prot · GA0989 · 1986-12-31 00:00:00 — Under de icke-socialistiska regeringsåren 19761982skedde några kommundelningar, som tände hoppet på flera platser i landet attdet skulle vara möjligt att få bättre fungerande kommuner. Detta hopp släcktesmycket snabbt sedan socialdemokraterna tillträdde regeringsmakten . Minfråga till är: Varför är socialdemokraterna så rädda föratt gå den lokala opinionen till mötes? Kravenpå förändringar kommer från kommuninvånarna själva, krav som i regel avspeglarenhälliga uppfattningar i den bygd som berörs. Vidden genomgripande översynen av kornmunallagen, som genomfördes ,öppnades möjligheten att som ett led i det kommunala beredningsarbetetgenomföra "kommunala folkomröstningar". Inga detaljregler omförfarandet finns i kommunallagen. Man hänvisar till att valnämnden fårutnyttjas för genomförande av omröstningen. Eftersom de erfarenheter som finnsav kommunala folkomröstningar är goda, finns det enligt uppfattninganledning att utforma bättre regler för förfarande vid sådana omröstningar.Regler som bör fastställas.gäller t. ex. valnämndens medverkan, reglerna förbeslut om genomförande av omröstningen, frågornas utformning och beslut omdessa. Detta har tagits upp i reservation 5. Ireservafion 6, som jag slutligen skall säga några ord om, behandlas frågan omförsöksverksamhet med öppna nämndsammanträden. Vi anser att det vore värdefulltom en sådan försöksverksamhet kunde komma fill stånd. Det skulle gällanämndsammanträden i de delar som inte gäller myndighetsutövning mot enskild.En sådan försöksverksamhet skulle också ligga i Unje med folkstyrelsekommitténsförslag som gäller utskottsarbete. Vi skulle få en parallellprövning av dessa två frågor. Jag yrkar meddetta bifall till reservationerna 4, 5 och 6. TiUdetta betänkande finns också fogat ett särskilt yttrande från ochfolkpartiet som gäller den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor. Defrågor om den kommunala kompetensen som tas upp i betänkandet går liksomi fjol i båda riktningarna, att både vidga och snäva in den kommunalakompetensen. Vi delar stat-kommun-beredningens slutsats att någon utvidgning avden kommunala kompetensen när det gäller att bedriva näringsverksamhet inteskall ske. Det finns de som är bättre skickade än kommunerna att bedriva sådanverksamhet. Det finns också inom den sektorn ett stort utrymme för lokalainitiativ och småföretagsamhet, och man kan t. o. m. ta över delar av kommunalverksamhet på entreprenad. Vi har i vårt särskilda yttrande också velat peka påvikten av att gällande kompetensbestämmelser inte överträds. Med detta har jag yrkat bifall till de reservationer vilka harmedverkat till. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 71 (vpk): Den kommunala verksamheten är föremål för utredningar ochförsöksverksamhet. De flesta motionsyrkanden kan tydligen avslås medmotiveringen att utredning pågår. Det visar föreliggande betänkande. I vissafall kan man naturligtvis avvakta utredningar, men det får inte bli ett enkeltsätt att slippa ta ställning till olika förslag. Defrågor som behandlas rör skiftande problem. Jag skall beröra några avdessa. Ettproblem rör representationen i kommunala nämnder. sedan infördesnärvarorätt för personalföreträdare. råder det missförhållandet attmindre partier saknar möjligheter att följa nämndernas arbete. Det finnsskillnader mellan facklig närvarorätt och rätten för alla partier att delta,antyder utskottet med påpekandet att den fackliga närvarorätten innehållerbegränsningar. Men det finns också likheter och beröringspunkter. I båda fallenhandlar det om att medge närvarorätt för andra än dem som valts enligt gängsevalordning. Vi har i vpk-motionen om insyn för samtliga partier i kommunalanämnder pekat på den debatt som uppstått rörande facklig närvarorätt kontra detfaktum att mindre parfier saknar insyn. Ytterligare en omständighet som talarför mindre partiers insyn i kommunala nämnder är försöksverksamheten med lokalaorgan. Närfrågan var föremål för utskottsbehandling anförde