prot · GA093 · 1986-12-31 00:00:00 — Om detta skall vara möjligt erfordras att mätutrustning finnstillgänglig i varje kommun i de drabbade områdena. Här är bara att konstateraatt den provtagning och kontroll som sent omsider igångsattes inte tillgodoserdet behov som finns och som framöver kommer att finnas. Regeringen har också uttalat att ingen skall lidaekonotniskt av kärnkraftsolyckans följder. I en del komrhuner har kommunenstått för viss kostnad av den provtagning som skett, i andra har människornasjälva fått bekosta den. Innebörden i regeringsuttalandet borde väl då bli attstaten bekostar installerande av mätutrustning i de hårt drabbade kommunernaoch att provtagning sker utan avgift. För många människor i de hårt drabbade områdena, främst dåi skogslänens glesbygd, har det radioaktiva nedfallet inneburit storapåfrestningar och problem. Dessa.människor lever nära naturen och på det somnaturen ger -ja, för vissa är detta en förutsättning för att kunna bo kvar. ex. fjällbor som har en stor naturahushållning och vars enda inkomst utgörsav vad de kan sälja av fisk och vilt hai" situationen blivit ohållbar. Ominte dessa människor får hjälp måste de flytta, något annat val finns inte. Även de människor som inte har sin huvudsakliga inkomst avvad naturen ger, men som i sin baskonsumtion har en stor andel naturaprodukter,upplever sin situation som svår. Människor som ätit fisk ,fisk som de själva fångat, får plötsligt rådet att äta fisk någon eller någragånger . De som hämtar allt sitt kött i skogen får nu höra att det inteär farligt att äta kött . Dessa människor får inte barasin ekonomi betydligt försämrad, utan de får också leva med oro och ängslan. Under årets älgjakt har det getts möjlighet att provacesiumvärdet i varje skjuten älg. Detta har också i stor utsträckningutnyttjats, trots betydande kostnaderför jägarna. kommuner som är hårtdrabbade av nedfallet har det också varit ett krav att detta värde skall mätasom köttet skulle säljas eller ges bort; däremot ställs inte detta krav omköttet konsumeras av jägarna själva. Om köttet innehåller över 300 becquerelper kilo är det förbjudet att sälja eller ge bort, men föregen konsumtion finnsinga gränser-den gränsen får jägarna själva avgöra. Detta har man också i mångafall gjort. Många har minskat sin egen konsumtion eller helt avbrutitkonsumtionen, vilket får till följd en minskad avskjutning. Detta skapar andraproblem i samhället. Markägarna är naturligtvis oroade över en minskadavskjutning. Detta har i en del fall medfört att straffavgifter för oskjutnaälgar har införts, och även propåer om risk för mistad jaktmöjlighet harförekommit. Å andra sidan har önskemål framförts från icke jägare attköpa älgkött, trots att köttet haft värden överstigande gränsvärdet. Resultatetav denna -enligt många jägares uppfattning - snurrighet har blivit att köttetgrävts ner och staten får betala ersättning. Fisket, sport- såväl som husbehovsfisket, har ur mångaaspekter ett betydande värde i vårt land, inte minst i den norra delen. Om nuinte andra skäl fanns för det uteblivna agerandet, förutsågs tydligen intenågra skador på fisket, eller också gjordes den bedömningen att skadorna skullebli av så ringa omfattning att de kunde lämnas därhän. När folk hade fiskat ochätit fisk hade ansvariga myndigheter inte en aning omatt det fannsfisk som hade höga värden. I stället fick en orolig befolkning rådet frånansvarigt håll att vara glad, fiska och äta och njuta av sommaren. Först närnågra privatpersoner på eget initiativ låtit prova cesiumhalten i fisk börjarvissa myndigheter att agera. stundar snart en vinterfiskeperiod samtdärefter nästa års sommarfiske. Det måste väl anses som ett rättmätigt krav attmänniskorna får klara besked om situationen i varje vattendrag som urfiskesynpunkt är intressant. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefrågor till energiministern: Vad är anledningen till att intecesium 134 mäts? Varför skallmänniskorna som bor i de mest drabbade områdena själva avgöra gränsvärdet ochdet totala intaget av cesium? Ärenergiministern beredd att ta de nödvändiga initiativen så att mätutrustninginstalleras i varje kommun? Ärenergiministern beredd att ta de nödvändiga initiativen så att människor i demest drabbade områdena får möjlighet att prova naturaprodukter, och detta dåkostnadsfritt? Ärenergiministern beredd att vidta åtgärder så att kommunerna får ekonomiskersättning för de kostnader som kärnkraftsolyckan åsamkat dem? Vilka åtgärderämnar energiministern vidta för att hjälpa de människor som har en betydandenaturahushållning och vilka har sina inkomster av fisk och vilt? Ärenergiministern beredd att ta initiativ till en ändring av bestämmelserna vadavser viltkött? Ärenergiministern beredd att ta nödvändiga initiativ så att en utvärdering skerkring frågan om varför inte nedfallets inverkan på fisken följs upp omgående? 