prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — För idérika skolledare, lärare och andra ärmöjligheterna stora att göra vår skola till den fria och rika skola som vi villha. Jag misstänker dessutom att det förekommer såväl mångaprojekt som alternafiv i dagens skola. Den skolan är levande och vill uppnåmål. Det kanske är anledningen till att fristående skolor inte har så, värststor tillströmning . Men vi har som sagt också råd med dessa skolor, ochregeringen har varit generös mot dem. finns 17 skolor som arbetarutanför det egentliga skolsystemet och fr. o. m. har ytterligare 5tillkommit. Det gör att det nu finns totalt 22 stycken. kommerytterligare förslag till ändringar i statsbidragsreglerna för dessa skolor. Den andra reservationen tar upp frågan om att välja skolainom kommun. Här hänvisar utskottet till ett regeringsmeddelande från den 11juni . Med hänvisning till detta regeringsmeddelande anser vi attmotionskravet är uppfyllt, och därmed avvisar vi den motion som väckts i ärendet. Med detta yrkar jag bifall till hemställan omfristående skolor i betänkandet och avslag på de reservationer som fogats vidbetänkandet. 1986/87:46 10 december1986 Fristående skolor in. AnL 166YLVA () replik: sade att reglerna förstatsbidragen utformats av en borgerlig regering, och det har han alldeles rätti. Vad vi aldrig hade kunnat förutse var på vilket sätt de reglerna skuljehanteras av en socialdemokratisk regering. Jag skall ge några exempel. Det första socialdemokraterna gjorde närde kom till maktenvar att kräva en utvärdering av friskolornas verksamhet innan man sade sigkunna bevilja ytterligare bidrag. För det andra skar rnan ner en halv riiiljön på det anslagsom hade äskat till de fristående skolorna. För det tredje har man i årets budgetproposition hittat päatt de fristående gymnasieskolorna inte skall kunna få statsbidrag tillnormalstora klasser. 15-klasser skall de nöja sig med, i jämförelse med 30. För det fjärde har man dragit in statsbidragen tillGöteborgs Samskola och . Man har också avslagitansökan från , som är en vertikal skola, om bidrag tillverksamheten där. HelgeHagberg säger vidare: Låt oss göra den allmänna skolan bättre! Fristående skolor m. m. Prot.1986/87:46 självklart. Det är den skolan som är det enda valet för de allra flestaeleverna, och det är klart att vi skall göra den bättre. Mendet är inget motsatsförhållande mellan att göra det och att ge utrymme för defristående skolorna att verka. säger att det kanske finns en anledning tillatt de fristående skolorna inte är så efterfrågade. Ja, det finns det. Fåföräldrar har råd att välja en fristående skola till sina barn, och det är detsom händer i socialdemokraternas . Jag fick inget svar på min fråga om ansågatt det var rätt att man skall vara tvungen att ha höga inkomster för att kunnavälja en fristående skola. Jag ville också ha besked om varförsocialdemokraterna är så negativa till de fristående skolorna. Utvärderingenvisar ju att de på avgörande punkter är bättre än det allmänna skolsystemet.Låt dem då verka vid sidan av detta! sade vidare att det nu finns en utökad rättför föräldrar att välja skola inom skolsystemet. Jag skulle dä vilja ha ettklart besked: Innebär det att föräldrar fr. o. m. nu har rätt att välja skolainom det allmänna skolsystemet i kommunen? AnL 167 () replik: De regler som gäller för statsbidrag tillfristående skolor antogs av 1982, och det var på förslag av dåvarandeskolministern . Vi skall få ett nyttstatsbidragssystem för , och det finns anledning att då också prövastatsbidraget till de fristående skolorna. Vi får avvakta besluten såväl närdet gäller statsbidrag till hela som i fråga om bedömningen avbidragen till de fristående skolorna. ställde frågan till mig om det är rätt attbara välsituerade skall kunna ha sina barn i de fristående skolorna, på grundav statsbidragets konstruktion. Ja, förmodligen tyckte också de dåvarandefolkpartiledamöterna i den regering som lade fram förslaget 1982 att detskulle