konstitufionsutskottetatt principiella kommunaldemokratiska skäl talar för vikten av att även småpartier representerade i fullmäktige har möjlighet att få insyn i de kommunalaorganens arbete. Utskottet menade emellerfid att ansvaret härför åvilade iförsta hand de politiska partierna och anförde vidare att man utgick ifrån attkommunallagens bestämmelser fill skydd för minoritetsgrupper noga följs ikommunerna. Detta uttalande återges även . Detär naturligtvis betydelsefullt att principen om aUa partiers insyn slås fast.Så tiU vida är utskottets uttalande av värde. Men erfarenheten visar att detsaknas enhetiiga regler för hur det hela skall gå till. Det är därför vi begärten ändring i kommunallagen i syfte att garantera samtiiga partiers insyn ikommunala nämnder och styrelser. Om detta skall ske genom inrättande av extra suppleantplatsereller reglerad närvarorätt kan övervägas. Avgörande är att nuvarandegodtyckliga förhållanden ersätts med fasta regler. Utskottetpekar nu på den pågående bearbetningen i avdemokratiberedningens förslag och att detta arbete skall utmynna i förslag tiUen ny kommunallag. Utskottet utgår från att den i mofionen upptagna frågankommer att prövas i det pågående kommunallagsarbetet. Dä jag tolkar detta somen indirekt beställning har vi från vpk inte reserverat oss. Utskottoch riksdag är tydligen inte beredda att gå längre än till dettauttalande. Låt mig dock säga att vi kommer att följa frågans behandling medstor uppmärksamhet. Det är ett mycket rimligt krav att alla parfier skall hainsyn i de kommunala nämndernas verksamhet för att kunna fullgöra de uppdragväljarna har gett dem. Närdet gäller fackliga företrädares närvarorätt kan noteras att arbetslivscentrumi samråd med skall genomföra en utvärdering av den nyalagstiftningen. Detta ligger i Unje med vad utskottet anförde när lagen antogs.Även vi från vpk reste en rad frågeställningar i samband därmed, och vi hoppasatt de skall bli belysta i denna utvärdering. Det bUr då tillfälle attåterkomma till frågan. Ireservation nr 3 behandlas den pågående privatiseringen av verksamhet.Utskottsmajoriteten tycks inte se de problem som aktualiseras i motion K610avJörn och avstyrker motionen. Men kan man blunda inför vad som sker? DeborgerUga, särskilt , blundar naturUgtvis inte utan driver påprivatiseringsprocessen. Men var står socialdemokraterna? Manbehöver inte ta de mest extrema exemplen - som i , därbit för bit av den kommunala verksamheten utförsäljs och privatiseras - för attse allvaret i vad som håller på att ske i kommuner och landsting.Civilministern har sagt - och utskottet ställer sig bakom detta - att en kommunsom på ett visst område valt en entreprenadlösning bör bevara sådan kompetensatt den kan genomföra en reell prövning. Utskottet anför också att kommunen hardet övergripande ansvaret för verksamheten. Men ingen kan förneka att dendemokratiska kontrollen upphör eller försvagas, att medborgarnas möjUgheter attvärja sig mot felaktiga eller orättvisa beslut blir sämre och att hela idén omoffenthg service undergrävs genom privatisering. Deproblem som här har aktualiserats får ökad betydelse i takt med nedskärningarnainom den offentliga sektorn, och de kräver stor uppmärksamhet. Ett par kompetensfrågorvill jag beröra. Detgäller till att börja med frågan om utvidgning av den kommunala kompetensen närdet gäller internationella frågor. Där har jag reserverat mig till förmån förmotion K607 av . Olika beslut har ju visat att den ursprungligauppfattningen att kommunerna inte skall engagera sig i denna typ av frågor ärgenombruten. En utredning om formerna för internationella engagemang är därförett rimligt krav. Denandra frågan gäller den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor. Ävenhär finns skäl för en viss vidgning av befogenheterna. Den motion som behandlasoch avstyrks syftar närmast till att begränsa den Jaghar därför i ett särskilt yttrande påpekat att Prot. 1986/87:89 det också pågår en debatt om vidgad kompetens. Tilldessa frågor blir det tillfälle att återkomma i anslutning till statkommun-beredningensbetänkande. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationernanr 2 och 3, som har fogats till detta betänkande. 72 WIVI-ANNECEDERQVIST (s); Företrädare för övriga partier har talat för och yrkat bifall till sinareservationer. Låt mig nu beskriva utskottsmajoritetens syn pä de olikamotionsförslag och reservationer som betänkandeinnehåller. Motionernaav och angående avskaffande av den' fackligarepresentationen i kommunala nämnder behandlades och avslogs av förrariksmötet, närmare bestämt . Då hade de nya bestämmelsernai kommunallagen om närvarorätt för personalföreträdare varit i kraft underknappa . har kommunerna fått erfarenhet av hur fackliga företrädaresnärvaro- och yttranderätt i kommunala nämnder fungerar, även om de fortfarandekan sägas vara i begynnelsestadiet. Sommånga har sagt tidigare här beslutade arbetslivscentrums-styrelse i juniförra året att genomföra en uppföljande studie av den här nya lagstiftningen.Studien skall ta upp dels i vilken omfattning närvarorätten har utnyttjats,dels vilka principiella och praktiska problem den nya lagstiftningen fört medsig. ArbetetskaU genomföras i nära samarbete med . Jagvill säga till att jag inte betraktar arbetslivscentrums intressesom ett misslyckande. Det var sagt frän början att detta skulle studeras, ochvi bör, Hans Nyhage och , avvakta resultatet av detta arbete - detbrukar vi göra. Med detta yrkarutskottsmajoriteten avslag på reservation nr 1. NilsBerndtson anser i vpk-reservationen nr 2, i likhet med motionären ,att kommuner och landsting skall få befogenhet att avge internationellaopinions- och solidaritetsyttringar. Denhär frågan - om vidgning av den kommunala kompetensen - har diskuterats ochbehandlats tidigare här i vid ett flertal tillfällen. harstat-kommun-beredningen lagt fram ett delbetänkande så sent som i september1986 - medverkan i internationella frågor (DsC 1986:10). Statkommun-beredningenanser efter sina olika överväganden att det inte föreligger något skäl tillutvidgning av den kommunala kompetensen. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Vi brukar avvakta utredning, och vi brukar avvaktaremissbehandling. Utskottsmajoriteten föreslår att vi nu avvaktarremissbehandlingen. I reservation nr 2 föreslås ytterligare utredning i frågan. Utskottsmajoriteten yrkaravslag på reservation nr 2. Förbud mot privatiseringav verksamhet krävs av Svens-, 9Riksdagens protokoll 1986/87:89 son i enmotion, och i vpk-reservatiön nr 3 yrkar bifall till den motionenoch föreslår att också denna fråga skall utredas. Utskottet behandlade den här frågan under förra riksmötetoch avstyrkte då vpk-motionen med krav om utredning. Utskottet har sammauppfattning som , nämligen att ett sådant förbud som motionärenkräver skulle utgöra ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utskottet betonar, och jag vill gärna understryka detta,, att den kommun som valt en entreprenadlösning måste ha detövergripande ansvaret för verksamheten på området. Kommunen måste, naturligtvisingripa om den s. k. likställighetsprincipen är i fara. Viktigt i det här sammanhanget är att kunna öppna vägarför att folkrörelser, föreningar och kooperativ skall kunna ta ansvar förverksarnhe-ter som bedrivs i regi. Här harfolkrörelseutredningen enligt sina direktiv bl.a. i uppgift ätt föreslååtgärder för att undanröja sådana hinder som finns för folkrörelser,föreningar och kopperativ. beräknas avge sittslutbetänkande detta år. Med dettayrkar jag avslag på reservation nr 3. I reservafion nr 4 förespråkas enpositivare syn påkommundelningar. Det är en fråga som också diskuterats i kammaren ,och utskottet anser även att det ibland kan finnas kommunalademokratiska skäl för att en kommun delas, men genom den kommunalademokrafiseringsprocess somhela tiden pågår, bör eventuella problem kunna lösaspå annat sätt än genom korrimundelningar. . Jag yrkar avslag på reservation nr4. Reservation nr 5 bygger på en gemensam borgerligmotion,.där man anser att