prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta borde vara en tankeställare förpropositiortsförfattaren och för socialdemokraterna här iriksdagen. Varför skall ni ta steg som främjar en privatisering? Påståendet att man vill ge frikommunerna dispens frånsådana statliga regler som kan utgöra hinder för en effektiv kommunalverksamhet kan knappast vara giltigt i detta fall. Om försöksverksamheten blir led i en politik, som-syftartill försämrad kommurtal service och ökad privatiscrirtg, då åsidosättsgrundläggande krav i samhällsverksamheten. Då strider det mot vad KU vid förratillfället uttalade. Jag.yrkar, fru talman, bifall till reservation rtr 2, sominnebär avslag på propositionens förslag vad avser undarttag från gällartdebestämmelser rörande vissa hem för vård och boende. Ytterligare försöks-, verksamhet i frikommunerna Anf.19 (): har givit de niofrikommunerna och tre landsting rätt att bedriva verksamhet utan, så långt detär möjligt, statlig reglering. Frikommunerna har själva fått ange hur de villha det i den kommunala förvaltningen. har det kommit propåer om att detskulle vara enklare om kommunerna själva fick besluta om dispenser rtär det gällerolika barn- och fritidsverksamheter. Det har visat sig att många föräldrarönskar starta föräldrakooperativ för barnomsorgen. Det kan tyckas, fru talman, atf def är en mycket litenförändring som föreslås i propositionen. Kommunerna får möjlighet att själva getillstånd till förskole- eller frifidshemsverksamhef. Den offentliga tillsynertfinrts naturligtvis kvar. I utskottsbetänkartdet finns två reservationer, engemcrtsam borgerlig reservatiort och en vpk-reservation. kan då undra vaddet är för fara å färde. Den gemensamma borgerliga reservationen utmynrtar iatt man vill gå mycket längre än vad som föreslås i propositiorten. Man vill gesamfliga kommuner möjlighet till denna tillståndsprövning. Jag vill helt kortsäga följande till Hans Nyhage. Det finrts nio frikommuner, och def är välutmärkt atf ge dessa kommuner, sedan de själva begärt def, tillstånd att underden här försöksperioden pröva hur det går att lösa den här frågan. Utskottetuttalar bestämt aft tillstårtdet gäller alternativ barnomsorg och rtämnerkooperativa och ideella förenirtgar. yrkar för vpk;s del avslag påpropositiortcrts förslag och uttrycker samma farhågor som han framförde då vibeslutade om frikommunerna. Utskottet betonade då det grurtdläggartde kravetatt kommuninvånarnas behov inte skall åsidosättas. uttrycker enrädsla för att privata förskolor och daghem skall främjas. Jag kan instämma iatt det i yttrandet frän socialutskottet står mycket tydligt i den gemensammaborgerliga avvikande meningen aft man anser att kommunerna skall få köpabarnomsorgstjänster av seriösa företag.' Jag vill erinra om att vi har ett mycket bra uttalandefrån den socialdemokratiska majoriteten i socialutskottet, som särskiltunderstryker att man tidigare redovisat sin posifiva synpå alternativ barnomsorg utan vinstsyfte. Def påpekas att kommunerna även i dagmåste ha all barnomsorg infogad i den kommunala planeringen. Det innebär attförst kommurten och sedan måste behandla ärendet innan fillstånd. Vi vill i stället underlätta, så att kommunen liksom fidigareskall Ytterligare försöksverksamhet i frikommunerna planera inden barrtomsorg som söks i den kommunala barnomsorgsverksamheten men slipperden långa omvägen att även undersfälla den . Jag vill också påmirtrta om att denkommunala barnomsorgen även i fortsättrtirtgcrt, oavsett om den är alternativeller inte, kommer atf stå under kontroll. Man har ävcrt rättatf överklaga kommunens beslut till länsstyrelsert. Jag vill med detta yrka bifall till utskottetsförslag och avslag på båda reservafionerna. 