vara ett annat statsbidragssystem för fristående skolor än för denreguljära . Så skulle vi vara motståndare tillfristående skolor. Vi är inte motståndare till dem, utan vi prövar dempositivt. Jag hävdar att de regler som är antagna följer regeringen när detgäller att godkänna nya skolor. Så sent som i början av det här året fickytterligare fem skolor statsbidrag enligt de regler frän 1982 som fortfarandegäller. AnL 168YLVA () replik: Reglerna som gäller kan uppenbarligen tolkasprecis hur som helst. Jag noterar också att inte gjorde någon somhelst kommentar till deri långa listan över försämringar och hinder för defristående skolorna som socialdemokraterna faktiskt har infört sedan de komtill makten och som jag räknade upp. tog sedan upp frågan om ett nyttstatsbidragssystem för och menade att friskolornas statsbidrag idet sammanhanget skulle ses över. Menar då att friskolorna skalllikställas med grundskolorna,så att man med samma statsbidrag skall kunna sända sitt barn till en friståendeskola eller en allmän skola? I ett tidigare inlägg tog upp de möjlighetertill differentiering som finns inom det allmänna skolsystemet och pekadesärskilt på gymnasieskolorna; vi har ju idrottsgymnasier och gymnasieskolor medestetisk inriktning. Men, , det är bara elitidrottare plus elevermed estetisk talang som kan välja den här inriktningen. Elever som ärspecialintresserade av t. ex. matematik eller språk kan inte välja den formenav specialisering. Den är förbehållen elitidrottarna. Fristående skolor m. m. AnL 169JÖRN (vpk): Vpk har i ett särskilt yttrande kortfattat klarlagtsin syn på fristående skolor. Vi menar att man skall iaktta stör restriktivitetnär det gäller att separera olika kategorier av barn och ungdomar. Man skallvara försiktig med att avskilja olika barn på åskådningsmässig eller religiösgrund. Den allmänna skolan är den bästa garantin för en undervisning i demokratins,pluralismens och toleransens anda. Viktiga nya pedagogiska idéer kan med fördelprövas inom ram. finnsdet de som haren annan meningomdettaoch vill öppnavägen för ett större antal skolor av den kategori som de av nägon anledningkallar fristående. Jag skall inte ta upp någon polemik mot dem. Vi kanrespektera varandras olika utgångspunkter och vi kan också respektera att viser litet olika pä livsåskådningsfrågor, så länge vi håller oss inom gränsenför demokratins och humanismens grundvärderingar. Men det kan kanske varanyttigt även i denna sena timme att se att det finns sådana ting som man i dethär sammanhanget inte kan acceptera, oavsett hur man principiellt ställer sigtill fristående skolor. Det kan vara nyttigt att se vad en alltförurskiljningslös generositet kan tänkas leda till. Det kan vara nyttigt atterinra sig att även de som förordar en generösare attityd till friståendeskolor rimligen bör göra klart för sig att den generositeten måste ha sinagränser. Jag skall här kort gå igenom något av det material somsekten ord använder i sin undervisning i olika existentiella frågor närman undervisar de små barnen. Sekten planerar ju att sätta upp egna skolor. Detär något av en principfråga hur myndigheterna skall ställa sig till detta. Jag har här ett litet urval av sektensundervisningsmaterial. Jag skall börja med att läsa ett litet stycke ur saganom : "All olydnad, sjukdom och fruktan kommer frändjävulen. Han är den som ger oss svårigheter. Han försöker ge pojkar ochflickor problem . Om vi tillåter det får han oss att vara olydiga. Omvi inte hindrar honom, gör han oss sjuka. Om vi tillåter honom slår han oss medfruktan. Vet du att du kan stå emot ? Att stå emot betyderatt säga "nej' till allt han kommer med. Vi kan stå emot med GudsOrd. gav ett tjockt pansar som skydd - oss gav Han sittOrd! När du talar Ord, blir du en andlig krokodil. Du blirmycket arg och satan blir rädd för dig. Ord är en andlig sköld runtomkring dig för att beskydda dig för fienden. Vad sägerdu om sjukdom kommer i din kropp? Säger du: 'Jag är sjuk, jag Fristående skolor m. m. mår intebra!' Nej, du bör hellre handla på Ord och tala ut ett bibelord om helandesom t ex. 