prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill också länina ett svar som kan riktas tillsamtliga borgerliga företrädare, som talar om konkurrensneutralitet. Den kannaturligtvis mätas på olika sätt, men ni brukar vara företrädare föruppfattningen att marknaden mäter så bra. Det tycks vara attraktivt ochlukrativt att köpa hyresfasfigheter, och man kanske kan fundera på omkonkurrensneutraliteten går åt fel håll. ,herr talman, har utskottet i detta betänkande behandlat två motionersom berör frågan om särskild fastighetstaxering. I en motion Prot.1986/87:104 föreslåsatt omtaxering skall kunna ske om marknadsvärdet rent allmänt har 8 april1987 Bostadsbeskattningsfrågor m. m. minskat,och i en annan motion krävs att en omtaxering skall kunna ske om taxeringsvärdetbör förändras med . uppfattningnu som tidigare; Det finns risk för att förslagen kommer att innebäraatt man via en särskild fastighetstaxering skulle införa en ny allmän sådantaxering, och detta vore fel. Innan jag slutar vill jag kommentera ett yttrande frånBritta Bjelle. Hon säger, att om det saknas en helhetssyn i dessa frågor blirdet lätt fel, orättvist och t, o. m. diskriminerande. Just detta är skälet tillatt jag på punkt efter punkt har sagt att bör avvakta detställningstagande på hela detta område som regeringen kommer att göra tillföljd av bostadskomtnitténs förslag. Med detta har jag, i vissa fall kanske ensmula flyktigt men ändå något, berört de flesta motionerna och samtligareservationer. Jag hoppas att det har framgått att jag yrkar bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande 31 i alla delar och avslag påsamtliga till betänkandet fogade reservationer. 53 (vpk): Låt mig först klara ut detta medbostadsbidrag till alla hushåll utan barn. beslutaderiksdagen mot vpk:s röster att avskaffa möjligheten för hushåll utan barn atterhålla bostadsbidrag. Vpk gick emot det beslutet, och vi har tagit upp fråganvid många fillfällen och föreslagit ett återinförande av möjligheten för allahushåll utan barn att erhålla bostadsbidrag. gjorde ettuttalande i det betänkande som behandlades om att manförväntade sig att bidraget skulle återinföras, och beslutade ienlighet med bostadsutskottets hemställan. Sedan har regeringen haft tre tillfällen att effektueradenna beställning, eller vad vi nu skall kalla den. Men det har man inte gjort.Regeringen hade fillfälle när proposition nr 48 lades fram . Dåhänvisade man till att regeringen i budgetpropositionen skulle återkomma tillfrågan om bostadsbidrag för hushåll utan barn. Men när budgetpropositionen komfanns inget sådant förslag. Då hänvisade man till att det skulle komma ensärskild ungdomsbostadsproposition. Nr 93 har den och den har kommit. Den ärföremål för behandling i bostadsutskottet. Inte heller där föreslås någon bostadsbidragsmöjlighetför alla hushåll utan barn, utan man inskränker sig fill att föreslå ett sådantbostadsbidrag till ungdomar som är i åldern . Så ligger det fill medden saken. I fråga om industrifastigheterna citerade jag vad densocialdemokratiske utskottstalesmannen sade . Jag skall, herr talman,upprepa det han sade: Vi är inte nu beredda att vare sig ställa oss bakom enutvidgning eller avstå från att eventuellt överväga en fastighetsskatt påindustrifastigheter. Min fråga fill var: Är det fortfarande ertställningstagande? Bostadsbeskattningsfrågor m. m. 54KARL-GÖSTA (): svarade inte på min direktafråga varför man skall ha olika beskattning beroende på var man bor. Jag nämndesom exempel i mitt anförande att taxeringsvärdena är olika istorstadsregionerna kontra landsbygden och ute i de attraktiva turistområdena. Desom bor i dessa fastigheter permanent upplever en orättvisa i att beskattningenär olika beroende på var man är bosatt någonstans. Det finns all anledning attdriva på regeringen i den här frågan och inte år avvakta resultaten avnågon företagen utredning. När det gäller bostadsrätterna vill ocksåavvakta och inte förändra t, ex, uppskovsregler och realisationsvinstsregler