prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Det hjälper inte att vara rädd om marken.Vill man vara det får man bespara dert de förorcrtirtgarrta. Forskning, rn.m. 87OVE () replik: Jag skall fatta mig kort. Frågart ombiodlirtg kräver ingen ingåertde diskussiort, eftersom vi från majoritetenssida har hänvisat till att det på nordisk basis delas ut pengar för vidareforskning på det området. Lertrtart Bruhartder säger att vi måste skydda marken motföroreningar från luften och från bilarna. Vi är naturligtvis medvetna om det,men vi måste också låta jordbruket ta sitt ansvar, likaväl som industrin måstegöra det för utsläpp och föroreningar från skorstenar och annat. Men vi ärsjälvfallet medvetna om att också bilarna är en grupp syndare som vi måste taitu med, kanske mer än vi har gjort - även om vi har påbörjat en kraftigsatsning därvidlag. Prot.1986/87:131 Anf. 88 ()replik: Forskning, m. m. säger: Viär medvetrta om att vi måste minska luftföroreningarna från bilarna och frånandra föroreningskällor. Men, , det räcker inte att vara medvetenom detta. Man måste göra någonting också. 89HANS (): Vi har i den moderata motionen Jol34 pekat påatt rertforskrtirtgcrt helt har förbigåtts i regeringerts forskrtirtgspolitiskapropositiort. Detta är märkligt, med tanke på att när frågorna om renforskningredan för fem år sedan behandlades i gav regeringen tillkänrta att; "det är rtu tid att föra frågau om förstärkrtirtg avresurserua för renforskrting i vårt land framåt. Det är bl. a. angeläget atttillse att forsknirtgen och försöksverksamheten på rcrtnäringens område fårgodtagbara lokalresurser." Jag kan konstatera att har någotregeringsförslag ännu inte lagts fram. förstärks behovet av renforskning änmer, eftersom samerna och den samiska kulturen hotar att gå under på grund avföljderna av olyckan i Tjernobyl. Osäkerheten om situationen och hur den skallmötas och de motstridiga uppfattningarna om vad som kan göras för att fårenarna fria från radioaktivitet och radioaktivt cesium visar hur stort behovetav renforskning verkligen är. Meningarna om effekterna av utfodrirtg och hurden skall genomföras är mirtst sagt delade, vilket är förvirrartde. Samerna ochde s. k. experterna har oftast diametralt motsatta uppfattnirtgar. Likadant ärförhållandet med frågan om värdet av och möjligheten att flytta rertarna tillcesiumfria marker i . Jag artser att utskottets majoritet iute insett allvaret isituationen och därför endast hänvisar till att regeringert har gett iuppdrag att inkomma med ett forskningsprogram för renforskningen någon gångunder 1988. När programmet sedan eventuellt kau komma till genomförande ärovisst. avfärdar också dessa reservationer med den enklaförklaringen. Det är att flytta problemen ytteriigare framåt i tiden.Ert ändring av regerirtgerts passiva hållrting är nödvändig. Saken brådskar,resurser måste omgående ställas till rcrtforskningens förfogande. När så sker - vi vill att det skall ske fort, men nitycker att det inte brådskar - bör forskningen av resursskäl och ekonomiskaskäl lokaliseras till , med Crt fältverksamhet som kart arbeta ute på helarenskötselområdet. Att vi vill välja som lokaliseringsort beror på att detger tillgång till de resurser och det kunnande som finns där på ett antalrtärliggartde områden genom egenskap av universitetsstad. Lägre kostnaderoch en snabbare uppstartrtirtg av verksamhetert blir resultatet om vi väljerRöbäcks-dalert i som lokaliseringsort. Jag yrkar bifall till reservation 9. Forskrtingsbetänkandet behartdlar också ett antal motionerom skogstek-rtikerutbildrtirtg i Norrlartd. Jag ser med viss tillfredsställelseatt utskottet går min och motiort Jo605 till mötes genomatt föreslå att ge regeringen till känna att man i ökarantagningarna till skogsteknisk utbildning och då också överväger att höjautbildningskapa- citetenvad gäller skogstekniker totalt i landet. Utskottet instämmer också i vårtförslag i motiortCrt att utbildningen bör kunrta ges en sådan lokalisering ochinriktrtirtg att dert bättre