prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt vår uppfattrting bygger detresonemartget på ett tartkefel. För det första är vinstandelarna till skillnad från lönenosäkra. Den anställde vet inte förrärt i efterhand om det blir någon vinst attdela på eller hur stor en everttuell vinstandel blir. För det andra kan dertartställdc inte disponera vinstandelarna, eftersom dessa är bundna iminst . För det tredje bestäms vinstandclarrta irtte ilörtcförhartdlingar mellan företagsledningenoch de fackliga organisationerna, utan de beslutas av ägarna i styrelsen ienlighet med äktiebolagsrcgeln om disposition av vinst. Vi tycker mot denbakgrundert att def är ganska klart aft vinstandel inte kan jämställas med lön.Det är ortödigt att jämt och ständigt tillgripa det argumentet. Det är lika braatt göra som sade, nämligen att tala om att avgiftsbeläggningertskall gertomföras av helt andra skäl: socialdemokraterna tycker om kollektivalöntagarfonder men tycker inte om de vinstandelssystem som finns i företagen.Man skall göra klart att det är av ideologiska skäl som den här förändringengenomförs. 8 () replik: gav egentligen en ganskabra beskrivning av vinstandelssystemen. Men sedan kom det vanligafasthållandet vid de negativa synpurtkter som man anlägger på systemen ochskälen till varför man vill införa socialavgifter. Jag konstaterar atf inte svarade påmina frågor. Jag frågade bl. a. om nästa steg blir en utökning avlöntagarfonderna. Det skulle vara mycket intressant aft få veta , omsocialdemokraterna kommer aft utöka det kollektiva tvångssparandet, där denenskilde infe har någon som helst möjlighet att få etf ökat inflytande - därdet inte finrts några "raka rör mellan fonderrta och plånboken." Sä till frågan om fördelningspolitiken. Låt oss i detavseendet komma bort ifrån den socialdemokratiska synen och istället tala om det sociala trygghetssystemet, som vi ändå är överens om! Denföreslagna avgiftsbeläggningen har inte etf dyft atf göra med den enskildearbetarens trygghet! Dels handlar det om väldigt litet pengar , dels harandelarna infe alls med löneavtalen atf göra. De anställda har ju ändå sintrygghet baserad på löncrt. Talet om atf vinstandelssystemen skulle påverkakonkurrensen mellan företagen när det gäller arbetskraften var intressant. Ärdet inte bra med vinstgivartde företag som kortkurrerar om arbetskraften,? Är det SAMAK-rapporfcrt som finns i bakhuvudet, enligtvilken man skall ha en fullständigt regeringskorttrollerad lönepolitik, däralla skall ha samma lön? Jag trodde att det låg någonting positivt i att defackliga organisationcrrta kart kärtipa om bättre löner för de anställda. ; Är det så att det ärmakten åt LO-facket centralt som ni främst vill värna om? Anf.9 () replik: har svårt att förstå atf detmed vinstandelssystemet finns en risk för atf mart Srtcdvriderkonkurrenssituationen. Han vill irtte förstå def. Mcrt jag tycker att det bådei mofioner och delvis i reservationen framställs som så lätt att klart urskiljavilka pengar ett företag disponerar till lön och vilka pertgar som kartartvändas till avsättningar till en virtstartdelsstiftelse. Det är irtteriktigt så ertkelt. Mot bakgrurtd av att jag faktiskt har gartska mårtga årserfarerthet av löneförhandlingar vill jag hävda att företagets totalaekonomiska situation är med i bilden vid förhandlingarna, och om ett företaghar systemet med bidrag till en vinsfandelsstiftelse så finnsdetta med någonstans i bakhuvudet under förhandlingarna även om det inte skernågon formell avräkning av vinstandelarna: drog också jämförelser med de diskussionervi fidigare fört om differentierade socialavgifter. .Visst var etf avargumentcrt atf ett sådant system skulle innebära en administrativ belastning.Men huvudargumentet var, , att vi infe tror på ert resonemang omatt man i ett litet företag skulle sköta sig så mycket bättre när det gäller arbetarskyddoch omsorgert om de anställda att detta