prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Det var vidare inte jag som sade att en viss samordningskulle ske. Jag underströk att jag är förvånad över att ärnöjd med den utveckling som ägt rum och över att hon i sitt anförande hadehållit fram den samordning som genomförts på vissa områden. Vi kan diskutera delta ganskalänge. Självfallet är det dock nödvändigt att de olika kanalerna, icke minstrikskanalen, får goda möjligheter att spegla kulturlivet ute i landet i desshelhet. 183CATARINA RONNUNG (s): Jag har ingalunda talat om någon samordningav de bägge kanalerna, ulan tvärtom sagt alt del är bra alt den nyauppdelningen av kanalerna i en rikskanal och en Stockholmskanal kommer tillstånd. Del fina med dessa båda kanaler är att de kompletterar varandra. Del ärkanske det som har hakat upp sig på, men vad jag menar är alt nianhärigenom i programmen bättre kan tillgodose olika gruppers behov. Del ärmyckel bra att var och en av kanalerna fårsitt eget folk och inte minst sinegen teknik. Jag vill vidare påminna om att både och iövrigt röstade för att skulle överlåta till Radioall självt besluta om en utlokalisering av ledningen för rikskanalen, I enreservation framhöll man, attom skulle finna att ledningen för en rikskanal bör Prot.1986/87:113 förläggas till en ort utanför skulle man återkomma medbegäran om ytterligare medel för detta. Ni har själva röstatför att skall besluta om detta. 184KARL (): Det var bra att refereradevår reservation. Av den framgår myckel tydligt att om del inte sker någonutlokalisering, skall man återkomma till . Det är så reservationenskall tolkas. Det är ändå litet konstigt att är heltnöjd med att man trots de uttalanden som gjorts har en annan inriktning. Närriksdagen inte vill behålla sitt grepp ens över de två områden där riksdagenfortfarande har möjlighet att ange en inriktning, avhänder den sig - utöver attden gav /TV som koncern vissa fullmakter- ocksåmöjligheten att påverka en så viktig fråga som kanalstrukturen, 185 (): Jag vill upprepa alt och idess helhet voterade för att självständigt skulle besluta iutlokaliserings-frågan, även om vi samfällt kan beklaga att den rekommendationsom gjorde inte godkändes av styrelse. Man kanbeskriva situationen sä, att inte ens har brytt sigom att komma tillbaka till med en begäran om mer pengar därför att enutlokalisering har förefallit alltmer omöjlig, allteftersom tiden har gått,egna resonemang i den här frågan utmynnar i att man hellre villlägga sina programmedel på bättre program än pä alt utlokalisera ledningen, 186 (): Ju citerar vårreservation , desto klarare framgår det att avsikten var att SverigesRadio skulle återkomma till om man inte fullföljde de intentionerna -vi var överens om att det då behövdes mer pengar, 187 BO (vpk): För att undvika missförstånd vill jagframhålla alt vi i vpk inte har röstat för någon utlokalisering. Vi har sagtatt den här frågan får prövas men att TV själv måste bestämma delta med hänsyntill vad som frän ekonomiska och journalistiska utgångspunkter, är rationelltoch vettigt. Vi har alltså inte varit med om att lägga ut någon sådanbeställning till televisionen. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum,) Prot.1986/87:113 19 § Föredrogs 29 april1987 kulturutskottets betänkande 1986/87:18 om anslag till internationellt kulturellt samarbete (prop, 1986/87:100 delvis). vice talmannnen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 188 (); betänkande nr 18 handlar omvårt lands kulturella utbyte med utlandet. För ett litet land som är vår kultur, ekonomi ochteknik nära knuten fill utvecklingen och strömningarna i vår omvärld. Därför ärdet viktigt att vi tar till vara alla de möjligheter som finns för att hållakontakt med vad som är aktuellt. Vi måste avveckla de hinder som föreligger ochförbättra förutsättningarna för att ge våra forskare och lärare möjlighet altnärvara i de sammanhang där framtiden formas. Förtroendeuppdrag och medverkan i internationellaorganisationer får inte