det finns behov av särskilda förfaranderegler m. m. ifråga om kommunala folkomröstningar. Sedan en fid tillbaka rnedger korrimunallagstiftningenkommunerna att, så att säga, mäta dén kommunala, opinionen genom folkomröstningar. Efter som en folkomröstning får ses som en typ av opinionsundersökning och inte kan betraktas som ett val, kan det inte vara nödvändigt att närmare reglera detta förfarande. ' Enligt de uppgifter jag har inhämtat, klarar kommunernavid behov' en folkomröstning på ett smidigt sätt. En del kommuner anordnarfolkomröst-. ningar i anslutning till allmänna val, vilket t. ex. min egenko.rri'mun; , gjorde i anslutning till valet , då man hade enfolkomröstning i endast en del av kommunen. Det skulle vara värdefullt om någon av reservanterna, t.ex. eller ; kunde nämna vilka kommuner som stött på problem i den här frågan och även ge exempel på vilken art av problem de i så fall haft! Jag yrkar avslag på reservation nr 5. avslog och även'1984 motioner omöppna nämndsam manträden. Då det inte framkommit något som mofiverar ett annat ställningstagande, avstyrker utskottet motionerna 613 och 615. Jag yrkar avslag på reservation nr 6. De moderata ledamöterna i utskottet anser i reservation nr7 att reglerna rörande kommunernas kompetens i näringslivs- ochsysselsättningsfrågor bör ses över och-att utgångspunkten i detta arbete börbygga på en restrikfiv inställningi fråga om stöd till näringslivet. Jag måste nu hänvisa till ytterligare enutredning. En utredning har nämligen gjorts av stat-kommunberedningen somnyligen framlagt ett delbetänkande - näringslivspolitik. Samverkanmed staten och näringslivet (DsC 1986:16). I betänkandet, som ännu inte remissbehandlats, drasslutsatsen att några förändringar på detta område inte är påkallade. Därföravstyrker utskottet förslaget, och jag yrkar avslag på reservation nr 7. Därmed, fru talman, har jag yrkat avslag på allareservationer och ber att få yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. 73 (): Jag tog i mitt anförande upp tvåfrågeställningar som direkt berörs i avgivna reservafioner och riktade mig tillWivi-Anne . Först gällde det frågan om facklig företrädare ikommunala nämnder. ser det inte som étt misslyckande redan nu skall utvärdera ifrågavarande lagstiftning; Hon hänvisar också till det översynsarbete som arbetslivscentrum skall företa. ' Redan då lagstiftningen antogs framförde vi krifik motden. Vi avvisade lagförslaget och menade att en lag bör vara en bra produktredan då den antas av . Vi skall inte behövaföreta en översyn och utvärdering för att rätta till brister i en lag.Riksdagen skall, då lagen antas, veta vad den innehåller och vilka konsekvenserden får. Det finns i synnerhet anledning att djupt besinna den kritik somframförs redan på beredningsstadiet. Arbetslivscentrum skall också överväga de principiellaproblemen med den här lagstiftningen. Detta tycker jag nästan är detallvarligaste. Här överlåts alltså åt ett organ, sorn också självt harpartsinslag i styrelsen, att göra, denna utvärdering. Det vår den principiellauppläggningen som jag ifrågasatte i mitt huvudanförande; sådana diskussionerskall partierna ansvara för, menar jag. Det är partiernas ansvar både i riksdagoch i kommuner öch landsting att hålla rågången klar i frågor som handlar omden kommunala demokratin. Detta har inte heller dennagång på något sätt velat vidgå, utan hänvisar till utredningsarbetet. Det år-enbrist, men vi får leva med den. När det gäller kommundelningar frågade jag vad det är somhindrar ätt folk lokalt - på sin ort, i sin bygd - skall få avgöra om de villha- kommundelning. Jag fick inget svar på den frågan. Hithörande problem kanlösas på annat sätt, säger . Det skall då vara genom olikalokala organ, frikommunförsök, osv. Men det finns inget som urkommunaldemokratisk synpunkt kan svara mot en självständig kommun, av-. sådanomfattning att det går att klara de demokratiska problemen, frågor om insynetc. Det är känt och beskrivet var gränserna gåroch att den kommunala demokratin