prot · GA0923 · 1986-12-31 00:00:00 — Man uppfattar dessa enbart som ett onödigtmellanled. Inte ens när det gäller socialdemokraterna har jag i landet i övrigtstött på särskilt många på universitetssidan som ser positivt påregionstyrelserna. Jag tror alltså att tiden nu är mogen för en förändring idetta sammanhang, och jag önskar utbildningsministern lycka till i arbetet'härvidlag. 1986/87:23 ';li Om regionstyrelserna för högskolan samthögskolestyrelserna 27ARNE GADD (s): Först ett råd till -men detär kariske onödigt: När det gäller att bedöma vilken uppfattning man har inomdet socialdemokratiska partiet finns det bättre rådgivare än . Sedan ett påpekande; kanske är det också onödigt;har ett universitet och en enhet som så att säga inte trivs,och det gör naturligtvis att erfarenheterna av Linköpingsregiönen är litetspeciella. Egentligen begärde jag ordet för att kort kommentera minbänkkamrat förklaring här. Hans inställning i detta sammanhanggrundade sig på en del studier i management-litteraturen. Men jag tror att hanskall tillämpa de kunskaperna just när det gäller att sälja bilar och inte närdet gäller att driva utbildningspolitik. Utbildningspolitiken är ju ett områdesom i hög grad präglas av politiska värderingar. Så en kommentar till utbildnirigsministernspåpekande. Självfallet kan inget organ hävda att det är bättre än något annat ifråga om att bedöma regionalpolitiska problem i detta sammanhang. Men justbeträffande regionstyrelserna firiris det egeritligeri irite riågotmotsvarande organ. Det känns litet orättvist att behöva motiveraregionstyrelsernas existens, med tanke på sysselsättnings- ochutvecklingsproblemen i , , , Bergslagen och Norrland.Ingenstans stämmer den administrativa indelning av som har sin grund iden gamla pajjistiska organisationen av detta land. Då är det inte särskiltkonstigt att det finns en organisation som är anpassad till dagens problem -problem som vi saririolikt kommer att brottas med utbildningspolitiskt och iövrigt - nämligen regionstyrelserna. Den organisationen skall vislå vakt om, herr utbildningsminister. Tredje vice talmannen anmälde attLars anhållit att dll protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:62dll utrikesutskottet 1 § Anf. 28 TREDJE VICETALMANNEN; Jagfår meddela att på morgondagens föredragningslista upptas socialförsäkringsutskottetsbetänkande 1 främst bland två gånger bordlagda ärenden. 8§ Anmäldes och bordlades Motionerna 1986/87:L101 av MartinOlsson m. fl. 1986/87:L102 av 1986/87:L103 av /87:L104 av m. fl. 1986/87:L105 av 1986/87:L106av 1986/87:L107 av 1986/87:L108 av . 1986/87:L109 av m.fl. 1986/87:L110 av m. fl.1986/87:L111 av m.m. (prop. 1986/87:1) 1986/87:L112av m.fl. 1986/87:L113 av m.fl. Ekonomiskaföreningar (prop. 1986/87:7) 1986/87:N119 av m.fl. 1986/87:N121av m. fl. 1986/87:N122 av ErikHovhammar m. fl. 1986/87:N123 avKarl-Anders och Ny banklagsdftning (prop.1986/87:12) 9§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1986/87:75 av ElisabethFleetwood (m) till utbildningsministern om STI;s fortsatta verksamhet: I utbildningsutskottets betänkande i anknytningtill proposition 1983/ 84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå (UbU1983/84:27) står följande: "Somframgår av proposition 1983/84:118 har STLs framtid varitföremål för omfattande utredningsverksamhet och frågan om ett kommunaltengagemang i skolans verksamhet har aktualiserats. STLs utbildning, somomfattar nio intagningsklasser, är treårig och närmast jämförbar medgymnasieskolans fyraåriga tekniska linje (T-linjen). På STI sker en störrekoncentration på de tekniska ämnena än vad som är fallet med T-linjen.Utbildningen omfattar i genomsnitt 36 lektioner under ett läsår , dvs. fler lärarledda timmar än motsvarande kurser inom den kommunala