20HANS NYHAGE (m): Ertligt socialtjänstlagen är detsocialnämrtdcrt som har det löpartde tillsyrtsartsvaret för verksamhet av härifrågavarartde art. De farhågor som framför är ertligt minmening redan av def skälet helt ogrundade, I motsats till hävdar jag att barrtomsorgockså i enskild regi skulle vara till gagn och nytta för hela samhället. Av detskälet menar vi att det är lika bra atf vi nu far steget fullt ut och låterockså enskilda mänrtiskor och sammanslutningar bedriva barnomsorg i kommunerna,med socialnämnden som tillsynsmyndighet, 21 (vpk); Socialtjänstlagens 69 § föreskriver afttillstånd för enskilda personer eller sammanslutningar att inrätta hem för vårdeller boende skall lämnas av . Detta kan krtappast anses varastatliga regler som utgör hinder för en effektiv kommuual verksamhet, vilketärtdå är motivet för att ändra dem, enligt proposifionen. Däremot ser de borgerliga en charts aft slå ett slag förprivatiserirtgen på detta område - behövde bara lyssna påHans Nyhages inlägg för atf få det bekräftat. Detta bjuder ni dem, i närangreppen på den kommurtala verksamheten stegras och privatiseringskampanjcrnablir alltmer högljudda, Def är däri problemet ligger, och det är därför som vii motiort och reservation från vpk yrkar avslag på denrta del av propositionen. Jag menar att detta är en fråga, där det är viktigt attreglerna blir lika oavsett om det är ert frikommun eller en anrtart kommun.Behovet att peta i de gällande bestämmelserna har irtte framstått klarare avWivi-Artrtc inlägg, Denrta belastning av frikommunsförsöket borde rti irtte hamedverkat till, Kampert mot privatiseringen stärks inte utan motverkas avåtgärder som dertrta, 22 (); Begäran atf få pröva att själva ge tillståndhar kommit från de frikommurter som firtrts rtu. Jag vill säga till det är därför som vi tycker att det passar bra att detta ingår i denpågående försöksverksamheten, och det är också därför vi har yrkat avslag påden moderata reservationen. överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarknadsutskottets betänkande 18.) Kammaren övergick fill atfdebattera socialutskottets betänkande 32 om vissa frågor om vård avmissbrukare. Läkarutbildningen i m. m. 23 (): I socialutskottets betänkande 1986/87:32behandlas vissa frågor om vård av missbrukare. I betänkartdet behartdiäs ocksåtvå motionsyrkanden om s.k. kontraktsvård inom . Yrkandcrta haravstyrkts av utskottsmajoritetert. I Crt reservation som är fogad till betänkandet harcenter-, folkparti- och moderafledamöterna i utskottet kortsfaterat aft lagenom vård av missbrukare varit i kraft under fem är och att erfarenheterna visaratt vårdtiden enligt lagen är för kort för att kunrta motivera gravamissbrukare till fortsatt vård under frivilliga former. Den frivilliga vård sominleds under hotet om tvångsvård blir ofta kortvarig och tämligen menirtgslös. Det finns ertligt vår menirtg ingen självklar lösning påfrågan hur en effektiv missbrukarvård skall organiseras. Man bör emellerfid tavara på de olika alternativ till vård som firtrts och sträva efter aft ge möjlighettill ökad valfrihet även i dessa avseenden. Vi förutsätter atf socialberedrtingen överväger de förslagom införande av frivillig kontraktsvård inom socialtjänsfcrt som framlagts ochi ett slutbetänkande lägger fram förslag om en sådan vård. Jag yrkarbifall till den reservatiort som vi har fogat till detta betänkande, 24 (): Med hänsyn till att socialberedningen tittar på de härfrågorna kan jag fatta mig väldigt kort; Vi behöver inte gå vidare i den härdebatten utan kart avvakta vad socialberedrtingen kommer med. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan, Överläggnirtgen i detta ärende var härmed avslutad,(Beslut fattades efter debatteri om arbetsmarknadsutskottets betänkartde 18,) Kammarert övergick till attdebattera socialutskottets betärtkande 33 om ersättrtirtg ertligt avtal omläkarutbildning och forskning m, m. Läkarutbildningeni m. m. 25INGVAR (); I detta betärtkartde behartdiäs regerirtgensförslag till mcdels- Prot.1986/87:134 , Ä ndringar i delpensioneringen, pensionstillskott tillänkor m. m. anvisning för bidrag till undervisrtirtgssjukhus m, m,,och vidare ett regeringsförslag om överenskommelse artgåcrtde