1986/87:26av (vpk) till socialministern om en hälso- och miljöundersökningi inland; Utsläppen från atomkraftverket iTjernobyl har lett fram till att en mängd djur, fiskar och växter nu har såkraftigt iförhöjda halter av cesium att de överskrider livsmedelsverketsgränsvärde på . Detta faktum ter sig särskilt allvarligt i bygdersom av tradition haft starka inslag av naturahushållning. Bär, svamp, renkött,älgkött och fisk har varit dominerande basvaror i hushållningen. För samernahar detta en särskild aktualitet. Deras kost- och livsvanor, särskiltsommartid, domineras ju helt av naturahushållningen. Mot denna bakgrund måste det vara nödvändigt att snai-aststarta en brett upplagd hälso- och naturmiljöundersökning i de inlandsområden iNorrland där kostvanor och livsmedelsförbrukning har starka inslag avnaturahushållning. Medhänvisning till ovanstående vill jag därför fråga socialministern; Planeras någon totalnaturmiljöundersökning i detta område? Planeras införandeav någon allmän hälsokontroll för befolkningen inom detta område? Prot.1986/87:3 3.. Kommer befolkningens kostvanorinom området att klarläggas, och 8 oktober1986- kommer några rekommendationer attutarbetas byggda på den samlade ' ~ kostbilden hos befolkningen? . . , , . . n . r- j -. Fmnsdet planer pa några speciella insatser tor de renskotande samerna ochfiskarsamerna på grund av cesiumhalterna i fisk och renkött? Görs det något just nu för attunder en övergångsperiod producera icke cesiumhaltigt renfoder? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:28 av () till försvarsministernom riskerna med atomdrivna ubåtar i : inträffade en olycka på ensovjetisk kärnvapenbestyckad ubåt som ledde till att ubåten sjönk. Jag vill medanledning av det inträffade ställa följande frågor: Vilka riskerföreligger med en sjunken atomubåt vid en liknande olycka i ? Vågar vi ifortsättningen använda verkningseld mot undervattensfarkos-ter som kränkersvenskt territorium med tanke på risken för att det kan vara fråga om atomubåtar? 1986/87:29 av () tillkommunikationsministern om instrumentlandning på : kunde inga plan landa på . Detta på grund avdimma. Enligt uppgifter skulle dock landning vara möjlig med hjälp av deinstrumentlandningssystem som normalt skall vara utrustat med.Uppgifter gör gällande att systemet varit ur funktion underett par månader, ett förhållande som synes minst sagt anmärkningsvärt. Vilka åtgärder ärkommunikationsministern beredd vidta för att instrumentlandning skall varamöjlig på i fortsättningen? 1986/87:30 av () till utbildningsministernom i : fattade riksdagenbeslut om nedläggning av grundutbildningen vid i . Majoriteten bakom förslaget utgjordes av socialdemokrater och moderater. Beslutet väckte häftiga protester mot centraliseringen av en stor del av tandläkarutbildningen till . försämrades utbildningsmöjligheterna för unga människor i södra . Koncentrationen tillStockholm av utbildningen av tandläkare var olyckligoch ett utslag av den felaktiga regionalpolitik som vi beklagligtvis fått Prot. 1986/87:3 se många exempel på. Med hänvisning till ovanstående vill jag tillutbildningsministern ställa följande fråga; Avser statsrådet att verka för attåterupprätta grundutbildningen vid i /88? 1986/87:31 av () till jordbruksministernom ersättning för skada på insjöfisk med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl; i Tjernobyl medfördeett mycket kraftigt radioaktivt nedfall i stora delar av . De mätningarsom nu pågår av radioaktiviteten i olika typer av livsmedel visar på högavärden för bl. a. cesium 137 i fisk, kött, bär och svamp m. m. från dessaområden. Mätningarna syftar till att förhindra att livsmedel med höga halterradioaktivitet kommer ut i handeln och är led i strävandena att minimeraeffekterna på hälsan. Halten av cesium 137 i insjöfisk är mycket hög i ettstort antal sjöar. Det har inneburit att husbehovsfiske och fiske som en viktigdel i turistutbudet har fått vidkännas kraftiga inskränkningar. Sammantagetleder detta till stora ekonomiska förluster för befolkningen i berörda områden.Dessa områden lider dessutom starkt av den urholkning som sker av regionalpolitiken. 'Mycket talar för att tusentals sjöar framåt kommer att hafiskbestånd som håller onormalt höga cesiumhalter. Regeringen har tidigareutlovat att utövare av jordbruk och rennäring skall hållas skadeslösa. Jagförutsätter att regeringen skall leva upp till dessa löften. Men ävenhusbehovsfiske och fiske som en del i ett turistutbud betyder mycket förförsörjningsmöjligheterna i utsatta bygder. Medanledning av vad som anförts vill jag fråga jordbruksministern: Är regeringen beredd att ersätta deekonomiska skador som kort- eller långsiktigt uppstår på grund av de myckethöga halterna av cesium 137 i insjöfisk? 