försvåras på grund av att berörda institutioner saknarpengar. Bidrag måste utgå från staten för att täcka kostnaderna. Det kaninte,vara rimligt att brist på pengar omöjliggör närvaro vid sådana värdefullasammankomster som det här är fråga om. För ändamålet föreslår utskottets majoritet liksomstatsrådet i propositionen att , skall ställas till förfogande. Vimoderater anser att beloppet skall räknas upp med till . Därmed ger vi högskoleförelrädare möjlighet att i störreutsträckning delta i konferenser och internationella samarbelsorgan och på såsätt hämta hem kunskap till gagn för svensk forskning och utbildning. Bifall till reservation nr 1, 189ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): 1 mitt relativt korta anförande kommer jagatt beröra reservation nr 3 kommunisterna om ökat stöd tillUNESCO, för utbildning, vetenskap och kultur-UNESCO - är utsatt för en regelrätt kampanj riktad motorganisationens verksamhet. Kampanjen har resulterat i att organisationentvingats skära ned sin verksamhet och sin budget med . Anklagelserna mot verksamhet kommer framför alltfrån , som varit missnöjt med organisationens sätt att arbeta. Kritikeninriktar sig i huvudsak på en ökad s, k, politisering av verksamheten, I verkligheten har organisationen intagit en självständigattityd och slagit vakt om de fattiga ländernas intressen, när de har kommit imotsättning till vad ansett vara lämpligt. Som alltid när imperialismen, idetta fall kulturimperialismen, inte får sin vilja fram bestraffar man dem sominte är tillräckligtmedgörliga, I detta fall har det skett genom att helt sonika lämnat UNESCOoch naturligtvis då inte heller ger några bidrag till dess verksamhet.Storbritannien och har följt exempel, vilket ytterligareförvärrat svårigheter. Regeringens bedömning av den kritik som riktats mot UNESCOför ökad politisering är att den är mindre välgrundad. Vad gäller politiseringen säger statsrådet alt debatten iUNESCO inte kan undvika att återspegla den globala situationen, politiskt,ekonomiskt och socialt. ger organisationen mandat att ta uppvissa frågor om fred och mänskliga rättigheter. Regeringens bedömning är ocksåatt de insatser som organisationen har gjort inom dessa områden är viktiga. Därför är det desto mer förvånande att regeringen i åretsbudgetproposition föreslår en kraftig minskning av anslaget till , drygt5 milj. kr. kommunisterna anser alt det är av störstaintresse att en organisation som kan fortsätta sitt viktiga arbete.Tredje världens fattiga behöver inte bara industriell och humanitär hjälp. Debehöver också hjälp för att utveckla forskning och utbildning på alla plan.Även stödet för att bibehålla och utveckla egen kultur och aktiviteter i dessasammanhang är viktigt för den nationella självständigheten och självkänslan. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 3. 190ERKKI TAMMENOKSA (s): Vi behandlar nu kulturutskottets betänkande18 om anslag till internationellt och kulturellt samarbete. Jag häller med om alten posifiv utvecklinginom kulturliv, högre utbildning och forskning förutsätter ett samarbete ochutbyte ay erfarenheter med andra länder. Detta arbete måste förbättras ochintensifieras, men formerna för och omfattningen av samarbetet får utvecklas iden takt som erfarenheter inhämtas. Jag skall kortfattat kommentera reservationerna. I denmoderata reservationen föreslås att anslagsposten för Täckande av kostnaderför svenska högskolelärares förtroendeuppdrag i. internationella organisationerskall höjas med 1 milj. kr. Fr. o. m. detta budgetår har särskilda medelavsatts för dessa uppdrag. Universitets- och högskoleämbetet kommer att bedömadet långsiktiga behovet av kostnadstäckning för detta ändamål och redovisa sinaställningstaganden i sin anslagsframställan /89. Utskottsmajoritetenansluter sig till regeringens förslag om ett oförändrat bidrag i avvaktan påUHÄ:s redogörelse. Jag yrkar avslag på reservationerna 1 och 2. Som här har sagt har vpk i reservation3 föreslagit att skulle få ett