motiverade etf lägre uttag avsocialavgifter. Def finns bra och dåliga företag i def avseendet, men det harinfe med storleken på företagen att göra. ondgör sig över den enligt hans bedömrtingbristande rcmissbchandlingcrt. Det är klart atf mart kan tycka aft def gickundart i svängarna från det att utskottet tog initiativ till att synpunkterfick lämnas. Men vi fick ändå in fullödiga synpunkter från dem som vi tycktedef var meningsfullt aft hänvända sig till för att få veta vad de ansåg.Dessutom hade vi redan innan vi bestämde oss för att gå ut medremissförfarandet fått synpunkter från en del organisationer, som i den andraomgången bara hänvisade till dessa. frågar mig om nästa steg blir aft utökalöntagarfondssystemet. Jag kan bara hänvisa till vad en stor statsman harsagt: Def var infe första steget vi tog när vi införde löntagarfonderna såsomde ser ut, utan def var steget. 10RUNE () replik: säger att def finns"viss risk" för snedvridning mellan företagen. Ingen har emellertidkunnat påvisa att det är på det sättet. Det finns inte några exempel som visaratt om två företag har konkurrerat om arbetskraften, sä har def företag somtillämpar virtstartdelssystem vunnit över def andra i den kampen. Deremissirtsfartser som särtt in synpunkter - det gäller båda sidor alltsåoavsett om det har varit företagarorganisationer ellerarbetstagarorgartisationer - har sagt atf man infe befraktar det här argumentetsom relevant i sammanhanget; man tillmäter det infe rtågon betydelse. Det ärinte huruvida företaget tillämpar vinstandelssystem eller ej som avgör vilketföretag man väljer att jobba i. När det gäller frågart om differcrtfierade avgifter så harvi genom de undersökningar som gjorts kunnat påvisa att små företag har enlägre sjukfrårtvaro ärt stora företag. Det är def vi har artvänt som argumentför att man skulle kunna sänka sjukförsäkringsavgiftcrt för de små företagert. Om socialdemokraterna är oroade för den långsiktigautvecklingen för vissa av våra sociala trygghetssystem, så tycker jag atf desnarare borde hysa oro för hur löntagarfonderna sköter sina pengar. Man har juålagt löntagarfonderna .ett avkastrtirtgskrav som innebär atf de skallinleverera en viss summa fill ATP-systemet. Så som de kollektivalöntagarfonderna sköts har man väl anledning att oroas för att de intekommer att nå upp till det avkastningskravet. Det hade kanske varit bättre attsocialdemokraterna ägnat tid och intresse åt den frågan i stället för attkasta sig över vinstandelssystemen genom att belägga dem med sociala avgifter. 11KENTH SKÅRVIK (fp) replik: Jag skall uppehålla mig vidremissförfarandet, som jag vidhåller var felaktigt.Vi får inte bara vara nöjda med att de remissirtstanser som yttrat sig harlämnat fullödiga uppgifter om vad de tycker och tänker. Felet ochrtortchalartscrt består i att man från börjart irtte gått irt för ett öppetremissförfarartde, där över huvud taget alla tänkbara organisatiorter fåttyttra sig över det här förslaget. Jag kan väl säga att alla de som vi från dertborgerliga sidan i utskottet föreslog skulle få yttra sig inte fick någortmöjlighet atf göra det. Endast ett begrärtsat antal organisatiorter fick avgeyttrartde. Det är det som vi tycker är fel. Det är det som gör att varkenregeringert eller utskottsmajoriteten har fått veta vad alla som är berörda avdet här förslaget tycker och tänker. Efter en sådart fullstärtdig remissomgårtgskulle man ju ha kunnat ändra sig. Men vi förstod frårt börjart attregerirtgert och utskottets majoritet tyvärr iute var intresserade av att överhuvud taget göra någon ändring i proposifionen. 