tillgodoser det norrländska skogsbruket. Med tanke på bristen på skogstekniker i norra ochskogsbrukets betydelse i och är det angeläget attregeringert Srtabbt genomför denna utökning av utbildnirtgskapacitetcrt. Vi hari vår motiort föreslagit att de nya utbildningsplatserna förläggs till ,främst av kvalitetsskäl. Närheten till skogshögskola och universitet är ensjälvklar tillgång i kvalitetshöjartde riktrtirtg. Everttuellt kan man tänka sig en kombination Umeå-Hällnäs.Hällrtäs är en ort i inland som har haft skogligutbildrting. Där skulle man kunna ha de praktiska övningarna. Det finns lokalertillgängliga, och orten har en besvärlig arbetsmarknadssituatiort. Slutligen vill jag än ert gång betona hur viktig frågan äroch att den irtte får förhalas. Dert får inte hamna i samma läge somrenforskningen. Forskning, m. m. 90 () replik; Utskottsmajoriteten har inte sagt attrenforsknirtgen är oviktig, utan vi har sagt att regerirtgert har gett iuppdrag att inkomma med ett forskningsprogram.Utskottsmajoriteten har med detta markerat att det finns ett intresse förfrågan. För dagen har jag ingen artledning att diskutera lokaliseringsfråganutan jag hänvisar än en gång till den begäran utskottet gjort om ettforskningsprogram. Att göra något Srtabbare ärt det som begärts, dvs. att martinom skall presentera ett forskningsprogram, är nog inte möjligt. När det gäller skogsteknikerutbildningen vill jag barahärtvisa fill vad utskottet skrivit. Med de irtsatser man sätter in försfrågart framåt till ert lösrtirtg som bör täcka det behov som Norrlartds inlandkart ha av skogstekrti-ker i framtidert. 91 HANS () replik: Man kan inte precissäga att det har gått fort. gjorde ett uttalandetill regeringen att man skulle göra någontirtg åt rcrtforskningen, och nuskjuter mart ytterligare på det! Det kart väl irtte vara okänt för vare sig OveKarlsson eller regeringen att rennäringen har drabbatsav mycket stora problem som inte någon har varit ställd inför förut. Alla ärfullständigt förvirrade när det gäller cesiumets och det övriga radioaktivanedfallets inverkart på renarna och hur man skall bemästra det. När man då baratalar om ert utredrting som skall lägga fram ett förslag som martsedart skall ta ställning till, då är man handlirtgsförlamad. Här måste marthartdia snabbt för den här lilla men trots det för oss norrlärtningar mycketviktiga-folkgrupps skull. 92STEN (): Det svenska näringslivet är genom denkombinerade effektert av bl. a. höga lörtekostrtader, höga skatter och literthemmamarknad för sin internationella konkurrenskraft och utvecklingsförmågastarkt beroende av en hög tekniknivå. En hög teknisk nivå är i sin tur beroendeav den Forskning, m. tn. Vi måste ha kompetens att dels. följa och utnyttja denirtterrtatiortella teknisk-vetenskapliga forskningens resultat, dels bedrivanyskapande forskning och teknisk utveckling på internafionell nivå pååtminstone några områden av särskild betydelse för den svenska industrinskonkurrens- och utvecklingsmöjligheter. I den näringspolitiska propositionen påstårindustriministern att en av de mer allvarliga bristerna i marknadsekonominsfunktionssätt är att investeringar i forskning och utveckling tenderar att bliför små. Uttalandet avslöjar stor okuunighet hos industriministerrtom utvecklingen av teknisk-vetenskaplig och industriell forskning ochutveckling i , Den svenska industrin har urtder de sertaste tio åren ökatsina utgifter för forskning och utveckling mycket kraffigt. Den tillverkandeindustrin har fördubblat sina utgifter . Det är en kraftigare ökningän i något annat industriland. som den svenska industrin kraftigt ökatsina satsnirtgar har staten inte alls gjort motsvarande ökning av dengrundläggande teknisk-vetcrtskapliga forskningen för att bygga under industrinslångsiktiga utveckling. Den statligt firtansierade grundläggande tekniskaforskningen låg 1985 vid , vilket i fasta priserinnebär en minskad volym , Tvärtemot vad industriministern påstår har alltsåindustrin satsat kraftigt, medan staten i fasta