tillvaro. ThagePeterson skyller den fortsatta privatiseringen av på fackförbunden. Någraordentliga besked ges inte från vare sig fackförbunden eller uttalanden görs under de pågående MBL-förhandlingarna, och människorhålls i ovisshet om vad som skall hända. Det är som en katt- och råttalek medmänniskorna och regionerna, som blir rena terrorn. Regeringen gömmer sig bakomen ökänd industrinedläggare. Som en följd av detta har de påbörjadeMBL-förhandlingarna inom blivit en ren fars, Det är naturligt för alla som vill haen annan inriktning av verksamheten att instämma i protesterna frångruvarbetarna i och mot planerna på nedläggning avgruvorna. Densocialdemokrafiska politiken - tredje vägens politik - leder såvitt jag kan sebasnäringarna in i förintelsen. Det har också gruv- och stålarbetarna och andramänniskor i de utsatta regionerna upptäckt. När regeringen lägger fram ett såutmanande förslag som det som finns i SSAB-propositionen blir det ocksåmotsättningar inom socialdemokratin och arbetarrörelsen, I harsocialdemokraterna lojalt anslufit sig till regeringspropositionens inriktningpå strikt affärsmässighet. Det kan man egentligen inte förstå om mantillhör arbetarrörelsen. Antingen har man blivit grundlurad eller också ser manmycket kortsikfiga fördelar i detta. Socialdemokraterna i harunder trycket av folket och fackföreningsrörelsen tvingats att i ord ställaupp för gruv- och stålarbetarna. skall man skydda regeringen och medalla medel se till att inga ordentliga opinionsyttringar kommer till stånd. Ettklart nej fill är det enda raka och möjliga för arbetarrörelsenframöver. Det borde vara vägledande för dem i arbetarrörelsen i somnu fått klart för sig vad det handlar om. Varje annat handlande ställer dethela i en mycket dålig dager. Förbundenspelar en underlig roll, åtminstone på arenan. Gruvindustriarbetareförbundetsordförande bedyrar att han aldrig deltagit i detta. Jag gjorde bara som Metallville, säger , lär också ha sagt att hanpersonligen ville ha de statliga företagen intakta, men han böjde sig för defackliga argumenten. har det gått så långt i upplösningen att LeifBlomberg, ordförande för , måste åka till och förklara sig, ochdet . Vi borde redan nu kunna få ett svar av industriministernom hur det verkligen förhåller sig. Men han saknas på regeringsbänken i dag.Det kan väl kanske också vara ett tecken på vilken betydelse han tillmäterdessa regioner. Det mest beklämmande i hela SSAB-affären har varit närregeringen och även andra socialdemokratiska företrädare försökt att framförsig skjuta , den nye ordföranden i styrelsen, som om han voreden stora boven. Hela SSAB-affären avslöjar problemet med den tredje vägenspolitik. Det är nu dags att återupprätta arbetarrörelsens väg, där arbetare kanställa upp och kämpa för arbete och regional balans och för att de skall gåföre kapitalets trångsynta intressen. SSAB-affären har knappast manglats igenomnäringsutskottet, att döma av det material vi har fått. Utskottet godkänner nupå alla punkter regeringens förslag. Det gör dock inte vänsterpartietkommunisterna, som i fem reservationer redovisar avvikande meningar och sägernej till förslaget. får sina pengar. Det blir ett nytt avtal, ochnya ägare godkänns. Börsintroduktionen godkänns; Utskottet säger, någotsnusförnuftigt, att börsintroduktionen skall ske - precissom om utskottet kunde påverka det när man har godkänt avtalet. I avtaletstår ju att verksamheten skall bedrivas uteslutande efter strikt affärsmässigaprinciper, att företaget skall introduceras på Stockholmsbörsen och att deprivata ägarna har vetorätt vid avgörande frågor för verksamheten. I och meddetta politiska beslut frånhänder sig polifikerna de möjligheter man kunde hahaft att påverka . Som sagt, alla utom vpk godkänner avtalet. ochfolkpartiet vill minska den statliga andelen ägarinflytande till under 51 %.Det säger man i ett särskilt yttrande. har i ett särskilt yttrande om riktlinjerna förSSAB:s verksamhet hamnat till vänster om SAP i politiken, genom att säga vill ha en samhällsekonomisk och regionalpolitisk utredning om gruvdriftenutifrån ett långsiktigt perspektiv. Detta är ett synsätt som naturligtvis bordegälla hela basnäringen och hela . Men det är knappast förenligt med att mangodkänner avtalet, vilket ser till att göra allra först, borde naturligtvis stoppas. Det är en olycka.Alternativet till den nuvarande utvecklingen för är riktlinjer som utgårfrån samhälls-. ekonomiska hänsyn och bedömningar, bör varasamhällsekonomiskt lönsamt och effektivt. En ny inriktning borde bygga på nyteknik och hög förädlingsgrad, en teknik