såatt de blir anpassningsbara fill villabeskattningen. Det är samma sak här,precis som nämnde i sitt anförande, att man genomskattekonsekvenserna försvårar möjligheterna för familjer att flytta från enmindre bostad till en större, vill inte heller vara med om att ekonominkonsolideras för uthyrningsfastigheter så att medel kan avsättas tillreparationsfonder och underhållsfonder. Han hänvisar till att det finns enmöjlighet att fördela stora kostnader i efterhand. Men det är en helt annansak. Då har jag haft kostnaden. Att möjligheten finns att kunna fördeladen är vi medvetna om. Men det gäller att kunna avsätta medel förframtiden, att ha en framåtsyftande god ekonomisk politik, en god ekonomiskredovisning och en god ekonomisk förvaltning för hyreshusen. På så vis kan manplanera underhållsjobb framåt i tiden. Då är det viktigt att kunna avsätta depengarna skattefritt när man har goda år i hyreshusverksamheten. Det finns allanledning att följa de moderata idéerna i detta avseende. Enligt de direktiv som finns tillsmåhustaxeringskommittén, som jag själv fillhör, är vi begränsade så att viinte kan behandla just den aktuella frågan. Vi skall rätta oss eftermarknadsvärdet. av marknadsvärdet är det taxeringsvärde vi skall kommafram till. Jag tyckte mig höra ett visst medhåll från om att deolikheter som finns inte är bra. Vi har oerhört höga taxeringsvärden inomattraktiva områden, som innebär att framför allt den permanenta befolkningenfår en mycket högre beskattning än om man varit bosatt någon annanstans. Mennågra direktiv i den riktningen finns ihte, och vi kan inte få någon ändringfill fastighetstaxering. Därför frågar jag : Hur skallvi lösa de här problemen? 55STIG JOSEFSON (c): och socialdemokraterna har heltskilda grunduppfattningar om fastighetsskatten, och vi kommer väl inte längregenom att diskutera frågan. Jag vill dock fråga: Anser verkligen ArneKjörnsberg att denna skatt är tillfredsställande? Vi anser att den är orättvisi utformningen, både vad gäller omfattningen och konstruktionen. När man lyssnar till får man närmastintrycket att de problem som vi har tagit upp i reservationerna skulle lösas iden kommande propositionen. Det var mycket få argument som framfördes mot vårasynpunkter. tror jag för min del inte att problemen kommer att lösas i propositionen,i varje fall inte alla. Om det hade varit på det sättet är det en gammal godsed i utskottet att formulera en posifiv skrivning till de frågor som manförutsätter att regeringen skall lösa i linje med motionärernas önskemål. Villaschablonen är en fråga som varit uppe väldigt mångagånger. Vi har tidigare uttalat oss positivt för att man skall utreda denfrågan och pröva möjligheterna. Det är ganska intressant att höra vad ArneKjörnsberg säger om den frågan. Det skulle också kunna vara en anvisning om vadsom är att vänta från regeringens sida. Beräkningen av reavinsten och uppskovsregein förbostadsrätter har också varit föremål för diskussion. Egentligen är det enfråga som har diskuterats så pass mycket att den skulle kunna lösas utan att vibehöver avvakta någon utredning eller den kommande propositionen. I varje fallskulle man önska att det vore möjligt. Vi fick intrycket av attdet kommer en proposifion liksom att frågorna kommer att lösas. Det voreintressant att höra syn på dessa frågor. Har en ändringverkligen gjorts så att den kommande propositionen tillgodoser en stor del avde uppslag som har väckts i motionen, vilka har fått stöd av en del avpartierna i reservationer? Bostadsbeskattningsfrågor m. m. 56BRITTA BJELLE (fp): hänvisar till att dengaranterade räntan förmodligen kommer att sänkas för en del fastigheter medstatliga lån. Därför menar han att den orättvisa som jag bl. a. talade om imitt anförande -Och den är riktig, för vissa fastigheter i det privatafasfighetsbeståndet drabbades dubbelt medan allmännnyttan tjänade dubbelt -skulle vara undanröjd om man sänker den garanterade räntan. Men då vill jagpåminna om att 275 000 lägenheter i de