statligdriffsersättning för läkarutbildning och forskning m, m, 1anslutning fill proposi-tionsförslagen har behandlats dels en motion från moderaternaom avveckling av nämndert för urtdervisnirtgssjukhusens utbyggnad, dels enmotion med anledning av propositiort 1986/87:104 - också den en moderafmofion-som far upp läkarufbildrtirtgcrt i , Utskottet har avstyrkt de moderatayrkandena, och vi har i artlednirtg av detta fogat ett par reservafioner tillbetänkartdet. Vi vill framhålla att läkarrekryferirtgcrt fillglesbygdcrt kart underlättas om man följer våra ställrtirtgstagartden, Vi vetatt de hittillsvarande erfarenheter-rta av läkarutbildningert vid universiteteti och resultatet av arbetet beträffande läkarförsörjrtingen i Jämtlartdslärt visar att utbilduingens lokalisering har betydelse för var deläkarstuderande förlägger sirt yrkesverksamhet efter avslutade studier.Eftersom dessa erfarenheter är så positiva vill vi ge möjlighet för en ökadintagning just vid , Jag yrkar bifall till reservation 1, Sedan har vi också en reservation om nämnden förundervisningssjukhusens utbyggnad. Vi anser att de investeringsersättningarsom nu utgår bör ersättas med schablonmässiga belopp. Om man gör dessaförärtdringar, behövs infe lärtgre rtämrtdcrt för undcrvisrtingssjukhusensutbyggnad, och det är detta som vi i reservation 2 vill ge regeringen tillkänna. Jag yrkar bifall till denna. 26 (); Det är mycket möjligt att reservanterna harrätt i att det skulle vara lämpligt att förlägga en viss läkarutbildning tillUmeå, Men utskottsmäjoriteten pekar på att frågan om den framtidaläkarufbildningcrts lokalisering och dimensionerirtg håller på att ses över,och vi är irtte beredda att förorda ett uttalande av , innan denrtaöversyn är färdig. Vad gäller förslaget öm nämndert förundervisningssjukhusens utbyggnad, NUU, är utskottsmajoriteten iute övertygadom aft dcrt av reservanterrta förordade modellen skulle innebära lägrekostnader. Jag beratf få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efter debatten om arbetsmarknadsutskottets betänkartde 18,) - Kammarert övergick till attdebattera socialförsäkrirtgsutskottets betänkande 22 om ändringar idelpensioneringen, pensionstillskott fill änkor m, m. Ändringari delpensioneringen, pensionstillskott till änkor m. m. 27NILS CARLSHAMRE (m); har tidigare i vår fattat mårtga ochviktiga beslut rörande pensioner. Det förslag som föreligger i proposifion133 är att betecknasom låt mig säga en uppsamling av lösa trådändar, till större delenkonsckvensändringar och kompletterirtgar, delvis av mycket teknisk natur, I ochför sig skulle propositionen ha kunnat ge oss anledrting att, om vi så önskat,fa upp hela debatten på nytt. Vi har ju numera de möjligheterna i . Viinom oppositionen har emellertid avstått från att göra detta. Det finns tillsocialförsäkrirtgsutskottets betärtkartde 22 fogat ett särskilt yttrartde avföreträdare för , och moderata samlingspartiet i utskottet,där vi påpekar att vi givetvis har kvar samma uppfattningar som vi hadetidigare under vårcrt vad gäller t, ex, den rätta nivån på delpensioncrt, vadgäller de s, k, urtdanfagandepensionärernas öde och anrtat, Mert vi har alltsåirtte tagit upp dessa frågor nu - vi har infe velat ge riksdagsmajoritetcrtartledning aft upprepa sina okloka beslut från tidigare i vår. Men det finns också två reservafioner vid betänkartdet. Degäller vad som kan se ut som ganska tekniska ting. Den ena hartdlar omegertförefagarnas möjlighet till delpension, Def råder ju strängare villkor föregenföretagare -villkor som är svårare att uppfylla - än för anställda, och såmåste det nog vara. Även vi reservanter är medvetna om atf det knappast går attbereda delpensionsmöjlighet för egenföretagare på precis samma villkor som föranställda, Delpcnsiortcn är från början konstruerad för människor som mer ellermindre följer en stämpelklocka - som har regelbunden lättkonfrollerad arbetstid.Då kan mart acceptera även små variationer i arbetstiden. Vi är medvetna