som möjliggör sammanhållnaproduktionskedjor och därmed motverkar centralisering. Vpk har presenterat några huvudpunkter för den framtidastålindustrin och : - bör byggasupp efter samhällsekonomiska beräkningar. - Man bör haproduktion vid varje järnverk - metallurgi, valsning och manufakturering, alltsom innebär förädling skall ske på alla orter. - Produktionstekniken skall varaanpassad till avancerad förädling och hög kvalitet. - Produktionen i skallbyggas upp för att omfatta minst nuvarande personalstoriek. - Produktionsinriktningen börvara att, utöver att tillfredsställa traditionella stålbehov, i landet byggaupp en hemmamarknad inom bygg-, transport-och energiområdena. - Syftet bör vara att öka gradenav självförsörjning av stålprodukter i landet, som vi måste hindraatt kapitalistiska stålföretag slår ut vår stålindustri. - Gruvbrytningen i Grängesbergoch skall fortsättas, och investeringar skall göras i nyabrytningsnivåer i . Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. Tillsist vill jag bara med en dikt av illustrera hur regeringentydligen ser på arbetarna i gruv- och stålindustrin, människorna i utsattaområden. sa han som styr. Vi nödgas nämUgen - detblir alltmera aktuellt på detta fält - se internationellt (Applåder från åhörarläktaren.) Anf.4 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill erinra om attopinionsyttringar från åhörarna inte är tillåtna. I anförande instämde AlexanderChrisopoulos, , , , ,och (alla vpk). Anf.5 BO FINNKVIST (s); De anställda i svensk stålindustri och gruvnäring har upplevt en långperiod av krympning. Följderna av denna utveckling i form av minskandesysselsättning och krympande befolkningsunderlag i kommunerna har drabbatBergslagen och mycket hårt. Denna beskrivning ställer nog alla upp på.Om de åtgärder som föreslås i blir verklighet, leder dettill ytterligare krympning och problem för de anställda. Vissa orter kan blisärskilt hårt drabbade om strukturplanen genomförs, exempelvis . Attdet i så fall måste till särskilda åtgärder för att klara omställningsproblemenoch skapa ny sysselsättning är också en självklarhet. Vi är, vill jag påstå, väl medvetna om de problem som uppstår i sambandmed stora neddragningar i ett företag av typ. I samband med presentationen av propositionen och som dennavarit föremål för behandling i utskottet har uttalanden om eventuella åtgärdergjorts av industriministern och även av andra statsråd. MBL-förhandlingarna om strukturplanen är ännu inteslutförda, så man vet ännu inte hur utfallet blir. Vidare är de statliga företagentyvärr utsatta för genomgripande förändringar. Problem uppstår alltså. Det ärregeringen och som har ett ansvar för hanteringen av dessa, även omdet är påfrestande. Jag vill sedan erinra om den genomgripande förändring somsvensk varvsnäring har genomgått och om de insatser som regeringen har gjort idet sammanhanget, Samma ansträngningar kommer med all säkerhet att göras isamband med eventuella förändringar inom , Den politik som inleddes i och med densocialdemokratiska regeringens tillträde har varit mycket bra för svenskindustri. Det gäller även de statliga företagen. Förändringar inom industrinkan dock inte undvikas. Det finns en bred enighet om att även statliga företagskall driva sin verksamhet på affärsmässiga grunder. Givetvis skall hänsyn tastill anställda och till samhället. Den tredje vägens politik har alltså varit framgångsrik.Det här skulle dock, enligt , leda till en förintelse avbasnäringarna. Jag vill då säga att jag själv arbetar inom de basnäringar somdet här talas om. Jag vill påstå att efter 1982 har även basnäringarna iSverige fått ett uppsving. Svensk stålindustri går bättre numera. betänkande nr 22 behandlar propositionnr 71 och tre motioner som har väckts med anledning av propositionen samt enmotion om ett nationellt stålprogram. I propositionen begärs medel för förtidainlösen av AB:s andel på av aktierna i , Denöverenskomna köpeskillingen uppgår fill 600 milj, kr, per ,Härtill kommer vissa andra saker. Vidare föreslås godkännande av att statenöverlåter av aktierna till sex institutionella placerare-pensionsfonder, försäkringsbolag m, fl, - för sammanlagt 460 milj, kr, I ettavtal mellan staten och de nya ägarna - vilket har fogats till propositionenför information - slås fast att skall driva sin verksamhetutifrån strikt affärsmässiga principer. Parterna är ense om att iframtiden skall börsnoteras. Slutligen föreslås i propositionen att statens ägarandel iSSAB i fortsättningen skall kunna minskas genom utgivning av konvertiblaskuldebrev eller genom riktade nyemissioner.