prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Det krävs alltsååtgärder. Det finns ytterligare ett fält som borde diskuteras ochdet är utsläppen från industrier. har föreslagit utsläppsavgifter; somskulle gälla även för dem somhåller sig inom ramen för de regler som koncessionsnämnden har angivit, dvs. enstimulans till industrier och värmeverk att minska sina utsläpp och såatt dekommer under det utsläppstak som har angetts. Tyvärr har vi i hittillsinte fått något stöd från socialdemokratin för den tanken. Det krävs alltså kraftåtgärder. Jag konstaterar då medbeklagande att de åtgärder som regeringen har vidtagit för Stockholmsvidkommande inte tyder på att det blir någon radikal förbättring avluftsituationen i . 85LARS (); När vi diskuterar utsläppsfrågor är detangeläget att precisera var partierna står, och det var därför jag begärdeordet. Det finns ingen större skillnad i synsätt när det gäller utsläppsgränserinellan och mig, och i mänga av dessa frågor står ocksåmoderaterna på samma sida som och . När vi i harröstat om dessa frågor har majoriteten bestått av socialdemokraterna och vpk,och de borgerliga partierna, ibland och , har stått på denandra sidan. Det gäller bl. a. en sänkning av de inhemska utsläppentill två tredjedelar. säger miljöministern optimistiskt att hon tror att detmålet skall nås. Vad är då kommentaren till att svavelutsläppen har ökat detsenaste året? När det gäller kväve, som bevisligen är farligt, ärminskningsnivån ganska lågt satt, och anser att utsläppen måstehalveras fram till perioden . Vad säger statsrådet omperioden ? Miljörörelsen anser att svavelutsläppen måste minska med80-90 %. När det gäller kolanvändningen har mina partikamrater iStockholm ställt upp bakom beslutet att bygga . Tyvärr måsteåtgärder vidtas för att behålla energin när kärnkraften skall avvecklas. Ifråga om normerna där anser att svavel per megajoule bör vara 'den övre gränsen. Det förslaget har socialdemokraterna inteställt sig bakom i , utan vi har fått reservera oss för det. Om den tjocka eldningsoljan säger statsrådet att ensänkning övervägs från 1,5 till . Koriimer det verkligen förslag på denpunkten? Vi fick ett positivt besked om den tunnaeldningsoljan, nämligen att kravet på en minskning av svavelhalten till ,som har begärt, skall uppfyllas. Det finns en lång rad sådana härfrågeställningar där vi har haft olika uppfattningar i . Jag villslutligen ta upp biltrafiken. Vi har inte varit överens om tidpunkten förövergången till katalysatorrening och bättre reningsteknik i övrigt. Men detsom står i fokus nu är den befintliga bilparken. De borgerliga partierna har iriksdagen begärt stimulanser för att få bilar från den äldre bilparken att gåöver till bättre rening. Vi har ständigt fått negativa svar, men det är enviktig frågeställning. Är statsrådet beredd att medverka till att vi fårmöjlighet att införa stimulanser för.rening av avgaser från de äldre bilar söminte har katalysatorreriing? 86Miljö- och energiminister : Vi skulle kunna göra den här debatten till endiskussion om vem som har varit sämst eller bäst i det förgångna. Vi har mångaexempel att beslå varandra med om vi skulle önska det. Men det är bådetröttsamt och destruktivt att hålla på med det. Jag vill bara ge ett exempel:Under åren 1976-1982 lyckades man inte komma fram till något riksdagsbeslut omkraftfulla åtgärder för att skärpa normerna för utsläpp frän koleldadeanläggningar. Det var.ett av de första förslag som jag som ny energiministerlade fram till och som innebar att vi har.världens strängastekrav. då de genomfördes var det många som ansåg att detekniskt sett var omöjliga att uppfylla. vet vi att vi klarar av dem medbred marginal. Därför är det sannolikt att de kommer att skärpas. När det gäller utsläpp från oljeeldade anläggningar har vinotifierat . Vi väntar bara på att processen skall bli färdig för att viskall kunna fatta beslut. Men ännu mer betydelsefullt är att vi genom samladeåtgärder för att minska oljeanvändningen