anslag på 10 milj. kr. Medlemsbidraget fiU minskade totalt med närUSA, och lämnade organisationen. budgetbaserades på den amerikanska dollarn. Värdet av dollarn har sedan föregåendeårs budgetproposition sjunkit . Enligt den av Förenta nationernaupprättade bidragsskalan utgör andel en viss procentsals av budgeten.Minskningen av det svenska bidraget är inte en från sida beslutadreell minskning utan är främst orsakad av den förändrade dollarkursen. Jag vill påminna om alt beräkningen av medelsbehovet ärpreliminärt, eftersom kommer all fastställabudgeten /89. genomför ett reformarbete inom sin organisation.Närdetta arbete har slutförts, kandet bli akluelltfrän svensk sida alt bedöma omman eventuellt skulle vilja stödja verksamheten med extraordinära ekonomiskainsatser och var man skall sätta in dessa insatser.. Jag yrkar avslag på reservation nr 3 ochbifall till kulturutskottets hemställan. 191 (vpk): Varken regeringen eller utskottsmajoritetenbestrider att har ekonomiska svårigheter att bedriva sinverksamhet. Också regeringen anser att den verksamheten är värdefull och börfortsätta. Vad gäller anklagelserna som har riktats mot säger regeringenatt de är mindre välgrundade. Trots det minskar man anslaget till med 5 milj. kr.Vad beror det på? Jo, säger , det beror dels på att dollarkursenhar förändrats, att dollarns värde har sjunkit, dels på att det finns enfastställd bidragsskala, enligt vilken andel uppgår till . Detär detta som gör att minskningen av bidraget till är så pass stor. Men, , det finns ingenting som hindrar densvenska regeringen att anslå medel utöver vad bidragsskalan föreskriver, om mananser att organisationen bedriver en bra verksamhet och att den verksamhcr tenbör fortsätta. Ingenting hindrar oss från att öka de ekonomiskamöjligheterna för organisationen, som bevisligen befinner sig i enkrissituation. Desto mera angeläget blir det, när dollarkursen har fallit,vilket gjort att bidrag blivit mindre värt i förhållande tilltidigare. 192 (): Jag vill upprepa att det inte har fatlatsnågot beslut från svensk sida om att minska anslaget, ulan minskningen beror pådollarkursens fall. Givetvis får vi återkomma i ärendet, när en ny sexårsplanantas av och när man gått igenom sin organisation och eventuellt sittansvarsområde. Det är mycket som pågår inom . Det är naturligtvis beklagligt attnågra resursmässigt mycket betydelsefulla länder har lämnat organisationen, mennog måste rätta sig efter de förhållanden som råder. Då får Sverigeavvakta. 193ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Om det är beklagligt att ekonomiskamöjligheter har försämrats genom att medlemsländer har hoppat av, är det ännumera angeläget att ökar sitt bidrag för att stödja den värdefullaverksamhet som organisationen bedriver. säger att det från svensk sidainie harfattats något beslut om att minska bidraget. Nej, men bidraget har minskat ialla fall. Ingenting står i vägen för ett beslut om att öka bidraget. Jagförstår inte anledningen till att vi inte kan öka bidraget med 10 milj,kr, Prot. Attgöra det strider på intet sätt mot , utan ett sådant beslutskulle välkomnas som en värdefull insats och framför allt som en politiskmarkering av att det är en värdefull verksamhet som organisationen bedriver. 194 (); blandar här ihopbegreppen om minskade anslag som sammanhänger med dollarkurserns falloch försvagningen av organisationerna, men de hänger inte ihop. Det pågårsamarbete mellan de nordiska länderna, och det är inte bara som skallutöka sitt stöd. Vi är överens i andemeningen, men måste avvakta ochskall avvakta. Vi får återkomma till ärendet när har fattat sina beslut. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:24om eldistribution på landsbygden. 