12 () replik: Hur skall vi kunna lita på regeringen och desocialdemokratiska företrädarna i , , och troaft sista steget skulle vara taget rtär det gäller lörtfagarfonderrta? När rtilyssnat på LO så mycket i denna för den ertskilde arbetaren så vikfiga ochpositiva fråga och kommit med ett så negativt förslag, varför skulle ni då integå LO till mötes även i artdra krav som ställs på ökad lagstiftning när maninte når dit manvill avtalsvägen? När det gäller konkurrenssituationen på arbetsmarknadertoch lörterna måste det väl vara något mycket positivt att företag ute iglesbygd kan konkurrera om arbetskraften? gav inte någortsom helst kommerttar till det. t. ex., som har företag i verkligaglesbygdsområden, har tack vare virtstartdelssystemet kuunat locka till sigarbetstagare, vilket gjort ätt man fått ökad tillväxt och ökad sysselsättning idessa områden. Enligt vårt moderata sätt aft se är det ett mycket destruktivtsynsätt- som regeringen och socialdemokraterna i företräder. Vad man borde göra är ju att stimulera till ett ökat antalvinstandelssystem. Det skulle leda till att fler arbetare kände störrearbetsglädje. Det skulle öka engagemanget och produktiviteten, vilket harframkommit av alla de remissvar och skrivelser vi har fått från olika håll.Löntagarna känner glädje över att få ett eget litet kapital att förvalta. Detär något positivt för dert enskilda människan att kunna äga en liten andel, attvara delaktig i svenskt rtärirtgsliv alldeles på egcrt hartd och irtte gcrtomett tvårtgssparande via kollektiva löntagarfortder. Krtuteu liggerrtaturligtvis i det som ängsligt utropade; Hur blir def med facketom arbetaren blir småkapitalist? Vi moderater önskar, fru talman, att alla arbetare får blismåkapitalister. Anf.13 () replik; Det finrts irtga bevis för att det föreliggercrt risk för Srtcdkortkurrerts, säger . Det har han förmodligenrätt i. Jag kan inte peka på det eller det konkreta förhållandet, men def ärinte särskilt svårt attbegripa att risken finrts. Vi mcrtar att om ett företag har vinstandelssystemoch lämnar bidrag till det, så påverkar det förhållandet lönesättningen. Utannågot som helst tvivel förhåller det sig så. Det måste väl vara ganska enkeltatt begripa att risken är stor för att dét blir ert skillrtad i förutsättnirtgarmellart företag som av dcrt s. k. totala potten gör icke avgiftsbelagdaavsättningar och företag som inte gör det. Differentierade avgifter är ju ett gammalt kärt debattämneoss emellan. Om man buntar ihop alla småföretag och jämför dem med alla storföretag,kan mart rtog rent statistiskt utläsa en skillnad i arttal sjukdagar. Så trorockså jag att det är, meu att det skulle vara ett bevis för att det cuskildaföretaget, oavsett om det är stort eller litet, sköter sig bättre eller sämre idef här avseendet går jag inte med på. Så är det helt ertkelt inte - det är etttankefel som ger uttryck för: upprepade att han tycker att def har variten dålig remissbehartdiing. Jag erkänrtcr aft det måhärtda gick undan islutändert, men när ärertdet rtu fakfiskt ligger på riksdageus bord, måste välalla erkänna att nog finns def underlag för ett ställningstagande. Nog har vifått synpunkter söm är värdefulla när ärendet skall avgöras! fill : Jag har fiffat på fortsättningenpå talarlistan och har en bestämd känsla av aft denna ärcndebchandling utgör enplattform för en vidare debatt. Jag är alldeles övertygad om att vi, innan viär färdiga att fatta beslut, har fått en ganska ingående diskussion omlöntagarfortder och annat. Jag kån med varm hand överlåta det ämnet till denfortsatta debatten. Förste vice talmannen anmälde att , och arthållit att till protokollet få arttecknat aft deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 14CARL BILDT (m): irtledde sitt artförartdemed aft uttala en förvissnirtg om aft falarrta efter honom på talarlistanskulle bidra till en fullständig belysning av frågan. Jag skall försöka ge mittbidrag fill detta. Dagensdebatt tillhör detta ideologiskt mest betydelsefulla, låg regeringens förslag till pensiortsskaft påriksdagens bord. Helt sonika beslöt den socialistiska riksdagsmajoritetcrt attta 15-20 miljarder krortor av pensionsspararnas pengar. Debatten om pensiortsskaftcrt ställde vår rättsstatssynmot socialdemokraternas