priser t, o, m. minskat sinsatsrtirtg. Industrins forskning och utveckling avser emellertid ihuvudsak utvecklingsarbete, dvs. att med utgångspunkt i en befintligteknisk-vetenskaplig kunskapsbas ta fram nya eller förbättrade produkter,processer, metoder och system. Den interrtationella konkurrensen förutsätteratt utvecklingsarbetet bygger på ny teknik. Ny teknik är i hög gradvetertskapsbaserad. Saknas den vetertskapliga bascrt, eller är den otillräckligjämfört med omvärldens rtivå, saknas också en väsentlig förutsättning förfortsatt industriell tillväxt och internationell konkurrenskraft. I svarar staten för en irtterrtatiortellt settliten andel av forskning och utveckling. Det är inte realistiskt att de svenskaföretagen förutom sirt egert allt dyrare utveckling av ny produktionsteknik ochnya produkter också skulle ta på sig ett starkt ökat ansvar för att fylla detstegrade behovet av vetenskaplig underbyggnad. För att mart skall kurtna utnyttja den internationellautvecklingen av nya teknologier måste en tillräcklig kompeterts finnas inonilandet. måste dessutom engagera sig i nyskapande forskning ochteknikutveckling inom åtminstone några viktiga områden. Artrtars tvingasdynamiska svenska företag att flytta sin utvecklingsverksamhet fill andraländer som har en bättre teknisk-vetcrtskaplig miljö. Men då, fru talman,kommer också den kvalificerade produktionen att flytta till samma länder. Kvari blir mindre kvalificerad produktion med lågt förädlingsvärde. Då kanföretagen inte betala tillräckliga löner, och vi måste devalvera kronangentemot omvärlden för att kunrta konkurrera. En bred forskrtingskompetens med en irtternationellkontaktyta måste upprätthållas. Det är nödvändigt med hänsyn till att densvenska industrin, jämfört med industrin i andra länder av motsvarande storlek,har stor bredd. Detekniska högskolorna ger förutsättuingar att upprätthålla tillräcklig breddgenom sina ca 400 professurer. Deras basanslag till forskning, fakultetsanslaget,räknat per professur är emellertid väsentligt lägre än vid artdra fakulteteroch har gradvis urholkats. Fakultetsanslagen förmår därför inte längre att itillräcklig omfattning finansiera en forsknirtg med sådart kvalitet att denskaparen grund-för irtternationellt utbyte, Urholknirtgen avbasfinartsiering-crt riskerar också att gradvis försämra kvaliteten påutbildningen. Den ökning av basanslaget till de tekrtiska högskolorna somregeringen nu föreslår återställer inte nivån, Urholkningcrt har pågått förlärtge, och kraven på bredd och djup på det teknisk-vetenskapliga området harökat mycket starkt. Det irtser irtte den socialdmokratiska regeringen. För denär utvecklingen något statiskt. På flera föi- industrins utveckling och konkurrensförmågaavgörartde delområdcrt är därför, som industriministern medger, den svenskatekniskvetenskapliga basen så svag att den inte utgör tillräcklig grund förindustriell utveckling och koukurrenskraft. tillgängliga resurser ger intemöjlighet att genomföra tillräckligt stora satsningar på annat än ett fåtaldelområden. Ett allvarligt exempel på hur regeringen förhalarnödvändiga åtgärder och där våra konkurrerande industriländers regeringar sedanmånga år vidtagit verkligt kraftfulla åtgärder är informationstekniken. Den ärett nyckelområde för hela vårt närirtgsliv. Det har tagit regerirtgert tre årsedan uppdrag 1983 att föreslå en efter internatiortell måttstockblygsam insats. Industriministerrts påstående att han gör en miljardinsats ären grov överdrift. De rtya artslagert till teknisk-vetertskaplig forskninguppgår bara till (24 milj. kr. -1-11,5 milj. 35,5 milj. kr. ,varav huvuddelen från . För att nå upp till eu miljardräknar industriministerrt in dels 500 milj. kr. som industrin förväntas läggaut på utvecklingsarbete uuder , dels medel för utvecklirtgsarbete somredart finns vid och försvaret. Industriministerns satsning uppgår isjälva verket till 11,5 milj. kr. /88 och 84 milj. kr. Även på artdra sätt ger irtdustrimirtisterrt ertmissvisande eller överdriven beskrivning