och skärpa bestämmelserna redan nu harfått en minskning av svavelutsläppen räknat och att visannolikt till mitten av - vilket jag anser nödvändigt - kommer attkunna uppnå den 8590-procentiga reduktion som mänga talar om. Vi har också minskat behovet av att använda kol till mellanen tredjedel och hälften av vad vi alla räknade med vid tiden förfolkomröstningen om kärnkraft - och det är betydelsefullt för att minskautsläppsnivåerna. Det är emellertid långt ifrån tillräckligt. Vår ambition äratt fortsätta minskningen, bl. a. genom att utveckla ny miljövänligförbränningsteknik. Värtaanläggningen är en anläggning där vi får pröva sådanteknik, och den kommer bara att få gå under förutsättning att den klarar mycketstränga krav. Totalt sett - genom den utbyggnad av fjärrvärmesystemet vari'Värtan ingår-handlar det om en minskning med /år i Stockholm.Kväveutsläppen blir oförändrade, men alltså inte högre. Det är riktigt att man mitt ibland stänger avvärmepumpar. Jo, mitt har vi under lång tidtvingats producera el med oljeeldade kondenskraftverk. Detta är urmiljösynpunkt mycket olämpligt - detta kan låta motsägelsefullt, men det ärverkligheten. Och jag tror att och jag kan vara överens om attdet i den situationen är klokt att göra så. Det förhållandet att svavelutsläppen har ökat har ettsarnband med att vi har haft stränga vintrar, som har ökatoljeanvändningen - tyvärr även för elproduktion i våra kondenskraftverk.Dessutom har den omvända oljekrisen lett till att många, på ett sättsom inte är önskvärt, har börjat använda olja igen. Den utvecklingen börförhindras. Till slut vill jag säga att när det gäller storstäder somStockholm har de bästa resultaten när det gäller minskning av utsläppenhittills nåtts på energisidan. Situationen är betydligt mer bekymmersam vadgäller trafiken. Därför har jag haft överläggningar med kommunalpolitikernafrån storstadsområdena om möjligheterna att åstadkomma betydligt bättreinsatser när det gäller trafiken för att påtagligt förbättra miljön i dessaområden. Det är verkligen nödvändigt. 87PAR (): Miljö- och energiministern ville inte att viskulle ägna oss åt att diskutera det förgångna. Jag kan ha förståelse för detnär jag har hört det exempel som statsrådet tog, nämligen att det under deborgerliga åren inte hade varit möjligt att komma fram till ett riksdagsbeslutom reningskrav. Det var så, söm säkert minns, att den dåvarandemittenregeringen lade fram ett sådant förslag . Det förslaget fälldesav socialdemokraterna och tillsammans. Vad denna heliga elleroheliga allians hade för syfte i det här sammanhanget kan diskuteras. Det sadesfrån socialdemokratiskt håll att det var otillräckligt, från attdet var litet för strängt. Men resultatet blev att hela processen blevuppskjuten. Socialdemokraterna får alltså tillsammans med moderatasamlingspartiet helt ta på sig ansvaret för att det inte då blev någotriksdagsbeslut. Sedan säger att de stora insatserna när detgäller att fä ned de försurande utsläppen har varit minskning av användning avfossila bränslen. Det är riktigt och den har varit mycket betydelsefull. Vadhar då varit den socialdemokratiska regeringens bidrag i arbetet för att få nedoljeanvändningen och över huvud taget att få en bättre energihushållning här ilandet? Jo, den socialdemokratiska regeringen har tagit bort de stimulansbidragsom fanns för energibesparande investeringar. Man har tagit bort anslaget tillden kommunala energirådgivningen, som gav kommunerna möjlighet att hjälpa demsom ville göra energibesparande investeringar och man har kraftigt skurit nedstatens anslag till energiforskning och utveckling av ny teknik. Såvitt jag kan förstå har de politiska förändringar somhar skett sedan socialdemokraterna kom till makten varit enbart negativabeträffande möjligheterna att få till stånd energihushållning och nyenergiteknik. Att det ändå härskett en hel del beror naturligtvis på attenergipriserna ett tag låg så pass högt att de stimulerade tillenergibesparande investeringar. Detta gäller framför allt olja, men däremotinte på elsidan, där det har varit en ganska ordentlig elrea. är prisetinte speciellt högt på olja heller, och vi ser resultatet i form av ökadeutsläpp. När det gäller vill jag konstatera,att även om utbyggd fjärrvärme leder till mindre utsläpp kan man i dettafjärrvärmesystem använda flera olika energikällor. En viktig källa ärvärmepumpar, som delvis kommer att ersättas av koleldning-och det kan inte varanågon fördel ur utsläppssynpunkt. 