om aftdetta är svårare när det gäller egenföretagare, vi har inte ansettsvårigheterna vara av den omfattningen att kraven måste hållas så hårda att enegenföretagare tvingas minska sin arbetstid med hälften för att komma iåtnjutande av delpension. Vi menar attde kontrollproblem som utan tvivel finnsnog borde kunrta äveu orti vederbörartde nöjer sig med att reduceraarbetstiden med en tredjedel, I reservation 1, som är gemensam för de treborgerliga partierna, föreslår vi att på detta sätt skall det bli. Den andra reservationen handlar om själva sättet attberäkna pensionsuu-derlaget på. Kammarens ledamöter har förmodligert lagt märketill att det har pågått en allmän debatt ute i samhället uuder om detta.Många som hade tärtkt sig atf ta delpcrtsiort med den nya kompensationsrtivårthar funnit att det fakfiskt inte lönar sig - det kart t, o, m, bli sämre ärtdet skulle ha blivit med dert tidigare gällartde 50-procerttiga rtivårt. Dettaberor på att man i stället för att som tidigare beräkna pensiortcn på ettunderlag från det sista arbetsåret före pensioneringcrt rtu skall räkna ut ettgenomsrtitt på de tre bästa av . Det är klart att en människasom har en kanske något ovanlig inkomsfufveckling - med ert mycket markantinkomstökning just def , innart vederbörartde går i delpcrtsiort -förlorar på att mart räknar på detta sätt. Men det finns också andra grupper som kan förlora härvidlag.Vi har särskilt pekat på utlåndsarbcfande sortihar varit borta under några avde aktuella fem åren samt kommer hem och då får ett oförmånligt pensionsunderlag.Det förhåller sig faktiskt så aft av det nya pensionsunderlaget kan blimindre i kronor räknat än av etf pertsionsunderlag räknat på det , gamlasättet. Även om vi av mänga skäl kan acceptera huvudregeln, att man så att sägaskall ha etf något bredare sätt för beräkningen än att bara räkna på Ändringar i delpensioneringen, pe/isionstdl-skott tillänkor in. Ändringar i delpensioneringen, pensionstillskott tillänkor m. m. ett endaår, så bör det öppnas någon möjlighet att rätta till icke avsedda effekter. Dethar, tror jag, inte varit propositionsförfaffarens mening att någon skulledrabbas av en direkt försämring på grund av def nya sättet aft räkna. Vireservanter rekommenderar helt enkelt att def öppnas en möjlighet att göraundarttag i de fall då det kan vara rimligt för att undvika icke önskadenegativa effekter för de pensiortcrade. Märkvärdigare än så här är det infe, ävcrt om jag ärmedveten om att det kan låta märkvärdigt rtog. Men, fru talman, jag nöjer migmed detta och yrkar bifall till båda de för de icke-socialistiska partiernagemensamma reservationerna vid utskottsbetänkartdet. 28DORIS (): När delpensionen infördes i vårt land 1977.hade vi en kompcrtsationsnivä på av pensionsundcrlaget. Denna nivåändrades under de borgerliga regeringarna till , och fortfarande utgårdelpension av pensionsunderlagef: Men har fattat beslutom att beloppet skall höjas från fill av pensionsunderlaget, ochbestämmelsen om den höjningen kommer att träda i kraft . Def har förts en diskussion om hur pensionsundcrlagetskall beräknas. Pensionsberedrtingcrt har lagt fram ett betärtkartde som utgörgrunden för den regeringsproposition som behandlas isocialförsäkringsutskoftets betänkande 1986/87:22. Pcrtsionsbcrcdrtingcnpekade på de betydande svårigheter som hade uppkommit vid försäkringskassornanär det gällde tillämpningen av delpensionsförsäkringen för just de grupper sompåstås få försämringar, när vi nu höjer beloppet till . Man anförde att detnuvarande systemet för att bestämma den försäkrades arbetstid ochinkomsfförhållandcrt var komplicerat samt hade tagit alltför mycket av försäkringskassornasfid i anspråk. Det hade också uppkommit svårigheter för den enskilde försäkrade,och det tycker jag är def mest allvarliga. Den försäkrade hade infe möjligheteratt förutse hur stor pensiortcn skulle bli - hur utfallet skulle bli. En stor del av omprövnings- och besvärsärendena rörandedelpensionen