'Genom, sår är jag helad'.," Detta kan kanske verka löjligt och harmlöst mera änallvarligt. Men vi skall gå vidare. Här har jag nu en annan del avundervisningsmaterialet. I detta ges förslag till hur man kan sätta upp en bildav och sedan klippa ur ett svärd ur en bit kartong. I spetsen av dettasvärd sätter man ett häftstift, och sedan låter man de små barrien kasta tillmåls på . Barnen fär olika poäng beroende'på var de träffar. Högstpoäng får man om man träffar i halsen. Hälften så mycket, 300 poäng,får man om man träffar honom i huvudet. Jag har litet svårt att se hur dettapå, skall vi säga, någorlunda fördjupat sätt kan knytas till några etiskaprinciper eller till en i verklig mening religiös fostran. Dét är naturligtvis för en religiös sekt primärt attbarnen får lära känna och hans lära. enkla lära är ju någonting somäven en ateist som jag kan känna respekt för. Men det beror också litet grandpå hur den presenteras. Jag har här ytterligare ett avsnitt avundervisningsmaterialet. Däri föreslås barnen göra en piska med tolv remmar.Barnen skall därefter på ett stort affischark rita en bild av med ryggenbar och vidare tillverka någon sorts blodliknande vätska. Barnen skall sedanslå med denna piska och hälla denna blodliknande vätska över detta storaaffischark, så att det skall se ut precis som gisslande. T. o. m. dennaegenartade sekt tyckerattdet här faktiskt kan föranleda en viss kritik, kanskeockså från barnens föräldrar. Men ianvisningarna säger man: " Kanske denna lektion också kan tyckas vara 'iråaste laget' när man betänker att det är barn man undervisar, men man börkomma ihåg och räkna med att det inte är man själv som är den egentligeläraren, utan ." Slutligen skall jag ur detta axplock välja ytterligare ettstycke undervis ningsmaterial. Enligt detta föreslås barnen ta fram eii svart gryta i vilken de skall spruta litet täridvätska. Vid lektionens början skall man sedan tända eld på denna vätska. Den brinnande tändvätskan skall symbolisera helvetet. Man rekommenderas att se till att man har en vattenflaska i närheten.. Detta kan.verka lustigt. Men om vi söker efter den moraliska innebörden i detta- åskådliggörande av helvetet, vad skall då detta gå ut på? Jo, man skall göra bilder av människor som har gjort sig skyldiga till olika former av synder. Det gäller t. ex. mördare och trollkarlar. Det är fega människor, det är de som har varit otrognar horor och horkarlar som det står i texten. Av de bifogade anvisningarna i övrigt framgår det att även homosexuella mycket väl kan tänkas platsasom kandidater i detta lilla miniatyrhelvete. Det heter nämligen att "en avskyvärd person" är en person som gör onaturliga och ondasaker. Homosexualiteten är något avskyvärt i ögon. Det är en stor synd för män att'på ett äktenskapligt sätt umgås med andra män, Det är ont i ögon att en kvinna så urngås med en annan kvinna. Och det finns plats i Den brinnande sjön för personer som gör dessa avskyvärda saker och inte ber om förlåtelse. ' Med detta lilla axplock vill jag i denna sena timma baraerinra om att detta ju inte är kristendom. Det har ingenting med det kristnabudskapet, dess kärna och innehåll, att skaffa. Inte heller har det någontingmed humanism Fristående skolor m. m. att göra och ingenting med demokrati: det är någontingdjupt oetiskt, och det Prot. 1986/87:46 speglar en perverterad människosyn.Jag vill ge kammarens ledamöter 10december 1986 fillfälle att fundera litetöver var man i ytterlighetsfall kan hamna, om generositeten när det gällerfristående skolor får gå alltför långt. AnL 170ALF (): I tilläggsprotokoll avden heter det i artikel 2: "Vid utövandet av den verksamhetsom staten kan påtaga, sig i fråga om uppfostran och undervisning skall statenrespektera föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran som står iöverensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse." Som bekant