vuxenutbildningen. Utskottet har erfarit att eleverna vid STI är äldre än eleverna på T-linjen. De har en annan studiebakgrund och har ofta erfarenhet av mångårig yrkesverksamhet. I likhet med föredragande statsrådet erinrar utskottet om det intresse som från näringslivets sida har visats verksamheten vid STI. Utskottet delar uppfattningen som har framförts i deberörda motionerna att det är angeläget att verksamheten vid STI får fortsätta.Enligt utskottets mening bör det ske med hjälp av statliga insatser och ihuvudsak med oförändrad inriktning. Emellertid anser utskottet att denfortsatta verksamheten bör bli föremål för överläggningar mellan berördaparter i syfte att föra över verksamheten till . Vid enkommunalisering bör man enligt utskottet så långt möjligt skapa förutsättningarför att de nuvarande yttre formerna för verksamheten i huvudsak kan bibehållas.Detta bör beaktas vid en beräkning av ett framtida statligt stöd tillStockholms kommun. I enlighet med föredragande statsrådets överväganden bör detnuvarande statsbidraget till STI tills vidare utgå i oförändrad omfattning,dock längst t. o. rri. Vad utskottet nu har anfört omStockholms bör med bifall till motion 1983/84:2662yrkande 3 och med anledning av motionerna 1983/84:2659 yrkande 3,1983/84:2665yrkandena 1 och 2, de båda sistnämnda yrkandena i motsvarande delar,1983/84:2670 och 1983/84:2678 i denna del som sin mening ge regeringen tillkänna." Enligt uppgift föreligger nu dels ett förslag till avtal(inkl. bilaga) mellan berörda parter om en kommunalisering avingenjörsutbildningen vid STI, dels ett förslag till förordning om den framtidaingenjörsutbildningen vid STI. Mot bakgrund av de redovisade förhållandena vill jag frågautbildningsministern: Vilken roll har beslutom STLs framtid spelat för tillkomsten av ifrågavarande avtal och förordning? 1986/87:76 av () till industriministern omnäringslivets expansion i : Regeringen har föreslagit riksdagenett antal åtgärder i syfte att minska tillväxten i . En stor del av de företag och nya jobb som växer fram iStorstockholmsområdet gör detta därför att här finns nödvändigatillväxtförutsättningar för de företag och de jobb det gäller. Tillväxten i har en positiv effektäven på det övriga landet och på svensk ekonomi som helhet. Sysselsättningenoch produktionen i huvudstadsregionen skapar inte bara en bättre handelsbalansoch större skatteintäkter utan också möjligheter till sysselsättning inorriandra regioner. Prot.1986/87:23 llnovember 1986 3 protokoll 1986/87:23 -28 Prot.1986/87:23 En politik riktad mot tillväxten iStorstockholmsregionen kanha tre olika 11november 1986 effekter. ... .. - . Meddelande om inter pellationer Ett alternativ är att de jobb och företag som genomregeringens politik får sämre villkor i Storstockholmsregiönen växer fram iandra delar av landet. Ett andra alternativ är att dessa företag och nya jobbinte växer fram alls, eller i reducerat antal,, eftersom de tillväxtförutsättningar.som behövdes - och som de har - har strypts. Ett tredje alternativ är att dessa jobb och företag växerfram i andra europeiska storstadsregioner, där tillräckliga tillväxtförutsättningarfinns. Möt denna bakgrund vill jag frågairidustriministern om hän har något utredningsunderlag som visar att'det första alternativet är mer sannolikt än de två . ' 1986/87:77 av () till finansministern oriifrisläpp av de allmänna investeringsfonderna i ; Investeringsfonderna skall enligtett regeringsbeslut inte frisläppas inom "storstadsområdena" underkommande år. Till storstadsområde räknas eri rad kommuner' i , nämligenMalmö, , , , , , , ochSvedala. rådde det en stor enighet om attMalmö var i kris och att det var nödvändigt med en ny industristruktur eftervarvs- och tekonedläggnirigar. Denna typ av långsiktiga strukturproblemförsvinner