maktstatssyn. statsministern förklarade i dendebatten aft politikers s. k. medborgarrätt alltid går före individcrrtasägartderätt. Dagcrts debatt är i gruudcrt lika ideologisk. Vår strävartefter ett samhälle där maktert och ägandet decentraliseras och sprids till deenskilda människorna ställs mot dert i grunden socialistiska strävan attcentralisera och kollekfivisera makten öch ägartdet. Dethandlar om lönfagarfondsdebatterts artdra sida. Då, i den debatten, ville socialdemokraterna skapa etfsystem som successivt kollckfiviserade och socialiscrade ägandet tillföretagsamheten i . Det var en idé som lanserats av ideologer inomsocialdemokratins och LO;s högre skikt, men som aldrig möttes med en crttusiasmhos de vanligalöntagarna i vars namn den fördes fram. vill socialdemokraterna stoppa den våg av individuellaoch förefagsanknutna vinstandelssystem som växt sig allt starkare under senareår. Den vågen har sin förankring ute hos de anställda och företagen, men denmöter starkt motstånd hos de den s. k. rörelsens ideologer som i dennautveckling ser ett hot mot sin kollektivistiska visiort. Så ställs då åter, precis som , samhällssyrt motsamhällssyn. Vi vill sprida ägandet. Socialister vill koncerttrera ochkollekfivisera detta ägande. Alla vet att motivet bakom den extra skatt som skallläggas på vinsfandclssysfemcf är ideologiskt. De tekrtiska argumeutcn harkonstruerats i efterhand. Det hävdas nu atf sociala avgifter måste tas ut på dessavinstandelar, eftersom löntagarna annars går miste om sociala förmåner. Mensamtidigt menar socialdemokraterna att en sådan social förmån som sjukpenninginte skall påverkas av vinstandelarrtas storlek. Så är def, även om självasteLO;s ordförande i TV:s Aktuellt näsfan skamlöst försökteargumentera för detta förslag just med motivet att def skulle påverkasjukpenningens storlek. Def är antingen falskt eller ett uttryck för att StigMalm inte har läst på. Sociala skatter läggs på vinstandelarna, men socialaförmåner skall inte utgå som etf resultat av dem. Det visar hur konstruerat ochfalskt det argumentet är. Sitt ursprung har förslaget i kravet från början av atf stoppa en utveckling som, ansåg man, undergrävde decentrala fackliga organisatiorterrtas inflytande. kallade LO-Tidningenvinstandelssystemen för "kapitalism", som erinradeom, och krävde att def skulle sättas stopp för dem. Och regeringen lydde lydigt. Fondsocialismens idéer måsteju skyddas från de "raka rör" mellan företagens vinster ochlöntagarnas fickor som vinstandelssystemert - i bjärt kortfrast motlörttagarfortderrta - innebar. Utan normal utredning och utan ett normalt, brettremissförfarande skall nu detta socialistiska besfällningsverk drivas igenom. Reaktionen på de olika företag vars anställda berörs harty följande varit stark. Man kart gott förstå att de blev - för att artvändaMetallarbetarens eget uttryck - förbannade. , som är sekreterare i , sade så här: "När vi, småfolket, får litet extra, då skallman slå ned på oss." Och , som är ordförande i samma klubb,ansåg att förslaget innebar en "bestraffnirtg av industriarbetarna".Han borde veta. Med sina 60 000 anställda är det största av de företagvars arbetare och tjärtstemän nu drabbas av denrta "bestraffrtirtg". Frårtartdra håll har reaktiortCrt varit minst lika stark. , som är ordförande i i ,skrädde inte orden rtär han uttalade sig i Metallarbetaren; "Jag vägraratt tro atf det finns ett sådant förslag. Det kan helt enkelt inte varasant." Men sant, det var just vad def var. En färskopinionsundersökning som redovisades i TV visade att rtio avtio anställda på de företag som berörs vill ha kvar sina vinstandelssystemograverade. Man har frågat arbetare och tjärtstemärt på Åkermarts nerei , på SCA uppe i , på borta i och påHandelsbanken och SE-Bankcrt runt om i landet. Totalt uppskattas det - siffran är litet osäker - att deti dag finns 250 000-300 000 anställda på ett hundratal företag som åtnjuter