är det de mänskliga rättigheternasdag . Därför kan def väl passa att citera ur . Ivårt land finns det formella möjligheter för föräldrar och barn att väljaskolform, men de praktiska och ekonomiska hindren är svåröverstigliga. Härfinns på många håll en ideologiskt färgad rädsla för att skolmonopolet skallförsvagas. Man vägrar att erkänna föräldrarnas rätt till valfrihet. Vi i kds anser att den allmänna skolan skall förankras ide kristna grundvärderingarna. Vi anser att en värdeförankrad skola börkombineras med generösa regler för den som önskar en annan form eller etiskgrund för skolan. Enligt de nuvarande bestämmelserna i den svenska skollagenfår elever fullgöra sin skolplikt i fristående skolor, om dessa är godkända förändamålet. Godkännande för fristående skojor kan ges, om skolan kan antas förmåatt förmedla kunskap och färdigheter, som motsvarar det som förmedlas via denordinarie och även i övrigt svarar mot skolans allmänna mål.Godkänriande utfärdas av skolstyrelsen i den kommun där det avses att skolanskall meddela sin undervisning. För att skolorna skall få bidrag tiU sin verksamhet krävssom bekant att regeringen beslutar därom. Ett godkännande på nivåmedför således inte automatiskt att skolan får medel att bedriva sinverksamhet. För att regeringen skall besluta om bidrag krävs att skolanskall berika och vara av värde för det allmänna skolväsendet. Således skall denstå för en alternativ pedagogik eller på annat sätt avvika från den ordinarieskolan. Det innebär att skolan inte bedöms möt bakgrund av sina egnaförtjänster, utan det krävs också att friskolan skall medföra, eller i varjefall kunna medföra, fördelar för det allmänna skolväsendet. Rätten att driva alternativ skolverksamhet är ingenverklig rätt så länge de alternativa skolorna inte tillerkänns ett med detallmänna skolväsendet likvärdigt stöd. Det självklara borde vara att de skolorsom uppfyller skollagens kray ges kommunalt och statligt stöd i enlighet medvad som gäller för den allmänna skolan. Att neka fristående skolor de förmåner som den allmännaskolan har innebär risker, eftersom skolorna kari tvingas ta ut en avgift avföräldrarna för barnens skolgång. En sådan politik riskerar att leda till ensegregation och en fri skola enbart förde bättre bemedlade. Ett nyttstatsbidragssystem krävs för att skapa valfrihet för alla föräldrar och barn. Jag tyckte att det var positivt att inte helt Prot.1986/87:46 avvisade tanken på att ett nytt bidragssystem skulle kunna medföraett annat och bättre stöd också fill friskolor. Fristående skolor m. m. Vi har kunnat följa en debattseriei , som handlar om statsministerns syn på medborgarrätt kontraBengt och syn på individens rätt. De mest drastiska ochdramatiska uttryck nyttjas i ordväxlingarna. Det talas om en viktig ideologiskuppgörelse. Det ordas om att grunden för vår samhällsordning hotas, etc. Lägg märke till, herr talman, att det vid så gott somvarje tillfälle då det tyngsta verbala artilleriet tas fram, vid så gott somvarje tillfälle då vår samhällsordning sägs vara hotad och då de ideologiskaknivarna slipas riktigt vassa, handlar om det materiella ägandet.Medborgarrätten ställs i motsatsförhållande till äganderätten, och ägandet haralltid ined kronor och ören eller med s.k. fast egendom och lösöre att göra.Jag vill självfallet inte förringa den debatten- långt därifrån. Men, herrtalman, hur kan det komma sig att medborgarrätten, kollektivismen, inte någongång upplevs vara på kollisionskurs med exempelvis föräldrarätten - eller ivarje fall ytterst sällan vara det - med individens rätt att äga möjlighet attvälja den etiska förankring för barnens skola som föräldrarna önskar. Debatten om medborgarrätt kontra individens rätt ochrättigheter kommer självfallet alltid in på resonemang om frihet. Men ävenfrihetsbegreppet isoleras gärna i debatten till det ekonomiska ägandet. Nudebatterar vi friskolor, och det har sannerligen också med frihet att göra -att fritt få välja den skola som står för de