har också gällt just denna fråga. Oklarheterna har varitbetydande, och när det förhåller sig så är def ytterst angeläget att manförsöker skapa ett system som undartröjer oklarheterrta och gör försäkringenbetydligt mera begriplig och genomträrtglig för dcrt människa det gäller - förden person som skall ha delpensionen. Utfallet är ytterst varierande. I vissa fall har mankunnat göra beräkningen på den sertaste månadsinkomsten, i andra fall har defkunnat vara fråga om den senaste årsinkomsten, och man har också kunrtat gålärtgre tillbaka. Detta har inneburit att den som haft möjlighet att höja sininkomst högst betydligt har kunrtat få vad vi skulle bedöuia som ett utfall somicke ligger i lirtje med beräkrtingen för . Till detta kommer atfinkomsten kan påverkas av uuder en kollcktivavfalsperiodsom arbets-fidsmirtskningcrt påbörjas, och def är inte heller bra. är förslaget - berednirtgens förslag var enhälligt, ochutskottet har inte haft något atf erinra - att pensiortsurtderlaget skallberäknas med utgångspunkt i före arbetstidsminskningen, attde två sämsta åren räknas bort och att en poärtg läggs till. När man då gårigenom många fall finnermart atf kommer att få crt förbättrirtg. Flertalet tjänar alltså på denrtya regelrt. De som gynnas av förslaget är i stor utsträckrting de som fårsänkta inkomster närmast före delpensioneringen, bl. a.ackordsarbetare med tunga, slitsamma arbefeu. Gcrtomförartdet av dessaförbättringar i förhållande till nuläget är helt i linje med den anda i vilkendelpensioneringen kom till. Utskottets vice ordförande nämnde reservationert där detstår att det skulle kunna bli försämringar för dem som före pensioneringen harvarit missionärer eller haft artnat arbete utomlands. Det är självklart att detfirtrts möjligheter att fortlöpartdc se på utfallet av försäkriugar. Det ärriksförsäkringsverkets uppgift, och jag utgår från att så sker. Den grupp som rtämnde är mycket liten. Detgäller människor som kan ta delpension och som omedelbartdessförinnan haft utlandstjänst. Det är i regel människor i andra åldrar som ärmissionärer eller har SIDA-arbefe. Som nämnde, uppfar dennaproposifion ytterligare förändringar i försäkringssituationen. För dem som blevänkor före blir reglerna fördelaktigare när det gäller attberäkna värdet av en- eller tvåfamiljsfasfighet som förmögenhet. Enligt de nyareglerna skall en fjärdedel av taxeringsvärdet tas upp i stället för hälften.Vidare får änkor vilkas märt begärde undantagartde från ATP rätt fillpensiortstillskott från . Med tanke på kammarens ansträngda debattid skall jag,liksom vice ordföranden, begränsa mig fill att hälsa dertrta reform med stortillfredsställelse, och jag yrkar bifall till hemställan i utskottetsbetänkande /87:22 och avslag på reservafionerrta. Ändringar idelpensio-neringen, pensionstillskott Ullänkor m. m. 29 MARGÖ (vpk); Som ett resultat av en tillstyrkt vpk-motionkommer att fatta beslut om att de s. k. undanfagsärtkornaäntligen skall få sitt pensionstillskott. Det är ett glädjande beslut, givetvisförst och främst förde 3 500 kvinnor som från kommer att fånästan . mer , vilket de verkligen behöver. Def är ocksåglädjande sett ur kvinnoperspektiv, att dessa kvinnor inte längre betraktas sombihang till sina män och skall straffas för mänrtcrts urtderlåfelser, utan attde betraktas som självständiga persortcr. är def också miu förhopprting atf vi i snartskall kunna enas om ert godtagbar lösrtirtg ävcrt för dessa märt, som sattesirta hustrur på undantag, så atf de här frågorna kommer bort från debattertoch vi här i kammaren kan ägna oss åt aft diskutera andra vikfigafördelningsproblem när def gäller pensionerna. Jag yrkar bifall till utskottefs hemställan i betänkandet. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarknadsutskottefs betänkande 18.) Kammaren övergick fill att debatteraarbetsmarknadsutskottets betärtkande 18 om de statsanställdas medbestämmandevid beredningen av regeringsärenden. Prot.1986/87:134 >[ De statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden De statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden 30 (): Regeringen har hemställt om riksdagensvälsignelse av def samverkansavtal som skall ersätta rtu gällartde avtal ommedbesfämmartdc för de statsanställdas organisationer vid beredningen avregeringsärcrtden. Från moderat håll har vi kritiserat dennuvarande ordningen, som innebär att de statsanställda givits vad som kanbetecknas som dubbel rösträtt. Det nya avtalet är i och för sig etf framsteg, även omockså det irtnebar långtgående möjligheter att påverka regeringsbeslut ochfördröja handläggningen. Ändå säger vi moderater rtej till regeringenshemställan. Den politiska demokratin får enligt vår uppfattning inte göras fillföremål för avtal mellan parter på arbetsmarknaden. Vi begär därför ireservation 1 förslag till lagstiftning. I reservation 2 begär vi tillsammans med ochcerttern en översyn av MBL inom hela den offentliga sektorn.Också här hävdar vi principen atf frågan om gränsdragningen mellan denpolifiska demokratin och de offenfligansfälldas förhandlingsrätt infe kanbestämmas av parterna i avtal. I övrigt vill jag hänvisa till de betänkartden omarbetsrättsliga frågor som utskottet i sedvanlig ordning återkommer med tillhösten. Jag yrkar bifall till de båda reservafionerna. 31INGVAR i (c): Av utskotfets skrivning framgår att det nu ärtillfredsställande att frågan om de statsanställdas medbestämmande vidberednirtgen av regeringsärcrtdert gcrtom def ingångna avtalet nu bringas tillert lösning. Denna skrivning är en klar överdrift. Frårtcenterpartiets sida har vi markerat detta genom en reservafiort och ettsärskilt yttrartde. Frågan om MBL i offentliga sektorn har under många årvarit föremål för debatt. har vid upprepade tillfällen pekat pådet ur demokrati-synpunkt principiellt felaktiga i aft MBL-förhandlingar kaninkräkta på den politiska demokratin. Höstert 1981 beslutade också ,på förslag av arbetsmarknadsutskottet, aft begära en utredrting som skullesyfta till en klarare gränsdragning i förhandlingsfrågorna på både delartdsfings- och de primärkommunala områdcrta. Regeringsskiftet 1982 inrtcbaremellertid att socialdemokraterna ändrade detta beslut. Den nuvarande regeringens motstånd möt att vidta rtågrartiera gcrtomgri-partde förändringar kan bara tolkas som bristande respekt förde grundläggartde principerna för utövandet av den polifiska demokratin ochett klart uttryck för det korporativa tänkesätt som i betydande hänseertdertpräglar dagens socialdemokrati. I reservafion 2 framhåller vi tillsammans medmoderaterna och aft gränsdragningar ifråga om den politiskademokratirt infe skall bestämmas av avtal. Den översyn som vi förordar skallomfatta hela den offentliga sektorn. Jag yrkarbifall till reservation 2. Anf.32 (); I detta betärtkartde, 1986/87:18 frårtarbetsmarknadsutskottet, behandlas propositiort 1986/87:147 om destatsartställdas medbesfämmartdc vid beredning av regeringsärcrtden samt tvåmotioner som väckts med anledning av proposifionen. Utskottet har också valtatt i anslutrting till behartdlingen av denrta propositiort behandla tremotioner som väcktes under allmärtrta motionstiden . Vidare finrts crt artmälarthärom i budgetpropositiortCrts bil. I propositiorten föreslår regeringen aft riksdagcnskallgodkärtna det avtal som tecknats mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer om medbestämmandevid beredning av regeringsärcrtdert samt aft regeringen skall bemyndigas aftfördela arbetsgivaransvaret för avtalets fillämpning m. m. mellan myndigheter. Avtalet innebär att nu gällande avtal om informafion ochförhandlingar enligt lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) vid beredningav regeringsärenden ersätts av ett avtal om samverkart. Enligt detta avtalskall huvudorganisationerna informeras orti vikfiga frågor som skallbehartdiäs. Med viktiga frågor menas sådana som har betydande följder förarbetstagares anställnings- och arbetsvillkor.