försämras i kommunei" över éri vissstorlek. Jag vill minnas att den kommunaldemokrafiska kommittén på sin tidtalade om ett invånarantal på 8 000-10 000 som det ideala för en kommun när detgäller- den demokrafiska sidan. Sedan finns det också andra frågor att tahänsyn till. Jagkonstaterar att det i varje fall inte är den lokala vilja som kan finnas som socialdemokraternavill gå till mötes, utan de vill- såsom jag tolkar det hela - snarare behållade stora kommunerna därför att dessa utgör en del i den maktstruktur somsocialdemokraterna vill ha, dvs. en centraliserad lösning avsamhällsstyrelseskicket. Somett argument för att avvisa förfaranderegler avseende kommunalafolkomröstningar ställde frågan vilka problem det är somvi vill lösa. - Det var ju det jag redovisade i mitt huvudanförande; nämligenatt vi vill ha klarhet, så att det inte behöver uppstå diskussioner vid dettillfälle då man beslutar om en lokal folkomröstning. Sådana regler som vi.anser bör fastställas gäller valnämnds medverkan vid omröstningsförfarande,hur frågorna ställs, besluten om dessa och övriga problem som berörgenomförandet av en folkomröstning. 74 HANS NYHAGE (m): Det finns ingen anledning att avvakta arbetslivscentrums utvärdering avverksamheten med personalföreträdare i kommunala nämnder. Bestämmelsen ärfelaktig, och en felaktig bestämmelse skall avskaffas. Anser verkligenWivi-Anne att det råder likhet i demokratiskt hänseende mellansamtliga kommuninvånare i den här frågan? Vadfinns det för skäl att inte ha en positiv inställning till att kommuninvånarnasvilja respekteras, när de själva framför önskemål om att få dela sin kommun? Degör uppenbarligen detta därför att hela den kommunala verksamheten därmedskulle förbättras - till gagn för kommuninvånarna. Vad finns det då för skälatt inte ha en positiv inställning i detta sammanhang? Vadfinns det för skäl att inte medverka till att kommuninvånarna får möjlighettill inflytande genom förbättring av folkomröstningsinstitutet? Det är det vivill. Därmed kan.vi skapa ökade.möjUgheter för invånarna i en kommun att självamedverka på ett annat sätt än nu och få ge sina synpunkter till känna. Jagmåste också fråga: Vad finns det för skäl att inte vilja medverka fill attkommuninvånarna får möjlighet att mer öppet än nu följa de kommunala nämndernassammanträden? Det skulle otvivelaktigt öka intresset för de kommunala frågorna. Jagvill upprepa det som jag sade i mitt huvudanförande: Man måste dra några slutsater av det som sker i samband med konstitufionsutskottets granskningsärenden. Vore det inte bättre att där ha ett öppet utskottssam manträde och låta dem som är intresserade, inte minst pressen, ha möjlighet att följa detta, än att ha det som förekommer utanför KU:s sessionssal? Jag säger ornigen: Det är lätt att I detta avseende dra en parallell med de kommunala nämnderna. Viborde rimligen alla kunna vara överens om att landstiiigskommuner och övrigakommuner skall behandla sina invånare lika. Risken är uppenbar att det intesker om kommunerna engagerar sig i näringspolitiska frågor - det sker redan påalltför många håll . Det finns alltså all anledning att se överbestämmelserna och se till att de skärps. Likhet skall råda mellan allainvånare i en kommun i detta avseende. 75 (vpk): I den motion som berör förbud mot privatisering av verksamhetpåpekas att "har kommersiella intressen, främst ledda avvissa storföretag, sökt pressa fram privatisering av verksamheter inom denkommunala sektorn". Sedan nämns en rad av de risker som uppstår och somäven jag tog upp i mitt första anförande. I motionen sägs vidare: "Motdenna bakgrund bör ett skydd mot privatisering skapas lagstiftningsvägen." Wivi-AnneCederqvist anser att detta är ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Jagvill fråga: Vilket är aUvarUgast, det ingreppet i den kommunala självstyrelseneller de avsteg från principen om kommunalt ansvar för offentlig service somföljer av privatiseringen? Oftahyllas kommunernas roll när det gäller att säkra