av sina förslag. De"kraftfulla" irtsatser han talar om på områden som är avgörande förden svenska industrins konkurreus- och utvecklirtgsför-måga visar sig vidnärmare betraktande vara mycket små. De sammanlagda förslagen rörande statens stödtill FoU under industridepartemcrttets huvudtitel visar sig inrtebära ertmirtskrtirtg, inte en kraftfull ökning. Anslaget till industrifonden dras in. Ertligttreårsplartcn /85-1986/ 87 skulle totalt 600 milj. kr., eller 200 milj. kr. , anvisas tillfonden. I stället upphör anslaget, och 150 milj. kr. dras irt till statert. Det inrtebär uppenbarligen en stor minskning av staterts kostrtader. Vi konstaterar dock att regeringen vad beträffar anslaget till industrifonden handlar i enlighet med vad vi föreslog . , ' Anslaget Bidrag till teknikbaserade företag dras också in.Även denna åtgärd överensstämmer med vad moderata samlingspartiet tidigareföreslagit. T. o. m. industriministerns motiv överensstämmer nu med våra.Åtgärr den irtrtebar en minsknirtg av statcrts kostrtader för teknisk FoU. Tillsammansminskar statens kostnader för teknisk FoU med ett belopp Forskning, m. m. Prot,1986/87:131 Forskning, m. m. som ärstörre ärt dert sammartlagda ökningen av anslagen till de tekniska högskolornaoch STU, Industriministern medger alltså själv, på s, 16 ipropositionen, att den svenska teknisk-vetenskapliga basen på många viktigaområden är så svag att den inte räcker som grund för industrins utveckling ochkonkurrenskraft. Industriministern gör dock inte mycket åt situationentrots sina påståenden om kraftfulla satsningar. Ökningen till STU äts upp avkrav på ökade satsningar på ert rad andra områden än de som är en förutsättningför svertsk irtdustris förnyelse, utvecklirtg och kortkurrertskraft. Vi moderater vill göra någortting, och vi vill göra detgenom omfördelning från områden där statens insatser har liten effekt eller lågeffektivitet. Som påpekas i vår partimotion 1986/87;Ub5 är det viktigtatt stöd kan lämnas till goda forsknirtgsprojekt ävcrtutauför de av STUprioriterade områdena. Den nuvarande s. k. tekrtiska forskningsrådsfunktioneninom STUF bör därför omvandlas till ett friståertde tekniskt-vetenskapligtforskningsråd med samma ställning som övriga forskningsråd och med ensuccessivt ökad resursram. I samband med den angivna omorganisationen bör ävenvissa av statens industriverks uppgifter föras över till STU enligt de förslagsom näringsutskottet behandlade i betänkandet 1986/87:30. vill jag med tillfredsställelsenotera att regeringen däremot nu synes beredd att utnyttja de möjligheter tillnärmare samarbete med EG som har öppnats genom ramavtal omvetenskapligt och tekniskt samarbete. Som påpekas i vår partimotion, är det försvensk industri av största betydelse att svenska företag får medverka i destora industriinrik-tade forsknings- och utvecklingsprojektcrt irtom EG, främstESPRIT, RACE och . På det tekrtiskt-vetcrtskapliga området liksom på andraområden måste ansträngningar göras för att uppnå ett så nära, omfattande ochvaraktigt samarbete som möjligt med EG! Med det anförda ber jag att fä yrka bifalltill de moderata reservationer som fogats till näringsutskottets betänkartdertr 33. 93HÄDAR (); Låt mig först uuderstryka dert betydelse jagockså fäster vid att vi från svensk sida på olika sätt kan medverka i deteuropeiska forskningssamarbetet. Jag kan i det avseendet instämma i det somSten sade. Det är nödvärtdigt att vi finner vägar tilleffektivare elartvärtdnirtg, både i industrin och i hushållen, och att vi kanutveckla miljövänlig teknik för rty elproduktiort. Det är rtödvärtdigt inteminst mot bakgrund av det beslut som fattat om avveckling avkärnkraften till . Det är bra, av det skälet, att Vattertfall och artdrakraftbolag går samman i ett särskilt utvecklingsbolag för att utveckla sådan nyteknik. Men det finns, som vi från ser det, ingen anledrting attfölja på den här punkten. Hon hävdar att det är samhället, dvs.staten, dvs. regeringen, dvs. , som skall ha det avgörartdeinflytandet över