allmännyttiga fasfigheterna inte hardrabbats av någon extra upptrappning och inte har fått någon höjd skatt. Deberörs inte av någon sänkt ränta. De har fortfarande ett alldeles utmärktutgångsläge gentemot de privata fastighetsägarna, även om några av dem somdrabbades dubbelt får sänkt ränta. Obalansen består därför. Dessutom drabbades ägarna till kommersiellt ägda affärs-och kontorslokaler av en merbelastning på grund av den höjdafastighetsskatten. De låg helt utanför det statliga bostadslånets system, menändå drabbades de. Det gör att den orättvisan fortfarande består. Här kan manpassa på att fråga om han anser att fastighetsskatten harblivit neutral och om det är en verkligt rättvis skatt. Sedan säger att vi i folkparfiet vill haen helhetssyn för att få till stånd balans mellan bostadsrätter och egnahem.Det är faktiskt ett önskemål som vi har. Frågan är då om man behöver utredaalla de frågor som kan dyka upp i sammanhanget. Det står redan klart attmycketär orättvist. Vill man verkligen uppnå en balans mellan de bådaboendeformerna, kunde man redan nu göra det möjligt för dem som säljer enbostadsrätt att få uppskov om de flyttar till en ny bostadsrätt. Man kundeockså förbättra indexuppräkningen för dem så att de inte förlorar på inflationen. Man behöver alltså inte utreda alla frågor. De regler somverkar klara, om man har denna målsättning, borde kunna tillämpas . 57 (): Till : Det var ett ordagrantcitat, och det var för att ge den ärade vpk-ledamoten möjlighet att rätta tilluttalandet som jag tog upp det. I det första inlägget sade nämligen ToreClaeson att det gällde bostadsbidrag till alla hushåll utan barn. kom ordet"möjlighet" till, men jag är säker på att det ges möjlighet för minmeddebattör att ändra det ursprungliga uttalandet i protokollet, och då hademitt inlägg kanske något värde. och ytterligare någon annan tog uppfrågan om taxeringsvärdet. Det är nu så att taxeringsvärdet utgör grunden förbeskattningen. Taxeringsvärdet är i sin tur ett resultat av det aktuellasaluvärdet och vissa andra förhållanden. Vi är medvetna om att nuvarandeförfarande leder fill problem i vissa fall, och då bör särskilda hänsyn fas.Den möjligheten ges också inom vissa ramar. Ingen har kunnat föreslå någotbättre underlag för att fastställa skatten. Ni talar om bruksvärde påboendeförmånen, men utan att vara expert på den delen - eller ens i någon delmåhända - kan jag ändock skönja vilka enorma problem en sådan bedömning skulleinnebära. konstaterar att vi har olika uppfattning omhuruvida fastighetsskatten är rättvis eller orättvis. Jag instämmer i StigJosefsons karakterisfik att vi har olika uppfattningar; Vi tycker attfasfighetsskatten är rättvis. Vidare tror att alla problem inte kommer attlösas i den kommande propositionen. Nej, det tror inte jag heller, i varje fallinte så att ni blir nöjda. Jag återkommer till replik och viUframhålla att jag argumenterade för att man skulle försöka tä det helhetsgreppsom talade om och infe göra en sak nu och en sak då. På detsättet tappar man helheten. Detta är i sig ett argument för att man skallavvakta regeringens ställningstagande till bostadskommitténs förslag. Då fårman i varje fall en möjlighet att tä etf helhetsgrepp om dessa frågor. 58TORE (vpk): svarade inte på min fråga varhan mera konkret står beträffande fasfighetsskatt på industrifastigheter. JagskuUe kunna vidareutveckla min fråga och säga: Nämn ett enda ordentligt skälför att näringslivets fastigheter skall undantas från fasfighetsskatt när allaandra fastigheter och därmed hyresgäster och boende beskattas. som frågan diskuterats i olika sammanhang har det infe anförtsett enda bärande skäl, utan man har bara hänvisat till att man vill övervägafrågan i ett annat och större sammanhang osv. Det är konsfigt att man anser sigha råd att avstå från , som skulle kunna användas påbostadssektorn och för att förbättra statens finanser. Jag har ingen anledning att göra någon ändring iprotokollet beträffande bostadsbidragen. Jag sade att det