värderingar och den människosynsom man tror, anser och är övertygad om vara bäst för ens barn. Jag ber att få yrka bifall till reservation1. vill jag understryka att reservanterna har som utgångspunktvalfriheten i sig. Det kan väl vara nog så positivt. Men om inan somreservanterna gör lutar sig mot FN:s och konventioner bör man nogunderstryka även föräldrarätten - att valfriheten är nödvändig för att statenskall, enligt konvention, respektera föräldrars rätt atttillförsäkra sina barn en uppfostran som står i överensstämmelse medföräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Det starka och fundamentala motivet för friskolor lyfterreservanterna knappast fram, vilket jag tycker är beklagligt. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 171KERSTIN (): Det är och HelgeHagberg påminde oss om och om de genier som får pris för vadde gjort. kom sedan in på att det också är de mänskligarättigheternas dag, och det är där jag vill börja. , antog FNförklaringen om de mänskliga rättigheterna. I artikel 26 punkt 1 sägs att envarhar rätt till undervisning. Undervisningen skall vara kostnadsfri, åtminstonepå de elementära och grundläggande stadierna. Men i avsnitt 3 i samma artikel läggs dettill: Rätten att välja den undervisning som skall ges åt barnen tillkommer iförsta rummet deras föräldrar. Jag kan också påminnaom . Bägge två har senare antagit konventioner med innehåll som liknarFN-deklarationen, dvs. att föräldrar skall ha rätt att välja undervisning,skola, åt sina barn. Få svenska föräldrar har denna möjlighet. Elevernaplaceras i viss skola i det bostadsområde där eleverna bor. Vill föräldrarna ipraktiken välja skola åt sina barn, måste de därför välja bostadsområde. 1själva verket är det just detta val som mänga föräldrar gör. Men detta kanknappast vara innebörden i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. Skallföräldrarna ha valfrihet, måste de få möjlighet att välja mellan olika skolorinom sitt bostadsområde eller i varje fall inom sin kommun. Reservationerna från och iutbildningsutskottets betänkande 7 handlar om denna valmöjlighet. Reservation 2tar upp möjligheten att inom kommunens allmänna skolor ge föräldrarna möjlighettill val. Men huvuddelen av betänkandet handlar om de fristående skolorna.Privata skolor, friskolor, enskilda skolor, fristående skolor- kärt barn harmånga namn. Eller är det kanske ett hatat barn? I varje fall är det ettdiskuterat barn, trots att bara 5 %r av elever går i dessa friståendeskolor. Enligt den kommitté angående skolor med enskild huvudman som arbetadeunder slutet av och bör vi användabeteckningen fristående skolor för alla de skolor som har annan huvudman änstat eller kommun. Ofta är det organisationer eller enskilda personer somgrundat och driver dessa skolor med något pedagogiskt nytt eller en annankonfession än vad man kan få inom det allmänna skolsystemet. I betänkandet diskuteras inte frågan om vi i skallha fristående skolor eller inte. Endast vpk tycks vilja avskaffa allaexisterande fristående skolor och förhindra etablering av nya. I betänkandetdiskuteras bara huruvida man skall ändra existerande statsbidragsbestämmelserför fristående skolor. Faktum är att detta är en mycket viktig fråga, eftersomjust statsbidraget till fristående skolor ger föräldrarna den reellavalmöjligheten. Både och har varit inne på detta.Mycket få svenskar önskar ett franskt eller engelskt skolsystem, där man vidsidan av de skattefinansierade skolorna har helt privata skolor. Både engelskaoch franska föräldrar vill demonstrera och gå till storms för att behålladessa skolor. Men vi argumenterar inte för den typen av skolor. De skolorna harenorma elevavgifter. Sådana skolor skulle, som både och har sagt, knappast ge svenska föräldrar en reell valfrihet. Nej,skall föräldrarna ha en reell rätt att välja, måste elevavgifterna i defristående skolorna vara låga. Dessutom måste det finnas en möjlighet tillbefrielse. Jag vågar hävda att högst . per terminklarar