arbetet. Det tycker inte vi känns nödvärtdigt. Jag yrkarbifall till reservatiort 14. I arbetet med att skapa förutsättningar föravvecklingen till 2010 är det också viktigt att vi får fram alternativ tilldirektverkande elvärme. Folkpartiethar väckt en motion i det avseendet. Det är väserttligt att vi firtrter en rättanvärtdning för el. Jag yrkarbifall till reservation 22. Olika utredningar har konstaterat att det firtnsett visst utrymme för vindkraft i . har utvecklingsarbetet ochforskningen koncentrerats till ett fåtal stora anläggningar. Vi vill frånfolkparfiets sida ha ett särskilt forsknirtgsprogram kring småskalig vindkraft. Jag yrkarbifall till reservation 25, Det är väserttligt att en betydande del avenergiforskrtingen får bedrivas utifrån ett långsiktigt perspektiv. Regeringensförslag riskerar att leda till en ökad inriktning mot kortsiktiga mål,Energiforskrtingsnämndén och inte minst dess ordförande bör stå självstärtdigagerttemot crtergiverket. Vi tycker alltså inte att det är riktigt attenergiverkets chef skall vara ordförande i energiforskrtingsnämndén, Verket harviktiga uppgifter som det bör koncentrera sin uppmärksamhet på. Uppgiften attsamordna de olika myndigheter och institutioner som arbetar på cuergiområdetbör åligga regeringen. Jag yrkar därför bifall till reservatiort 28, Slutligen några ord om användningen avmotorgas. var med om att genomföra att prisskillnaden mellan gasoch bensirt blev så stor att ett irttresse skapades hos olika bilirtnehavareatt övergå till gas. Skälet till att vi ville ha en sådan skillnad var attmotorgasen ur miljösynpunkt, är bättre än bensincrt. Resultatet av dennaprisskillnad blev att kommunernas flottor av fordon konverterade. Taxi gick istor utsträckning över till gas. Som mest anvärtde av taxifordonen ilartdet gas. har situatiortcrt drastiskt förärtdrats och ertåtergårtg har skett fill bcrtsirtdrift. Det sammarthartget med att motorgasertinte har samma ekonomiska fördelar som den hade tidigare. Det har gått snabbtatt återgå fill bensin, eftersom det huvudsakligen var storförbrukare istäderna som hade gått över till gas. Marknadert har srtabbt återgått tillbcrtsirt. Man kan rtaturligtvis fuudera på vad allt detta beror på. Jag harförstått att OK;s marknadsandelar för krackad öch extrakrackad bensirt somframställs i har minskat som följd av en minskad bensirtförsäljnirtg närflera bilar konverterade till gas, och detta har förorsakat oro iregeringskretsar. Slutsatsen av detta är att prisskillnaden måste vara minstlika stor som den var i inledningsskedet. Vi ser det från sida somen viktig uppgift för den nya utredningen om bl. a. energiskatter att se överdenna fråga. Vi kan inte yrka bifall till den reservation bakom vilkenmoderater och centerpartister slutit upp tillsammarts med kommunisterna, medanledning av en kommunistmotiort, där det krävs att statsmakterna ochregeringen skall ta upp förhandlingar med oljebolagen. Från liberalutgångspuukt vill vi inte ha en förhandlirtgsekortomi utan att statsmakternaskall styra landet med generella medel och metoder. Vi har därför kuurtatansluta oss till vad utskottsmajoriteten hemställer. Jag vill dock i dettasammanhang uuderstry-ka den vikt vi fäster vid att det blir en sådan skillnad ibeskattningen att motorgasen framstår som ett bra ekonomiskt alternativ.Miljömässigt är den redan ett bra alternativ. 1986/87:13126 maj 1987 . Forskning, m. m. 94IVAR (): I näringsutskottets betänkande 1986/87:33behandlas två stora forskningssektorer, nämligen verksamheten vid styrelsen förteknisk utveckling, STU, och energiforskningen, som sedan i mitten av 70-täletutgjort ett vikfigt inslag i energipolitiken. Det finns starka samband mellan STU:sverksamhet och energiforskningsprogrammet. STU:sverksamhet kan beskrivas i tre huvuduppgifter: Att främja inrtovafioner ochteknisk kvalitet i industrin, den s.k. indu.strirollen. Att höja den teknisk-vetertskapliga rtivårt i lartdet,den s. k. forsknirtgs- stödjartde rollen. Att genom utrtyttjande av teknik främja