88LARS (): Utöver besparingar, som tog uppoch som är en mycket angelägen fråga, är också skärpta normer för utsläppmycket viktiga. Jag kan inte förstå varför inte regeringen och majoriteten häri kan ställa sig bakom de krav vi har. Jag skall inte räkna upp allaprocenttal, eftersom det är teknikaliteter. Men det visar sig på alla sätt attdet finns tekniska möjligheter att skärpa normerna både för koleldning, för dentjocka eldningsoljan och mycket annat. Därför är det förvånande att vi bara harkommit till den lätta oljan. Det är bra att det blir . men också de andrafrågeställningarna där socialdemokraterna och vpk har röstat emot i riksdagenär mycket viktiga. Det är viktigt att fä skärpta normer även pä dessa områden. Statsrådet sade att biltrafiken är en stor fråga i det härsammanhanget. Jag hade väl hoppats att ändå få något belyst hur på våra synpunkter om miljöstimulanser för den befintliga bilparken. Det ärändå så att bilarna är seglivade. Vi vet att vi har bra bilar som varar mängaår och att det dröjer oerhört länge innan den bättre reningen slår igenom. Dåskulle stimulanser för den befintliga bilparken kanske vara det just nu allramest effektiva sättet att minska kväveutsläppen. I övrigt delar jag uppfattningarna om den tyngrebiltrafiken, om att vi vill ha Kalifornienkrav osv., men jag tycker inte attdet är någon idé att räkna upp alla de krav vi har. Det är bra att statsrådetnu arbetar med de tyngre fordonen, men också ägarna till de befintligapersonbilarna bör få stimulans för att skaffa bättre rening pä sina bilar. 89Miljö- och energiminister : Jag är näst intill imponerad av,detdödsförakt varmed kastar sig.ut i debatten med några exempel somjag var snäll nog att inte ta upp i mitt förra anförande. Det är riktigt att förslaget från mittenregeringen fölldärför att och socialdemokraterna röstade emot, men det var avhelt olika skäl. ville inte ha ens de låga krav sommittenregeringen föreslog. Vi krävde betydligt strängare normer. Om ni hadevarit kloka hade ni 1980 efter folkomröstningen stött vårt motionsförslag omatt kärnkraftsavvecklingen skulle vara avslutad . Det förslagetfördes fram i en socialdemokratisk motion efter folkomröstningen. Om ni hadevarit lika kloka och röstat med oss när det gällde strängare utsläppskrav, hadedenna fråga inte blivit försenat till dess att vi fick ensocialdemokratisk regering. När det sedan-gäller de samlade insatserna för hushållningoch utveckling av ny miljövänlig teknik är det ett faktum att av de sammanlagt10 miljarder som har satsats de senaste drygt tio åren har 7 miljarder satsatsefter det socialdemokratiska regeringstillträdet , alltså nästantre fjärdedelar. Det är också-under.den tiden som halveringen av oljeanvändningenoch den mycket kraftiga reduktionen av behovet av att använda kol hargenomförts. Jag säger inte detta för att jag vill påstå att insatserna hittillsvarit tillräckliga. Vår ambition är att öka dem. Vad vi måste ge oss på med mycket stor kraft ärtrafiksystemet. Jag vill bara fästa uppmärksamheten pä en sak, och det är attde socialdernokratiska lokala organisationerna och deras kommunala företrädarei , och när det gäller trafiken har lagt fram mycketlångtgående förslag till förändringar för att förbättra miljön, bl. a. i sinaprogram i kommunerna men också i form av motioner till den socialdemokratiskapartikongressen. Dessa frågor kommer att behandlas där. och riktlinjer somkommer att påverka arbetet så länge vi har en socialdemokratisk regering kommeratt läggas fast vid kongressen. 