1986/87:32 av i (c) tillförsvarsministern om inhyrningen av motorfordon vid militärarepetitionsövningar; Vid besök på militära förband somgör sina repetitionsövningar (UFÖ) ser man ganska ofta relativt nya bilar sominlånats. är de splitternya. Vid besök i bilaffärer kan man återfinnadessa bilar som då är till salu. De har då gått endast några , dvs.de har bara varit inne på någon enstaka repövning. Man frågar sig om detta är vettigt använda medel inomförsvarsmakten. Vem kan tjäna på detta? Inte kan det väl vara svenska staten? Med ledning av detta vill jag ställa följande fråga tillförsvarsminister ; Är försvarsministern beredd attutreda principerna för inhyrning av motorfordon vid repövningar? 5 protokoll 1986/87:1-6 Prot.1986/87:3 1986/87:33 av ()till justitieministern om arbetsvillkoren i Meddelande om frågor Situationen iHuddinge polisdistrikt framstår som alltmer ohållbar. Lokalbrist ochunderbemanning samt en växande arbetsbörda skapar oacceptabla förhållanden förpersonalen. Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att skapa rimliga arbetsvillkor i polisdistrikt? 1986/87:34 av () till statsministern om stimulans till långsiktigt hushållssparande: I ett tal på sadestatsministern bl. a. att det är bra att det lönar sig att spara. Samtidigtpresenterar regeringen ett förslag till en s. k. engångsskatt påpensionssparande som drabbar en av de få former för hushållssparande som förnärvarande ökar. Det är dessutom ett långsiktigt och bundet sparande. Jag vill därför frågastatsministern på vilket sätt regeringen avser stimulera hushållens långsiktigasparande. 1986/87:35 av () till finansministern omden s. k. engångsskatten; Finansministern har i entidningsartikel förklarat att den s. k. engångsskat ten på pensionssparande "kommer----------------------- knappast attinnebära mer än en marginelldämpning av en mycket god avkastning". En person som sparade . i en pensionsförsäkring år1970 har t. o. m. haft en real avkastning på . Av denna kommerskatten att ta . och , dvs. Den avkastning som blir kvar förspararen är således bara . Jag vill därför frågafinansministern på vilken kalkyl han grundar det ovan nämnda påståendet om"marginell dämpning". 1986/87:36 av () till finansministern omden s. k. engångsskatten; Finansministerns förslagom en s. k.engångsskatt på pensionssparande har med rätta väckt stor uppmärksamhet och enkraftig negativ opinion. Inte minst uppseendeväckande är att debatten har måstföras på grundval av ett knapphändigt utformat pressmeddelande vars endasiffermässiga exempel visade sig vara fel. Jag vill därför frågafinansministern när ett utförligt och sakligt korrekt underlag kommer attpresenteras. 1986/87:37 av () till finansministern omframtida s. k. engångsskatter: Regeringen har utan föregåendeutredning aviserat en "engångsskatt på försäkringsbolagensförmögenheter". Engångsskatter förekom ofta i äldre beskattning, t. ex.för finansiering av olika krigsinsatser. De gick ibland under sådana namn sombrandskatter eller tributer. Under det senaste århundradet har skatteremellertid i allmänhet givits en permanent karaktär. Härigenom har det blivitlättare för medborgarna att förutse vilka skatter de skulle komma att träffasav. Övergången från tillfälliga och improviserade skatter till ett mer stabiltskattesystem har varit hälsosam för den ekonomiska utvecklingen. Avser regeringen nu att återuppliva"engångsskatten" som fiskal metod? I sitt intressanta anförande vidLO-kongressen framhöll statsministern att "vi gång på gångmåste gå till strid i frågan om vilka intressen som skall tillgodoses.Förslaget om en engångsskatt på försäkringsbolagens förmögenheter är ettbelysande och därtill aktuellt exempel." Om den nu aktuella engångsskattenär ett "exempel", förefaller det som om flera liknande exempel voreatt vänta. Medanledning härav ber jag att få ställa följande fråga till finansministern: Kan finansministern redan nuklargöra om regeringen planerar ytterligare engångsskatter? 1986/87:38 av () till industriministernom småföretagarnas frivilliga pensionsförsäkringar; Industriministern har vid fleratillfällen uttalat sig positivt om småföretagare. Orden stämmeremellertid inte alltid med gärningarna. Förslaget om den s. k. engångsskatten på pensionssparandekommer i hög grad att drabba just småföretagarna som för att trygga ålderdomentagit frivilliga pensionsförsäkringar. Jag vill därför frågaindustriministern om och i så fall hur han avser kompensera småföretagarna fördenna pensionsförsämring. 1986/87:39 av () till finansministern om dens. I det pressmeddelande där förslagettill s. k. engångsskatt på pensionssparande presenteras uppges att skattenskall uttas på behållningen . Några motiv förvarför just har valts finns emellertid inte. Jag vill därför frågafinansministern vilka sakliga grunder som motiverat skattesatsen . 1986/87:3 lO §Kammaren åtskildes . TOMT;SON THYBLAD