inte på tre kvartal. Vad som behövs är ett gott investeringsklimat,som inte rycks sönder genom kortsiktiga regeringsbeslut som ofta fattas utannära kunskap om lokala förhållanden. Ett beslutsunderlag som enbart grundar sigpå statistik över byggarbetslöshet i en region leder till avgöranden som.relativt snabbt kan förvärra de näringslivsproblem som redan nu finns. Attfrysa investeringsfonderna i södra som de fortfarandefritt'kan användas i de nordvästra delarna av med somhuvudort verkar befängt för alla med kännedom om skånska förhållanden.Dispensförfarande ersätter aldrig generella frisläpp av investeringsfonder. Det är således en betydande risk att regeringens beslutdelspå ett skadligt sätt hindrar utvecklingen i , dels skaparobalanser mellan närbelägna geografiska områden. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till finansministern: Avser finansministern att ändrasitt beslut angående de allmänna investeringsfonderna och förordria omgenerella frisläpp äveri för företag sotn ligger i korrimunerna , ;, , , , , och , så attde nu påtalade skadeVerkningarna genom olikbehandlingén av de nämnda kommunernaoch övriga inte uppkomrner? 1986/87:78av () till finansministern om näringslivets expansion istorstadsregionerna: Investeringsfonderna får efter den1 inte längre användas för bygg- och markarbeten istorstadsregionerna, däribland . För sedan aviserades en särskild skatt påföretag i och andra expansiva regioner. Jag villnu fråga finansministern; Vilka åtgärder avserfinansministern vidta för att förhindra tillkomsten av nya företag och expansion av befintliga företag i storstadsregionerna? Vilka effekter på näringsliv ochsysselsättning beräknas dessa former av ekonomisk styrning få? 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:134 av (vpk) till kommunikationsministern om upprustningen av vägar och järnvägar i ; I kompletteringspropositionen1985/86:150 anges aktuella samfärdselprojekt såsorri upprustning avvästkustbanan och investering i en motorväg mellan och' ,vilka ryms inom den s. k. nordiska handlingsplanen. I propositionen sägs attinvesteringarna skall finansieras med hjälp av en nyinrättad utlåningsordninginom Nordiska Investeringsbanken kallad UNI. Uppgifter har framkommit om attett antal till har ätits upp av andra satsningarsamt att regeringen nu beslutat avstå från UNI-finansiering av motorvägen iBohuslän. Med anledning av nämnda'uppgifter vill jag avkomrriunikationsministern ha svar på följande frågor: Kommer västkust- resp. Bohusbananatt rustas upp fr. o. m. 1986/87 och ämnar regeringen investera i en motorvägpå genom ? Hur kommer finansieringen iså fall att ordnas? 1986/87:135-av () till statsrådet om åtgärder för attförhindra upparbetning av svenskt kärnkraftsavfall: Enligt uppgifter från QskarshamnsKraftgrupp avser företaget att fullfölja sitt avtal medupparbetningsanläggningen i . Det skulle innebära attplutonium skulle utvinrias ur sveuskt avfall och användas till s. k.MOX-bränsle i svenska reaktorer. Därmed skulle bidra till att ökaplutoniumhanteringen i världeri, med de missbruksrisker som finns, och dra påsig ökade säkerhetsproblem.. Prot.1986/87:23 Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att förhindra vidare upparbetning av svensktkärnkraftsavfall? Meddelande omfragor , , 1986/87:136av Pä/-/ei/r (c) till utrikesministern om giltigheten av 1921 uttaladeregeringen att den fasthåller vid uppfattningen att förpliktelserna iÅlandsöverenskommelsen mellan av består. Anser regeringen attÅlandsöverenskommelsen fortfarande äger giltighet? 1986/87:137 av () tillarbetsmarknadsministern om regeringens ansvar för viss regionalpolitiskkampanj: En alltför snabb tillväxt iStockholmsregionen är negativ för storstadens livsmiljö liksom för situationeni utflyttningsområdena. i drar nu i gäng enkampanj under mottot "rekrytering 2000" i syfte att värvahögkvalificerad arbetskraft till nyckelbefattningar i frånövriga delar av landet. Vilket ansvar har regeringen för denna kampanj? 