90PÄR (): Vem som är mest dödsföraktande, jag, skall vi kanske inte tvista om. Jag är naturligtvis glad över attBirgitta tillerkänner mig mod. Däremot tror jag inte att jag visadesärskilt mycket mod just i det här fallet, därför att min kritik mot vadsocialdemokraterna gjorde är riiycket berättigad. Jag sade i mittinlägg att och socialdemokraterna anförde olika motiv, men vad degjorde tillsammans var att fälla mittenregeringens förslag, och det medfördeatt inga skärpningar åstadkoms. Man stoppade de skärpningar av kraven sommittenregeringen ville genomföra. Det är faktiskt vad man åstadkommer somräknas, inte vilka haranger man omger sitt agerande med. Socialdemokraternabromsade alltså en utveckling. Om man bara hade varit ute efter skärpningar kunde manmycket väl ha låtit mittenregeringens förslag gå igenom och sedan återkommitmed förslag till ytterligare skärpningar. Så har vi gjort. Vi godtog detförslaget då och har sedan successivt krävt ytterligare skärpningar. Men när vihar krävt ytterligare skärpningar , då är det socialdemokraternasom -den här gången tillsammans med vpk - har satt stopp. Jag kan tyvärr inte riktigt ta ställning till BirgittaDahls räkneexempel när det gäller satsning på hushållning och alternativ, menvad jag vet är att de uppgifter som jag lämnade i mitt förra inlägg, nämligenatt man har skurit ner anslaget till energiforskning och utveckling av nyenergiteknik kraftigt under dessa år, är riktiga. Man har också dragit inbidragen till energibesparingsinvesteringar och energirådgivning. Detär klara och oomtvistliga fakta. Jag har uppriktigt sagt varit ganska bekymrad över densocialdemokratiska energipolitiken på dessa områden som jaguppskattar de otvetydiga uttalanden som ofta gör om vikten av attsäkerställa en kärnkraftsavveckling. Det är alltså viktigt att arbeta på ettsådant sätt att vi får ett energisystem som leder till mindre och mindreförsurande utsläpp. Exemplet är oroväckande också på det sättet upplever gapet mellan regeringens utfästelser - som är tilltalande - ochvad man släpper igenom i praktiken. I Stockholmsfallet godtar man alltså iprincip en oförändrad utsläppssituation, trots att man borde ha haft chansenatt aktivt verka för att få en lösning på energisidan i som ledertill rejäla minskningar. Det är detta gap mellan i och för sig tilltalande ochriktiga målsättningar och vad man sedan gör i praktisk handling som geranledning till bekymmer. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på interpellation 1986/87:226 om kemikaliekontrollen 91 Miljö- och energiminister ; Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att effektiviserakemikaliekontrollen i . Kemikaliekontrollenhar setts över för endast ett par är sedan. resulteradei dels en ny lag om kemiska produkter, dels en ny myndighet,kemikalieinspektionen, som började sin verksamhet den 1 januari 1986.Bakgrunden till reformen av kemikaliekontrollen var regeringens bedömning attdet var nödvändigt att få till stånd en effektivisering av arbetet inom dettaviktiga område av miljöpolitiken. Det är därför naturligtvis nödvändigt att vinu noga följer upp att reformen ger de avsedda effekterna. De nyaarbetsformerna inom kemikaliekontrollen skall därför prövas efter det attverksamheten pågått . Särskilt resursavvägningen ochsamverkansformerna mellan de myndigheter som arbetar inom detta område skall dåövervägas. Därefter får ställning tas till den fortsatta omfattningen ochinriktningen av kemikaliekontrollen. Genom internationellt samarbete kan myndigheternasresurser för granskning av kemikalier effektiviseras väsentligt. Genomöverenskommelser om fördelning av granskningen av olika produkter mellanländerna kan dubbelarbete undvikas och betydligt fler ämnen och produktergranskas ingående. Dessa frågor diskuteras bl. a. inom kemikaliegrupp.Sverige deltar aktivt i detta arbete och föreslog som målsättning attde 1 000 kemikalier som svarar för av den volym kemikalier som användsbör kunna