föräldrarna av att betala. Om man däremot skulle betala hela kostnaden,skulle avgifterna gå . En sådan privatfinansieradskola skulle i verkligheten bli mycket starkt segregerad. Den vill vi inte ha.Vi diskuterar alltså själva reglerna för statsbidraget. Som det nu ser ut måstede fristående skolorna på något vis bevisa att de ger erfarenheter av värde fördet offentliga skolväsendet eller kompletterar den offentliga skolan i något Fristående skolor m. m. Fristående skolor m. m. Utgångspunkten är alltså det offentliga utbildningsväsendet, inteföräldrarnas, elevernas eller lärarnas önskemål. Självfallet skall vi ställa krav på de fristående skolornaför att de skall få statsbidrag. Självfallet skall de följa gällande lagar,förordningar och läroplan. Och självfallet skall de ge god undervisning. Deskall också vara tillgängliga för alla slags elever och ha en bred socialsammansättning. Men de nuvarande snäva kriterierna får märkliga effekter.Låt mig ta exempel från min egen hemkommun, , som av någonanledning tycks ha ovanligt gott om fristående skolor, både för skolpliktigaelever och för gymnasieelever. En del av dessa skolor är mycket gamla -drygt100 år -, andra nästan nystartade. Vi har flera kristna skolor, såsomVasaskolan, Kristinaskolan och Drottning , som faktiskt fåttstatsbidrag . Vi har en , enMontessori-skola i den lilla och en estnisk skola. Alla dessa skolorhar numera statsbidrag, och de har en bred,social sammansättning. Men vi har också två grundskolor, en engelskspråkigEnglish och en , som inte får statsbidrag.Därmed är dessa skolor precis så segregerade som skolor inte skall vara. Men framför allt är det våra fristående gymnasier somvisar hur märkligt det blir när man försöker tolka bestämmelserna om vad som ärtill nytta för det allmänna skolsystemet. Vårt s. k. prästgymnasium - eller,som det numera kallas. Vasagymnasiet - med en H- och en S-linje får ingåstatsbidrag alls, eftersom gymnasiet inte anses tillföra det allmänna något.Skolan lever därför på avkastningen av gamla donationer, på kollekt i Bohuslänskyrkor och på att lärarna inte har avtalsenliga löner. Denna skola lever alltsåegentligen på välgörenhet. Så borde.det väl inte vara i socialdemokraternasSverige! tog upp de mycket diskuterade andragymnasier som vi har. Det är tvågymnasier som just drabbats av den socialdemokratiska regeringens tolkning avde bestämmelser som finns, en tolkning av vad som är nyttan av friståendeskolor för det allmänna. Dessa skolor - där eleverna tas in genom , där eleverna oavsett social bakgrund och oavsett var debor i eller förorter kan få komma in, där antalet sökande ärfler än antalet platser , där avhoppen är färre än i andra gymnasier iGöteborg och där elever och lärare stortrivs - står nu under ett dödligt hot,inte på grund av någon generositet utan just på grund av den tolkning somsocialdemokrater och vpk-are i har gjort om allmännyttan. Men tolkningen är inte sä enkel. partikamrater i , arbetarkommunen ochkommunstyrelsens socialdemokratiska ordförande , som självgått igenom , och vice ordförandéri i skolstyrelsen, socialdemokratenMarianne Fagberg, vill att dessa skolor skall ha fortsatt statsbidrag. Därför är det mycket viktigt inte att få en ny tolkning avgällande statsbidragsbestämmelser utan, precis som vi sagt i reservation 1, attSÖ får i uppdrag att se över gällande statsbidragsbestämmelser. Därföryrkar jag bifall till reservation 1. AnL172 (): Herr talman! Kvällsplenums rond tycks hård, elljusen gnistra ochglimma. Flertal tycks sova i riksdagsgård ljuvt i aftonens timma. Sorii alla vet är detpå annat håll verklig fest. Vi har redan nämnt . Vad som liggerbakom den är faktiskt fri utbildning och fri forskning. Ofta är det ensamvargarsom står för dessa prestationer. Men de ensamvargar som i belönasskattemässigt är bärplockarna, som kan få plocka bär upp till 5 000 kronorsvärde. Men för en Nobelpristagare som vill föreläsa någonstans blir det ingaavdrag alls, utan han får skatta för alla arvoden.