195IVAR (): I näringsutskottets betänkande 1986/87:24behandlas två frågor som i hög grad berör eldistributionen på landsbygden. I den första frågan, som berör anslag till landsbygdenselektrifiering, kan notera en betydande framgång. Vi är glada ochtacksamma för att ett enigt utskott har ansett det angeläget att riksdagenfullföljer tidigare utfästelse avseende landsbygdens elektrifiering och därmedföreslår att anvisa 2,5 miljoner för detta ändamål. Självfallet hadedet varit ännu bättre om utskottet, när man ändå går emot regeringens förslagatt helt slopa bidraget, hade följt förstahandsyrkande och föreslagitriksdagen att anslå ytterligare 2 miljoner, för att på ett hedervärt sätt kunnafullfölja upprustningen av undermåliga distributionsledningar på landsbygden. Deri andra frågan söm vi behandlar i det nu aktuellabetänkandet avser möjligheterna att skapa något så när lika ekonomiskaförutsättningar för eldistributörer i glesbygd som för distributionsföretag imer tätbefolkade områden. har motionerat om att vi via enomfördelning av elskatten skulle skapa en rimlig möjlighet för olikadistributionsföretag att fill ett något så när lika elpris ge abonnenter isåväl glesbygd som tätort lika service. Utskottsmajoriteten har lika envisthänvisat till en utredning, som pågår i statens energiverks regi. Utredningentycks minst sagt gå trögt, och vi anser att det finns all anledning att skyndapå den med ett uttalande från riksdagenoch ange en förnuftig inriktning på utredningsarbetet. Varför är del då angeläget att bevara de enskildadistributionsföretagen ute på landsorten? Är det inte bättre att slå sammandessa med de mer lönsamma tätortsföretagen? Det finns många som är intresserade av en sådansammanslagning. Speciellt de större kraftföretagen vill gärna utöka sindetaljdistribution och kan nog tänka sig att överta även mindre lönsammaföretag. Det innebär dock att det lokala kontoret försvinner. Delokala montörerna och övrig driftspersonal flyttas in till huvudorten, ochglesbygden blir ännu mera glesbygd. Lokalkännedomen som är så värdefull vidledningsskador försvinner, och driftavbrotten blir inte sällan både längre ochdyrare. Den totala kostnaden blir vid en sammanslagning sannolikthögre, men försvinner i det större företagets stora volymer. Gemensamt får dockelabonnenterna sannolikt en något högre kostnad, men den fördelas på ettannorlunda sätt. förslag går ut på attförsöka bevarade lokalaarbetstillfällena, det lilla företagets effektivitet och att via skatteråstadkomma en bättre kostnadsfördelning och totalt fä en lägre kostnad. Jag yrkar med detta bifall till centernsreservation i det nu behandlade belänkandet. 196RUNE (); 1 betänkandet om eldistributionen pälandsbygden som vi nu behandlar kan man konstatera att det råder stor enighetinom utskottet och bland dem som motionerat i ,Glesbygdsdislributörerna har en svårare ekonomisk situation än de som har sinadistributionsområden inom tätorten, om man skall hålla rimliga elpriser tillsina abonnenter. På de glesast bebyggda områdena har det inneburit att man pågrund av höga kostnader för vissa helårsbostäder inte har kunnat fullfölja sinskyldighet alt leverera ström. För all råda bot på det förhållandet har staten ochkommunerna gett bidrag. Drygt 100 000 hushållhar därigenom fätl tillgång till elenergi. saknar ett hundratalhelårsbebodda fasligheter el. Ett annat medel från samhällets sida för att få enrationellare verksamhet och en utjämning mellan kostnaderna i tätort ochglesbygd har varit att underlätta strukturomvandlingen inomeldistributionsområdet. För det ändamålet har staten bidragit med 128 milj, kr,till upprustning av nedslitna och olönsamma landsbygdsnät. Den senaste planenför främjande av landsbygdens elektrifiering togs 1980.Näringsulskottets hemställan i dagens betänkande om att anvisa 2,5 miljonerinnebär ett fullföljande av detta beslut. Medlen som anslås skall, på sammasätt som alltsedan 1983, kunna användas bäde för nyanläggning och förupprustning. kan därigenom fullfölja sin plan förrestelektrifiering som man arbetat med sedan planen antogs. Inför framtidenräknar utskottet med att strukturomvandlingen och en rationalisering inomeldisiributionsföreta-gen skall göra att det tas ett ökat ansvar föråterstående utbyggnad