granskas genom samarbete mellan länderna. Det svenskaförslaget fick stöd av övriga länder vid mötet. När det gäller frågan om ansvarsförsäkring för kemiskaprodukter vill jag hänvisa till det arbete som pågår inom justitiedepartementetmed en produktansvarslag. Enligt vad jag erfarit räknar man med att ett förslagskall vara färdigt i slutet av detta år. Jag vill vidare erinra om det ansvar som ligger på dekemikalielevererande företagen att se till att produkterna är väl utredda medavseende på sina effekter på hälsa och miljö samt att information lämnas omsäker hantering av produkterna. Stora förändringar har genomförts inomkemikaliekontrollen. Jag kommer noga att följa hur verksamheten utvecklas. Somjag nämnde inledningsvis kommer en översyn att göras efter det att den nyaordningen varit i kraft . När detta underlag är framtaget kommerregeringen att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som behövervidtas. 92PAR (); Jag ber att fä tacka miljö- ochenergiministern för svaret också på den här interpellationen. Försurningen, som vi diskuterade , ärett av de centrala miljöproblem vi har att brottas med. Kemikalieanvändningenär ett annat problem, som i och för sig delvis sammanfaller medförsurningsproblemet, men det är ett huvudproblem på miljöområdet. Det finns enmängd kemiska produkter som cirkulerar i vårt samhälle, ett stort antal nyakemiska produkter dyker ständigt upp-det kan röra sig om tusentals produkterper år - och vi har bristande kunskaper om de effekter som de här kemiskaämnena och produkterna leder till. Hälsoriskeffekter uppträder ofta först efterlång tid. Det kan röra sig om inkubationstiderpå i vissa fall, vilketgör en bedömning ännu svårare. Även om man lär känna hur en viss kemikalie verkarisolerat, vet vi därmed inte hur den verkar tillsammans med andra Det kan uppstå olika typer av synergieffekter. Detta är alltså ettallvarligt och komplicerat problem. Mängden av kemiska produkter som ständigtökar betyder också att detta är ett snabbt växande problem. Till vårt förfogande har vi bl. a. kemikalieinspektionensom med några handläggares hjälp skall försöka hålla kontroll pä den härutvecklingen. När man tittar på deras möjligheter påminner det litet grand ombilden av någon som försöker ösa en sjunkande roddbåt med hjälp av en tesil.Det är inte särskilt effektivt. De fåtaliga handläggarna har i realiteten ingensom helst möjlighet att utöva någon effektiv kontroll över flödet av nyakemiska produkter. Det erkänner de också öppet. Det blir en kontroll som skerstickpiovsvis och sporadiskt. I övrigt är man tvungen att lita till vadleverantörerna själva uppger. Man får hoppas att leverantörerna i allmänhet ärärliga, men även om uppsåtet är ärligt kanske man inte lägger ned alltförmycken möda på att ta reda på fakta som ändå aldrig kommer att kontrolleras. är kanske inte heller helt ärliga. Det är alltså inte tillfredsställandeatt i praktiken basera kemikaliekontrollen i vårt land på vad importörer ochleverantörer själva uppger. Vi skulle givetvis behöva en effektiv kontroll. Det som statsrådet säger om möjligheten att genom ettinternationellt arbete dela på bördan tycker jag är positivt och lovvärt. Våraproblem sammanfaller givetvis med de problem som liknande länder har. Det ärsamma kemiska produkter i mycket stor utsträckning. Detta tycker jag är bra.Däremot upplever jag kanske svaret som litet intetsägande närdet gäller viljanoch möjligheten att pä ett mer radikalt sätt förändra våra egna möjlighetertill kemikaliekontroll. Jag tycker att vi borde kunna vara överens om att denkontrollapparat vi har är helt och hållet otillfredsställande. Den närmarsig inte ens en effektiv kontroll av kemikalierna. Därför borde man övervägaatt se över läget snabbare än som antyds i svaret. Det är självfallet alltid ekonomiska problem förbundna medatt bygga upp en kontrollapparat. Men här borde rimligen regeln om attförorenaren skall betala gälla, dvs. det bör vara självklart att det är den somvill