bl. a. var fill ettåterinförande av bostadsbidragen fill alla hushåll utan barn som pengarna kundeanvändas, och jag räknade också upp några andra områden. Det handlade alltså omett återinförande av bostadsbidragen. I olika sammanhang i regeringspropositioneroch annat talar man inte om möjligheten till bostadsbidrag för olika kategorier,utan man talar om bostadsbidrag för barn, bostadsbidrag för ungdomar i vissaåldrar osv., och det är klart att man kan utvidga begreppet att gälla så. Jagville göra denna markering bara för att skulle förstå att vaddet i realiteten handlar om är fnöjligheten att få bidrag med utgångspunkt i debidragsregler som fastställts. Reglerna ger inte dessa möjligheter till allahushåll utan barn utan bara till de hushåll som har de lägsta inkomsterna, "har ett utmärktutgångsläge", sade . Hon sade också att 270 000 lägenheter idet allmännyttiga bostadsbeståndet inte fick någon upptrappning av dengaranterade räntan då de inte hade sådana lån att det var möjligt, och det ärriktigt. Vad jag talat om, vad förslaget gäller och vad säkerligenkommer att besluta om är att kompensera de privata fastighetsägare som harsådana lån att de får denna extra upptrappning. Det är en annan sak. De allmännyttiga bostadsföretagen har i olika avseendenett annat utgångsläge och de har andra villkor i vissa sammanhang än vadprivata fastighetsägare har. Detta är betingat av bostadssociala skäl och avden uppgift som de allmännyttiga bostadsföretagen har på bostadsmarknaden,nämligen att klara invånarnas bostadsförsörjning. Det är förenat med betydligtstörre allmänna och sociala utgifter än vad privata fastighetsägare generelltåtar sig. Därför är det befogat att ha ett särskilt stöd, och det vore befogatmed ytteriigare riktade stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen mot bakgrundav deras uppgifter och deras roll på bostadsmarknaden. Bostadsbeskattningsfrågor m. m. 59 (): medgav att det finns problemmed bostadsbeskattningen och att den är olika beroende på var man är bosatt.Han medgav också att han inte hade några egenfliga lösningar på problemet hurman skall kunna få en mera likformig beskattning. Det är naturligtvis mångamänniskor som drabbas, och de upplever systemet som orättvist. Det är därförviktigt att göranågonting åt saken. Om det finns olika alternativ -och vi harfrån moderata samlingsparfiet fört fram ett par alternafiv -bör detta gesregeringen till känna, så att den har en bredare bas att stå på när den skalllägga fram förslag i . Det är till förmån för medborgarna. I sitt första inlägg kommenteradeArne Kjörnsberg konkurrenssnedvridningen. Han gjorde det på ett sådant sättatt det verkade sorn om han ifrågasatte den politiska enigheten om principenatt vi skall ha en konkurrensneutral beskattning. Vill avvikafrån den principen? 60STIG JOSEFSON (c): sade att man skall ta etthelhetsgrepp när man går in och ändrar bostadsbeskattningen. Det verkar som ornordet helhetsgrepp är ett honnörsord för socialdemokraterna just nu -diskuterar vi företagsbeskattning skall man avvakta staketmodellen och ta etthelhetsgrepp där. Det kan kanske vara litet vanskligt för socialdemokraternaatt använda det ordet alltför ofta - det finns ju mängder av exempel på attsocialdemokraterna i stället gjort punktinsatser när man velat ha till ståndändringar. Prot;1986/87:104 bara påminna om tillkomsten av fastighetsskatten och höjningenav fastig- Det skulle vara lätt att här räkna upp en mängd fall därsocialdemokraterna glömt bort helhetsgreppet och i stället varit mycketangelägna om att göra punktinsatser. Det har hänt ofta. Jag vill därför barasäga att det argumentet, som här framförde, inte är någotstarkt argument. 