av elnätet. Som jag tidigare sade är det ett enigt utskott som slår bakom hemställannär det gäller främjande av landsbygdens elektrifiering. Vi har ändock enreservation från som också har redogjort för. Dengäller eldistribution till landsbygden. Förslaget torde höra mera hemma iskatteutskottet eftersom det gäller att ge vissa skattelättnader i förhållandetill distributionsföretagens ledningslängd. Från utskottsmajoritetens sida har vi hänvisat tillpågående utredning inom statens energiverk om skillnader i elpris mellan olikaeldistributörer. Vi är inte beredda till ställningstagande innan utredningenredovisat sitt resultat och kartlagt vad rationaliseringar och sammanslagningarav distributionsföretagen inneburit för att få företagen större och ekonomisktstarkare. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. 197 (): För tydlighetens skull vill jag barapoängtera att vi inte begär några skattelättnader, utan det är fråga om enomfördelning av skatten mellan olika distributionsföretag. Statens inkomsterblir således lika. Vår målsättning är att skapa konkurrensneutralitet mellandistributionsföretag i tätort och i glesbygd. Vi tycker det är irriterande att vi aldrig får fram ettresultat från statens energiverk. borde samla sig till i vart fallbestämda uttalanden när det gäller att ett statligt verk på detta sätt förhalaren fråga år . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 21 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 22 § Anmäldes och bordlades 1986/87:146Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m, m. 23 § Anmäldes och bordlades 1986/87:Sfl20av och förste vice talman () 1986/87:Sfl21 av ()1986/87:Sfl22 av Sfig Josefson m, fl, (c) Förslag om nya regler för uttag avegenavgifter och för pensionsgrundande inkomst för jordbrukare (prop, 1986/87:140) 1986/87:Sol57av och (vpk) 1986/87;Sol58 av () Förslag till lag om förbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter (prop, 1986/87:149) Prot.1986/87:113 24 § Meddelande om interpellation , ,, T' Meddelades att följandeinterpellation framställts 1986/87:243 av () till statsrådet ,Å, om värdepappersmarknaden: har den svenskavärdepappersmarknaden genomgått en explosionsartad utveckling med nya marknaderoch en språngartad omsättningsutveckling. Omsättningen på börsen har ökat fråndrygt 1980 till 142 miljarder . Det totala börsvärdetav aktierna har stigit från 56 miljarder till . OTC-marknaden är en ny marknad för organiserad handel medej börsregistrerade aktier i små och medelstora företag. På penningmarknaden här handeln med nya instrument, somstatsskuldsväxlar, bankcertifikat, företagscertifikat och olika typer avreverser utvecklats. I finns en organiserad handelmed köpoptioner avseende aktier, som omsatte . Handelhar startat med aktiefondsoptionef. kan handel i säljoptioneravseende aktier förväntas. startade handel med standardiseraderänteoptioner och har ett företag påbörjat handel medaktiein-dexoplioner och aktieindexterminer. Den här skisserade utvecklingen har snabbt lämnatlagstiftningen på området bakom sig som de snabba klippen lockat nyaovana aktörer in på banan, vilket resulterat i en rad skandaler och affärer,vilka i sin tur lett till tragedier för ett stort antal enskilda människor.Finansskandalen i är en sådan, den svällande Fermentahärvanen annan, I beräknas skattebetalarna ha förloratca 450 milj, kr, 1 visar en försiktig uppskattning att uppåt 1 500småaktieägare förlorat sammanlagt kanske 400 milj, kr. Erfarenheterna har visat att det finns stora brister igällande lagstiftning och att självsaneringen inte fungerar. Som en följd avdetta har en rad nya lagstiftningsåtgärder föreslagits av regeringen: riktadeemissioner m,m. 1986/87:76), finansiella koncerner m.m. (prop.1986/87:148), ändringar i lagen om värdepappersmarknaden (prop. 1986/87:141).Två nya utredningar har tillsatts: handeln med optioner och översynen avvärdepappersmarknaden. Därutöver verkar inom ramen för ettantal utredning ar utanför