producera eller importera kemiska produkter som helt skall stå förkostnaden. Med den utgångspunkten borde det inte vara omöjligt att bygga upp enkontrollapparat som är anpassad till det faktiska behovet, vilket innebär attstaten genom kemikalieinspektionen kan göra egna kontroller av i princip allade nya kemiska produkter som söker sig in på den svenska marknaden. Successivtkan man också beta av de befintliga kemiska produkterna. Det är vi alltsåväldigt långt ifrån . Jag skulle gärna vilja höra statsrådet ytterligareutveckla om regeringen är beredd att bygga upp en kemikaliekontroll som innebäratt de kemiska produkter som finns på vår marknad faktisktkontrolleras och att de kemiska produkter som söker sig in på vår marknadkontrolleras redan från början. 93Miljö- och energiminister ; Naturligtvis skulle vi önska oss ännueffektivare och bättre resurser. När man står i början av en verksamhet och detgäller att verkligen städa i mycket stora problem förefaller kanske problemenövermäktiga. 7 protokoll 1986/87:119-121 Prot.1986/87:119 jag kan inte riktigt skriva under på beskrivning,för så hjälplöst omedvetet handlar intekemikalieinspektionen med de resurser den Jag följer verksamheten mycket noga, och vi är överens omatt inspektionen i den här situationen skall tillämpa principen - vilket manockså gör - att på ett strategiskt sätt inrikta sig på sådana områden som manbedömer som särskilt angelägna, både i det nationella arbetet och i detinternationella arbete man har tagit initiativet till Det tror jag är det bästasättet att se till att man får ut det mesta av resurserna . Tillskillnad mot alla andra myndigheter fick faktiskt några myndigheter påmiljöskydds- och säkerhetsområdet förstärkta resurser i stället för nedskurnaresurserna i årets budget. Dit hörde kemikalieinspektionen. Det är ett uttryckför regeringens vilja att man så långt som möjligt skall få bra resurser. Efterbara verksamhet kommer det att ske en översyn av kemikalieinspektionen.Jag tror faktiskt inte att det vore rättvist mot dem som där gör ett mycketambitiöst arbete att utsätta dem för en översyn tidigare än . Dåkommer man att kunna ta ställning till om och på vilket sätt arbetetytterligare kan förbättras. 94 (): Jag vill understryka att uttrycken"hjälplöst" och "omedvetet" var , inte mina.Jag har inte sagt någonting sådant om kemikalieinspektionen. Vad jag har hävdatär att man i förhållande till det jobb som behöver göras har fullständigtotillräckliga resurser och att man alltså inte ens kan komma i närheten av eneffektiv kontroll av alla de nya kemiska produkter som söker sig in påmarknaden, än mindre beta av de kemiska produkter som redan finns där. noterar att kemikalieinspektionens resurseri alla fall inte har skurits ned, utan tvärtom ökats något. Man fårnaturligtvis vara glad och tacksam föratt inspektionens resurserinte harskuritsned ytterligare, att inte tesilen har bytts ut mot en tårtgaffel. Det skullevara den ungefärliga effekten om man hade tagit bort några av de få tjänstersom finns . Vad det -handlar om är, såvitt jag förstår, attkemikalieinspektionens resurser helt enkelt inte alls är i denstorleksordningen att man kan göra det jobb som skulle behöva göras, nämligenatt se till att alla nya kemiska produkter faktiskt kontrolleras. Dä räcker detinte med en eller annan ny tjänst, även om det är tacknämligt, utan det skullebehövas en organisation av en helt annan storleksordning än den vi har i dag.Jag tror uppriktigt sagt inte att de som arbetar på kemikalieinspektionenskulle bli så hemskt ledsna om man redan nu gjorde en översyn i syfte att geinspektionen rejält ökade resurser. Det menar jag skulle behövas. De resursernabör finansieras av de företag som producerar kemiska produkter. Ett sätt att få resurser för detta ändamål kan kanske varaen sådan ansvarsförsäkring som vi från sida motionerat om. Jag hoppas att det nu kommer ett förslag till en sådan försäkring. Det antyds ju i svaret, och det är i så fall mycket värdefullt.