1986/87:138 av () tillindustriministern om åtgärder för att vända utvecklingen inom tekoindustrin: fattade 1979 ett beslutom målsättningen för den svenska tekoindustrin. Målsättningen formulerades såatt av de tekoprodukter som såldes på den svenska marknaden skullevara tillverkade i . Denna målsättning är nu mer avlägsen . Enligtden information vi har svarar importerade varor nu för av tillförselntill den svenska marknaden. Det blir då inte svensktillverkat. Detär regeringen som har ansvaret för att åtgärder vidtas så att den målsättningsom lagt fast uppfylls. Den socialdemokratiska regeringen har trots den negativautvecklingen, såvitt jag vet, inte gjort någonting. Om inget görs kommer densvenska andelen på marknaden att fortsätta att minska. Vi väntar på åtgärderfrån regeringen. Med anledning av att svensk tekotappar mark på hemmamarknaden vill . jag fråga industriministern vilka åtgärderregeringen planerar för att vända utvecklingen. 1986/87:139 av (vpk) till statsrådetBirgitta om prövning av motorvägsprojekt enligt miljöskyddslagen; uttalade att förslag till storaresurskrävande motorvägssystem,vilkas syfte är att prioritera landsvägstrafiken, måste bli 36 föremål för en omsorgsfull ochkritisk prövning. Opinionen i för en prövningav motorvägsprojekt enligt iniljöskyddslagen är mycket stark och tycks understödjasav . Jag vill därför fråga: Är miljöministern beredd att verkaför att den aktuella motorvägen prövas enligt ovanståendeoch att samtliga stora vägplaner utsätts för samma slags granskningsom sker för miljöstörande industrier? 1986/87:140av () till industriministern om utvärdering av bestärnmelserna omnedsättning av socialavgifterna i : I flera kommuner i Västerbottensinland är nu arbetsmarknadsläget synnerligen allvarligt. Följden har blivit enökad utflyttning från länet. Situationenkräver extraordinära insatser. finns en bestämmelse om nedsättning av socialavgifternai . Ambitionen var att därigenom ge företagen bättre förutsättningarför en ökad produktion och sysselsättning. Medanledning av ovanstående frågar jag:' Föreligger en utvärdering av verksamheten i ? 1986/87:141 av () dll industriministern omuppdrag från offentliga myndigheter m.fl. till Norrdata i ; Till Norrdata i harinköpts en s. k. superdator. Ett flertal intressenter har gemensamt fattatbeslut om denna investering. Superdatorn har kapacitet att betjäna såväl privatnäringsliv som offentliga forskningsinstitutioner m. fl. Jag vill därför frågaindustriministern om han är beredd att medverka till att ansvarigadepartementschefer verkar för att uppdrag från offentliga myndigheter och universitetförläggs till Norrdata i . 1986/87:142 av () till statsrådet om prövningen av frågan om ombyggnad av dammar i Haverö strömrriar: beslöt riksdageri attHaverö strömmari skulle uridaritas från utbyggnad. gick därigenomemot förslaget i regeringens proposition om fortsatt vattenkraftsutbyggnad.Motiveringeri för riksdagsbeslutet var det starka bevararideintresset iförhållande till det ringa produktionstillskott som en utbyggnad skulle ge. Efter riksdagsbeslutet behandlades en tidigare ansökan omatt få bygga en damm som skulle ha fått ungefär motsvarande negativamiljöpåverkan som ett kraftverk. Efter lång beredningstid avvisade regeringen iseptember 1985 denna ansökan. behandlas i vattendomstol en ansökan omtillstånd att bygga om dammarna, vilket även skulle innebära byggande av en väggenom området. Ange kommun har avstyrkt framställningen med hänvisning till attden anser att ombyggnadsplanerna inkl. vägbyggandet står i motsatt ställning