dessa centrala lagstiftningsinitiativ: Aktiesparares riks förbund utreder om det finns förutsättningar alt stämma den gamla Fermentastyrelsen. Likaså bedriver ett likar tat arbete. Börsstyrelsen utreder vilka erfarenheter som kan dras av Fermentaaffären. Bankinspektionen utreder om det föreligger brott mot insiderlagstiftningen. utreder om revisorerna åsidosatt 170 sitt arbete. utreder om det föreligger brott mot utrett omFermentas revisorer brutit mot FAR:s efiska regler. utrederRefaat el Sayeds mellanhavanden med och styrelsens information tillaktieägarna. Mot bakgrund av vad som redovisats här finns det anledningatt med tillfredsställelse konstatera att utredningen om en översyn avvärdepappersmarknaden är tillsatt. Det är en underdrift att påstå att arbeteti denna utredning brådskar. Direktiven för utredningen är så vida att deuppfyller högt ställda krav när det gäller att ge utredningen godaarbetsförutsättningar. Det finns anledning utgå ifrån att utredningen kanfungera som en samordnare och motor i hela lagstiftningsområdet påvärdepappersmarknaden. I några avseenden finns det dock anledning attytterligare utvidga diskussionen i dessa frågor, (Fi 1983:06) tillsattes 1983 föratt göra en översyn av kreditmarknadens struktur, 1 utredningens arbete ingårbl, a, att göra en allmän översyn av fondkommissionslagstiftningen. Utredningenberäknar att avge sitt slutbetänkande tidigast . Det utdragnaarbetet i kreditmarknadskommittén har bl, a, lett till att när en helt nybanklagstiftning kommer att antas av , blir denna ipraktiken provisorisk i avvaktan på kreditmarknadskommitténs slutbetänkande.Därutöver har flera smärre förändringar denna vår aktualiserats av regeringeni särpropositioner i avvaktan på kommitténs arbete. Det finns anledning attbefara att utredningsarbetet på värdepappersmarknaden kommer att påverkas inegativ riktning av att kreditmarknadskommmittén ännu inte fullgjort sittarbete, I kreditmarknadskommittén finns ingen parlamentarisk representation.Det kan i varje fall inte uteslutas att det slutliga lagstiftningsarbetetskulle underlättas med en parlamentarisk förankring av kommitténs arbete. Under hänvisning härtill vill jag under detta avsnittställa följande frågor fill statsrådet . Vilka förutsättningar finns det attbringa kreditmarknadskommitténs arbete till ett snabbare slut? Är statsrådet beredd att medverka till en tidigareparlamentarisk förankring av kommitténs arbete än som kan förutsättas? i är en sådan osannolikhändelse som inte skulle kunna inträffa, men som ändå hänt. Kommuner ansesnämligen inte ha rätt att bedriva spekulativ verksamhet, och handeln medoptioner och terminer är inget annat än spekulationer i ränte- och kursförändringar.Ingen kommun ägnar sig åt spekulafionsaffärer på börsen. Lika naturligt bordedet vara att undvika spekulationsaffärer i övrigt. Framväxten av en aktivlikviditetsplanering i kombination med ny teknik och bristande säkerhet igällande rutiner både hos kommuner och kommissionärer-har dock visat sig ledatill obehagliga överraskningar bl.a. i . Exemplet kommersäkert att verka som en väckarklocka för kommuner. Trots detta tordedet finnas anledning att fundera över i vilken utsträckning värdepappersmarknadensregelsystem och teknik kan utformas så att händelser av här aktuellt slag intekan inträffa. Prot.1986/87:113 29 april 19.87 Under detta avsnitt vill jagdärför fråga statsrådet . Medger direktiven förvärdepappersutredningen att problem av denna art kan ägnas vederbörliguppmärksamhet i utredningens arbete? I fråga om fondkommissionärernas administrativa rutinerhar Fermentaaffären aktualiserat en rad problem: a) Köp- och säljorder Kunden ringer in order till mäklaren. Kunden får därvidinte någon form av bevis på detta, vilket leder till att ord står mot ord närtvist uppkommer om en order lämnats eller inte. Detta är ett problem förprivatpersoner, inte för de stora institutionerna. Det kan inte bortses ifrånatt courlagens storlek påverkar mäklarnas handlande.