61 (): Till vill jag säga att jag intemissförstått vare sig eller det som sägs i proposition 100 omsänkt garanterad ränta fill följd av höjd fastighetsskatt. Däremot vet jag välatt det råder obalans mellan allmännyttans företag och privataföretag då det gäller fastigheter och hyresbostäder. Men den obalansen, som manhar skapat, behöver man ju inte förstärka för att man har för avsikt attåstadkomma förändringar på fastighetsskattens område. När man införde den höjda fastighetsskatten åstadkom man -jag vet inte ens om det var medvetet, eller om förslaget bara inte vartillräckligt väl genomarbetat - ytterligare en obalans mellan de privatägdafastigheterna och de allmännyttiga. Någon motivering till att man ytterligareskulle försämra villkoren för privata fastighetsföretag i jämförelse medallmännyttans finns det inte. När man höjde fastighetsskatten fick man dessutomtill stånd en stor obalans mellan kommersiella lokaler som innehas avallmännyttan och sådana som innehas av privata fastighetsägare. Att det skallråda obalans mellan dem kan det knappast finnas några sociala skäl för. Jagåterkommer till att det förekommer orättvisor mellan boendeformerna bostadsrättoch egnahem. En enskild familj som har en bostadsrätt och som vill byta bostadkan på grund av de regler som råder inte få uppskov med skatten och drar sigdärför ofta för att byta bostadsrätt. Jag kan inte förstå varför man inte kanta itu med en sådan speciell regel utan skjuter det framför sig. Det är i dagmånga familjer som skulle ha glädje av att förhållandena vore likformiga; detskulle förbättra deras möjligheter att byta bostadsrätt. 62ARNE KJÖRNSBERG (s): Förlåt, , att jag i min förrareplik inte kommenterade frågan om fastighetsskatten på industrifastigheter.Anledningen till det var så banal som att jag hade glömt papperet i bänken.Jag skall kommentera den saken nu i stället, men jag gör det på samma sätt somjag gjorde i mitt första anförande. Jag sade beträffande fastighetsskatt påindustrifastigheter att detta krav bör och kommer att tas med vid en mer totalöversyn.av industrins beskattning. Är inte det ett mycket klart besked? Sedan ett tack för den pedagogiska uppläggningen avlekfionen. En del visste jag förut - en del nytt lärde jag mig. Till vill jag som ett slags allmändeklaration säga att jag självfallet säger ja fill en konkurrensneutralbeskattning. Om problemen med de extraordinära förhållandena t.ex. närdet gäller skärgårdsfastigheter - det här handlar ju inte bara om skärgårdenutan även om vissa andra områden - sade jag tidigare att det gäller att iakttastor noggrannhetvid indelningen i värdeområden. Vi utgår ifrån att man kommer att göra det vidde förberedelser som skall göras taxering. I varje fall en delledamöter i småhustaxeringskomrnittén anser att det i deras uppdrag ingår attse över problemen med värdefaktorerna. talade om helhetsgrepp och punktinsatser.Här föreligger nu ett betänkande där hela området tas upp. Då menar vi att detfinns skäl att avvakta ett förslag som innebär ett totalgrepp på de härfrågorna. Men om man anser att någonfing är fel. , och man harhandlingskraft gör man naturligtvis punktinsatser när så anses nödvändigt. Till vill jag beträffande uppskovsrättensäga att jag har förståelse för uppfattningen att det bör föreliggalikformighet i det avseendet. Frågan kommer att tas upp med anledning avbostadskommitténs betänkande. Jag menar ätt det finns skäl att avvakta det -när regeringen nu håller på och arbetar med det skall man inte ta upp en sak nuoch en då. Förbättrad skattekontroll av vinster på värdepapper, m.m. 63 (vpk): Jag skall fatta mig mycket kort. Det beskedsom nu lämnade är något annorlunda än det som hargivits. På frågan om fastighetsskatt på industrifastigheter svarade han att denbör och kommer att tas med i en kommande översyn då det gäller företagsbeskattningen. Då kvarstår naturligtvis frågan: Men varför i all sin dar tog man inte medden från början? Varför har man undantagit just de fastigheterna från enfastighetsskatt? Det kan inte vara motiverat vare sig av någon översyn eller avnågon dålig lönsamhet för företagen här i landet. Jag skulle kunna vara så djärv - och jag är det - att jagpåstår att det egentligen var en miss från den socialdemokrafiska regeringenssida att man inte redan vid införandet av fastighetsskatten tog medindustrifastigheterna Jag vet - det tror jag att jag framhöll i debatten ihöstas - att det långt in i de socialdemokratiska leden, som man brukaruttrycka det, finns en mycket stark stämning för detta; där beklagar man attinte industrifastigheterna från början omfattades av fasfighetsskatten. kan jag emellertid hoppas på att uttalandet, att de böroch kommer att tås med i kommande överväganden, i klartext innebär attindustrifastigheter kommer att omfattas av en beskattning likartad den somövriga fastigheter har. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 28.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 28 om förbättrad skattekontroll avvinster på värdepapper. Förbättradskattekontroll av vinster på värdepapper, m. m. 64 BOLUNDGREN (m): Det betänkande från skatteutskottet som vi nu skall debattera innehåller inte bara ett ställningstagande till regeringensproposi- Förbättrad skattekontroll av vinster på värdepapper, m.m. tion om enförbättrad skattekontroll av vinster på värdepapper. I betänkandet behandlasockså ett antal motioner som syftar till att uppnå ökad rättssäkerhet iskatteprocessen. De flesta känner igen namnen och , Det är två småföretagare som orimligt hårt drabbats av tillämpningenav gällande skattelagstiftning och av de regler för skattekontroll som gäller . De har förlorat pengar och riskerat sitt anseende. Vid sidan av och finnshundratals, kanske tusentals, människor som drabbats. kommerkammaren att behandla en proposition i vilken föreslås att en enskild personskall få en utbetalning på 2 milj, kr,, därför att skattereglerna i hans fall harlett till en fullkomligt orimlig överbeskattning. Det är således uppenbart attdet krävs kraftfulla åtgärder som garanterar de enskilda människornasrättssäkerhet i skatteprocessen. Vi moderater har motionerat omdetta, men riksdagsmajoriteten har envist gått emot våra förslag. Det skullenaturligtvis vara intressant att försöka få till stånd en fördjupad diskussionom motiven för detta, I betänkandet finns ett antal reservationer i vilka tasupp en mängd detaljer och viktiga ställningstaganden för att förbättrarättssäkerheten. Jag har inte möjlighet att ta upp alla till diskussion, menjag skall beröra de allra viktigaste. Tillsammans med ochcenterparfiet har vi moderater avgett en reservation som går ut på att vi villatt bevissäkringslagen skall upphävas. Det är en lag som gerskattemyndigheterna näst intill polisiära befogenheter utan att misstanke ombrott faktiskt föreligger. Lagen tar ensidigt hänsyn till fiskala krav påeffektivitet. Den enskilde har ett dåligt skydd mot godtyckliga ingripanden, rättsstat skall enskilda människor kunna ställa krav på rättssäkerhet ochintegritet. De skall inte behöva underkasta sig ingripanden på sätt som kan skeenligt bevissäkringslagen. Den bör således avskaffas. På senare fid har det visat sig att denbetalningssäkringslag som finns har tillämpats på ett sätt som också har letttill orimliga konsekvenser. Effekterna av betalningssäkringslagen skallvisserligen utredas, men redan nu krävs att beslutar vidta vissaåtgärder för att förbättra rättssäkerheten och skydda enskilda människor.Framför allt gäller det att få till stånd en kortare handläggningstid vidbeslut om betalningssäkring, att besluten skall vara klart och entydigtmotiverade och att det skall vara en periodiskt återkommande omprövning avbeslut om betalningssäkring. Som det nu är frånhänder man den enskilde rättenatt disponera över sina tillgångar. Slutligen och inte minst viktigt är attstaten, i de fall betalningssäkringen har genomförts utan att det funnits skälför det, naturligtvis bör ersätta den enskilde fullt ut för de skador hanlidit. Så är det inte . Det är egentligen förvånansvärt att lagen harfungerat på det dåliga sätt som den faktiskt har gjort. Vi har en generalklausul iskattelagstiftningen. Det är en klausul som skapar mycket stora problem för deenskilda skattebetalarna. Den uppfyller inte de elementäraräffssäkerhetskraven.