samhällsservicen, mensocialdemokraterna är inte beredda att skydda denna service mot privatisering.Privatiseringsvågen från borgerligt håll ute i kommunerna möts vanligtvis - jagskall inte säga alltid - av motstånd från socialdemokraterna lokalt. De skullesäkert ha känt styrka om socialdemokraterna här i hade haft mod attmedverka till att stoppa privatiseringen. Detta är ett problem , och detkommer att bli ett ännu allvarligare problem framöver - det bör Wivi-AnneCederqvist tänka på. 76 WIVI-ANNECEDERQVIST (s); Såväl Hans Nyhage och som har tagit uppfrågan om fackliga företrädare vid sammanträden i kommunala nämnder.Lagstiftningen om närvarorätt för fackliga företrädare innehåller ett flertalbegränsningar. talade om att likhet skall råda meUan allakommuninvånare, men personalföreträdarna har inte samma närvarorätt somrepresentanterna för de politiska partierna, utan de har rätten att närvaraendast vid behandlingen av frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Man kan säga att det är ett komplement till nuvarandemedbestämmandesystem. Det är säkert många som har missuppfattat detta, men såstår det i såväl propositionen som lagen. Arbetslivscentrum skall nu utvärderadenna fråga. Närdet gäller kommundelning och demokratifrågor över huvud taget, som flera harvarit inne på, speciellt , har man i denna diskussion helt glömtbort de många frågor som har tagits upp och som berört denkommunala demokratin. Vi kan ta ett exempel; frikommunförsö-ket. Det skallgöras en utvärdering, som sedan kommer att kunna ligga tiU grund för flerakommuners medverkan. Eftersom jag själv tillhör en frikommun vill jag säga attden kommunen, kommun, med sina olika områdesstyrelser mycket liknarden modeU som beskrev i början av sitt anförande, en sortsnärområdesmodell där människorna själva skall kunna bestämma och besluta iolika frågor. Mankan tänka sig att även beslut om skolan skall tas i en sådan här lokal nämnd.Det kan då uppkomma skillnader inom kommunen, t. ex. vad gäller skolböcker e.d.Då skall naturligtvis kommunstyrelsen och fuUmäktige agera på ett rättvist ochjämlikt sätt så att ingen bUr lidande. Men det är mycket viktigt att beslutenfattas närmare alla människor, i områdesstyrel- Prot.1986/87:89 18 mars 1987-. ser, distriktsnämndereller vad man vill kalla organen i fråga. Detta är på. gång överallt i landet;Jag måste säga att jag tror mer på en sådan lösning; en stark ekonomi i botten,men närheten som en mycket viktig faktor. Jag yrkar härmed bifall tillutskottets hemställan. ' - ." Anf.77 (): -' Vi kanske inte kommer så mycket längre i denna debatt. Jag vill baratill säga att jag inte alls glömt bort vad som har hänt pådet kommunala.området när det gäller frikommunförsöket. Kommundelsnämndergenomfördes efter valet , initierat- av ett center-partistiskt statsråd; ' \, Jagglömmer heller inte bort de diskussioner vi har haft om frikommunför-; söket. Jag tycker att Wivi-Aniié själv pekade litet på problerrien med kommundelsnämnderna. Det hon ville ställa mot kommundelsnämn- derna och de lokala politiska uppfattningarna var en stark kommunstyrelse och'étt starkt fullmäktige. Dé skulle hålla ihop allt från toppen. Då finris egentligen inte så mycket kvar; Snarare har det skett en ytterligare koncentration.' Defackliga företrädarna skall vara ett komplement fill medbestämmandelagen,säger . Sedan försöker hon säga ätt det finns så mångaundantag och så mycket begränsningar att lagen egentligen inte betyder särskiltmycket. Det tycker jag är ytterligare ett argument för att ta bort dennalagstiftning. ' Anf,78 (): I mitt anförande tog jag upp den kommunala självstyrelsen och betonadevärdet av att kommuninvånarna själva får vara med om att besluta om de sakersom berör dern direkt i deras vardag. säger att det kanuppstå olikheter inom olika kommuner eller kommundelar. Ja,-det får det väl lovatt bli då. Det tycker jag inte är någon nackdel i det här fallet. Orn rnanmenar något med kommunalt självstyre får man också vara beredd på att det kanbli olika lösningar på problemen.