utvecklingertinom olika samhällssektorer, den s. k. samhällssektorsrollert. Ett ertigt utskott står bakominriktningen av STU:s verksamhet, meri det finns nyanser på partiernas prioriteringar. Vi i vill ytterligare förstärka STU:s stöd ochinsatser för de små och medelstora företagert. Miljöforskningen är ett annat område som villtillföra ytterligare resurser. Vi vill också att skall ha ettsamlat ansvar för miljöforskningen. Det är ett fruktbart samarbetemelläu STU och , mert vi i centerrt anser att det primäraansvaret för forsknings- och utvecklingsarbetet - på miljöområdet bör ligga hosden myndighet som ansvarar för de sammartfattartde bedömrtingarrta imiljöpoli-fiken. Småföretagen och den småskaliga tekniken har en avgörandebetydelse för eri posifiv utveckling av sysselsättnirtgert och möjlighetert attdriva ert framgångsrik regionalpolifik. Det är därför vill satsa mer påden småskaliga tekrtikutvecklirtgen. Centerrt motsätter sig den hårda knytrtirtg som regeringenoch utskottsmajoriteten föreslår mellan kraftbolagen och forskning ochutveckling på energiområdet. underskattar inte kraftföretagertskurtskap och kompetens, men det är viktigt att denna i första hand tas tillvara inom den begränsade sektor som energiproduktion och energidistribufiort äroch att den irtte får bli styrande för hela energiområdet: Centerrt vill ha obunden forsknirtg och utvecklirtg.Kraftbolagen skall vara en part av många och irtte fillåtas dominera. Exempelpå detta är när vi i vill ge byggforskningsrådet egna och fria resurserför sitt experimertt-byggande och för sin forskningsverksamhet i stället föratt göra verksamheten beroende av uppdragsverksamhet åt t.ex. Vattertfall. Effektivare crtcrgiartvändning, solvärme och vindkraft ärtre prioriterade områdert som vill ge större resurser för forskning ochutveckling. Detsamma gäller biocrtcrgiforskrtirtgcrt. har i olika sammanhartg visat hur en förstafullskaleanläggning för produktion av drivmedelsetanol, baserad på i förstahand vete, är klart samhällsekortomiskt lönsam och har stor betydelse för vårberedskap samt kan stimulera utvecklingen av bl. a. den fytokemiska industrin.Den enda konkreta åtgärd som krävs för att en fullskaleartläggrting skall kommatill stånd ärskattefrihet för den etanol som produceras. Det är beklagligt attutskottsmajoriteten irtte har ägnat denna viktiga fråga mer ingåendeuppmärksamhet. Etanoltillverkningen ger många vikfiga biprodukter. Utöverproteinfoder, stärkelse och kolsyra kan gluten nämnas. Gluten är i sin renasteform ett mycket högklassigt livsmedel, som kan anvärtdas för att höjaproteinhalten i vårt vetemjöl. En mer okänd anvärtdning är artvändningert avgluteu för att förbättra kvalitetcrt på betortg. Betongen blir bl. a. mycketmer frostokärts-1ig. a. skulle underhållet på våra broar kunrta mirtskas. Certterrt säger nej till att använda skattepengar förfusionsforskrting. Fusionskraften rymmer så många problem och risker att detirtte är artsvarsfullt att satsa pengar på denna forskning. Det är mycketbättre att satsa utvecklingspengarna på den indirekta fusionskraft som solengeneröst slösar över vårt land. Jag har med det nu sagda sporadisktpresenterat några av huvuddragen i reservationer, och för att sparakammarcrts tid avstår jag frårt en mer ingåertde redovisning utom när detgäller reservation 10, som handlar om ångdrivsystem för bilar. Först vill jagdock yrka bifall till samtliga reservationer där representanter ärmed. I ett decentraliserat samhälle är bilen en omistlig del avett väl fungerande kommunikatiortssystem. är vi alla medvetna ombilens negativa miljöeffekter. Ert miljövänlig bil är ett måste om bilen iframtiden skall kunna fylla den goda funktion som den tekniskt är väl lämpadför. En miljövänlig bil är med andra ord ert förutsättrtirtg för att vi iframtidert skall kuuna acceptera ett fritt brukande av bilen och samtidigtbevara och förbättra vår miljö. Mot denna bakgrund är det ganska rtaturligt att irtgertmöda får lämnas ospard för att göra bilen maximalt miljövänlig.