Prot.1986/87:23 till bevarandeintressena, riksdagsbeslutet och ettinterimistiskt beslut om 11november 1986 naturreservat. ~ ~~~ ] ~ Från bl. a. representanter för femav partierna i kommunen har gjorts en ..,, . .,, .... .. ,. , .,, . framstallnmgtill regenngen om att regeringen bor förbehålla sig ratten-till slutligprövning av frågan om byggande av dammar i Haverö strömmar; Det framhållsatt ingreppet är stort i en känslig miljö och att intentionerna i riksdagsbeslutet1984 och förestående riksdagsbeslut om naturresurslagen Med hänsynhärtill vill jag fråga: Avser regeringen att förbehålla sigrätten till slutlig prövning av frågan om ombyggnad av dammar i Haveröströmmar? 1986/87:143 av () till finansministernom sekretessbeläggning av beslut om betalningssäkring: Enligt en artikel i har en företagares ekonomiska ställning påverkats negativt av en avskattemyndigheterna på felaktiga grunder verkställd betalningssäkring.Företagaren utpekades i pressen som skattesmitare. Länsrättens interimistiskabeslut om betalningssäkring ställde till stora problem för företagaren ochdennes företag/ Med hänsynhärtill vill jag ställa följande fråga: Är finansministern beredd attomgående bidra till ökad rättssäkerhet genom att länsrätters interimistiskabeslut om betalningssäkring blir förelnål för sekretess? 1986/87:144 av () till arbetsmarknadsministern' om ekonomiska problem inom plåtslageri- ochtakläggningsbranscherna: Fr. o. m. den .1 januari 1985gäller vissa förändringar i lagen om anställningsskydd (LAS), innebärande atten arbetstagare som permitteras har rätt till samma lön och andraanställningsförmåner som om han varit i arbete. 1. anslutning till dennalagstiftning har SAF och LO träffat överenskommelse om att rekommendera sinaförbund att träffa avtal om permittering och permitteringslön. Arbetsgivarenhar möjlighet att få visst bidrag till'den utbetalda permitteringslönen. har det visat sig att företag inom plåtslageri- ochtakläggningsbranscherna fått mycket stora ekonomiska problem på grund av attde tvingas permittera och utbetala permitteringslön dll ett stortantal anställda. De bidrag företagen erhåller motsvarar på intet sätt denutbetalda lönen - de uppgår ofta till. mindre än hälften av den reellakostnaden. Den nya lagstiftningen har varit en bidragande orsak till att fleraföretag , bl.a. i det redan förut arbetslöshetstyngdaVärmland och i Norrlandslänen. Är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta åtgärder för att minska de nämnda branschernas problem i vad gäller permitteringslönesystemel i syfte 3X att öka anställningstryggheten? 1986/87:145. av (m) till civilministernom försöksverk-, samheten med samordnad länsförvaltning i : I proposition 1985/86:5 föreslogregeringen att en försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning skullegenomföras i fr. o. m. t.o.m. den 30 juni 1989.Efter utvärdering skulle de under försöksverksamheten vunna erfarenheternaligga,till grund för mer generella överväganden om den framtidalänsförvaltningens uppgifter och organisation. Detta blev också riksdagensbeslut. Enligt uppgifter fråri avses nupropositionen om länsförvaltningen bli framlagd och genomförandetav en ny länsförvaltning ske . Utgångspunkten skall varaNorrbottensmodellen. Regeringen avser uppenbarligen ej att följa riksdagensbeslut om en treårig försöksverksamhet med reformerad länsförvaltning, vilketframstår som anmärkningsvärt. På vilka grunder förväntar sigstatsrådet att erfarenheterna av den beslutade treåriga försöksverksamheten iNorrbotten blir så begränsade och av så ringa värde att det ej finns anledningatt, som beslutat, avvakta dessa erfarenheter samt andra erfarenheterfrån andra län inför en kommande proposition i ärendet? Prot.1986/87:23 llnovember 1986 11 §Kammaren åtskildes .