denfördel som ett vinstandelssystem är. Siffran har ökat starkt under seuare år,och än fler diskuterade före detta regeringsförslag aft införa dessa "rakarör". Det är stora verkstadsexportföretag som PLM och Volvoeller mindre företag som Elvärmeindustri i och i Vellingc, stora tjärtsteföretag som de bägge storbanker jagnämrtde eller små expansiva, kunniga serviceföretag som Modern Info i i . Det är löntagarfondernas fader, , som kansketydligast beskrivit dessa vinstandelssystems fördelar. I en intervju iLivsmedelsarbefa-reförburtdets tidskrift och Medel sade han så här; "Det finns så uppenbara fördelar för både anställdaoch företag att de nu så populära företeelserna blir logiska lösningar.Produktionen ökar, intresset för företagens väl och ve växer, kakan att dela påblir större, motivationen och lojaliteten växer." Det bör kanske påpekas, att med den något förvridnasamhällssyn som är socialismens ansåg atf allt detta var skälatf stoppa vinstandelssystemert. För oss med en i grunden liberal samhällssynär def precis tvärtom. Vi vill bryta ner barriärer. Socialdemokraterna må, sömderas partisekreterare lät antyda i en intervju nyligert, se sinframtid som beroende av att man upprätthåller gamla klassgränser mellanarbetare, tjänstemän och företagare. Men för oss är det en självklarhet, attmanbygger etf bättre samhälle för alla och envar genom att i stället försöka attriva ner dessa gränser. Vinstandelssystem kan förvisso inte ensamma göra allt, menbyggs de ut kan de faktiskt ge ett viktigt bidrag till denna långsiktigasträvan. Dagens debatt visar inte bara attsocialdemokraterna sitter fast i gamla förlegade socialistiska doktriner ochatt regeringen utan tvekan effektuerar beställningar från nårsfåendeorgartisatiortcr, vars huvudintresse förefaller vara aft skydda sin cgcrtmaktställning mot sina egna medlemmar. Den visar också på nytt atf socialdemokraternasitter fast i en gårtgert tids tärtkartde. Framtiden för ligger i de expansivakunskapsföretagen. Många av dem kommer att vara små, men ävcrt de företag somvi kartske tidigare såg som främst turtga verkstadsindustrier kommer att utvecklasi riktning mot kunskapsföretag. I ett kunskapsföretag kommer alla att vara medarbetare.Gamla klass-eller organisationsskillnader kommer att framstå som allt mer ochmer mogna för olika utställningar om det som en gängvar. Kunskapsföretagetvärderar individen, och individen värderar kunskaps- Prof. 1986/87:135 2 protokoll 1986/87:135 företaget,därför att det ger henrtc eller hortom möjligheten aft utvecklas. I sådanaföretag är någon form av vinstdelning alldeles naturlig. var det kapitalet som var av avgörande betydelse förhur ett företag kom till och växte upp. Det var naturligt att det enbart varkapitalintressena som gjorde anspråk på avkasfnirtgcrt. Arbefarrta orgärtiserades och behartdlades ofta som ettkollektiv. Det var de tunga löpande-bands-processernas epok. Det varsocialdemokratins och den centralistiska fackförenirtgsrörelsens guldålder. M;n rtu växer en ny tid långsamt fram. Ettkunskapsföretags viktigaste fillgång är just dess medarbetares kunskaper ochengagemang - och medarbetare är individer, aldrig kollektiv. Att alla ärdelaktiga i en del av vinsten kommer att te sig allt mer och mer självklart.Det ligger i dcrt nya tidens utveckling, deu fid som den gångna eransföråldrade idéer och strukturer söker att rida spärr mot. Jag fruktar, att den socialistiska majoritetert i dertnakammare - här tror jag att tryggt kan lita på ochhans kommunister - kommer atf bifalla regeringens och utskottsmajoritetensförslag. Men trordé att frågan därmed är ur världen, tar de fel. Motståndet mot löntagarfonderna och deras idé lever. Inför1988 års val kommer vi på nytt att lägga fram ett konkret förslag till hur desnabbt skall avskaffas. De utgör ett långsiktigt hot mot fritt ägande och frittföretagande. Ävcrt om dess upphovsmän - läs t. ex. i Tidenssenaste nummer -är litet besvikna, gör de ingcrt hemlighet av att det var justdetta som var syftet. Att dessa kollektiva fonder genom speciallag är befriadefrån skatt, medan de "raka rör" som vinstandelssystemert irtnebar nuskall beläggas med vad som faktiskt blir en sfraffskatt på , visartydligt vad det handlar om. För oss är vinstandelssystem vikfiga. De är vägen till ettmer spritt ägande, med den trygghet för dert enskilde detta medför. De visarvägen in i kurtskaps- och informationssamhället. Jag tänkerirtte skriva iif vallöftcrt söm jag irtte tror aft vi kart infria. Jag tror mig dock kunrta lova att crt rtyriksdagsmajorifet kortimer att lägga om kurscrt, avskaffa de kollektivistiskalörtfagarfonderrta och i stället lägga fram förslag som stimulerar framväxtenav de andel-i-vinst-system som den socialistiska majoriteten vill stoppa. 15BENGT (); Såsom framgått av debattert kan regeringertsförslag till socialavgifter på vinsfandelsmedel kritiseras från mårtgautgårtgspurtkter. Förslaget är illa berett och effekterrta av det är oklara,Mert jag skall hoppa över den kritiken därför att den skulle skymma det som ärviktigt; att vi nu behandlar en fråga där det finrts en djup ideologiskmotsättning mellan liberaler och socialdemokrater. Den verkliga orsaken fill att det här förslaget över huvudtaget läggs fram är just ideologisk. Det är, fru falmau, ert händelsesom ser utsom en tanke aft när regeringen presenterar sådarta här ideologiskt grundadeförslag, är det ofta litet si och så med beredningen och respekten för fakta.Det finns ingen i kammarensom har glömt harttcringen av pensiortsskattcrt , Frågart om hur man skall se på individuellavinstdelningssystem är en gammal stridsfråga. väckte en partimotioni frågan första gångert redart 1952, Dessförirtnan hade enskilda folkpartister,bl, a, en av mina företrädare som partiledare, , motionerat i någraår, motion begärdes én utredning som bl, a, skulle, som det hette: "Undersöka förutsättrtingarna för att genomskaftereformer stimulera tillämpnirtgert inom det enskilda näringslivet avvinstandelssystem," Jag behöver knappast påpeka, herr talman, att dettainitiativ från mötfes med total kallsirtrtighet frårt såväl berördaarbetsmark-rtadsparter som frårt de artdra riksdagspartierrta, I remissbehartdlirtgen kom det kanske mest rtegativa svaretfrårt , som bl, a, skrev: "------- Systemethar--- enligt förenirtgcrt dcrt betydande nackdelen att dét kanföranleda arbetstagarrta aft begära medbesfämmartderätt i frågor som gällerföretagets ledning och förvaltning det (är) sålunda tänkbart, att deanställda begär att få utöva en kontroll över hur vinsten skall fördelas påolika ändamål:" Det har runnit en hel del vatten under broarna ,kan vi glädja oss åt aft moderater och centerpartister slåss på sammabarrikader som vi. Och vi kan också glädja oss åt att motståndet inomnäringslivet till stor del är brutet. Indiviuella vinstdelningssystem harinförts i många företag - både stora och små - . Ändå känns det litet trist att behöva fira 35-årsjubiléetav första partimotion i frågan med att diskutera inte skattereformer för att stimulera vinstandelssystem utart ett skatfeförslag vars syfte är attförhirtdra dem. När någonfing positivt äntligen börjar hända och allt flerpolifiska parfier, företag, lokala fack och anställda säger ja tillandcl-i-vinsf-sysfcm är det beklagligt atf socialdemokraterna bara fortsätteratt säga nej, nej, hemskt mycket rtej. Syftena med vinstandelssystem påföretagsnivå beskrivs ganska väl i regeringens proposition. Def äi""att göra de anställda delaktiga av företagets resultat,- ökaproduktiviteten, sprida det individuella ägandet i företaget och öka känslan avsamhörighet med företaget". Däremot framgår inte av propositionen om regeringen anseratt det är syftena som det är fel på, eller om dcrt anser att de infe uppnås.Om man frågar dem som' har praktisk erfarenhet av vinstdelningssystem är detemellertid uppenbart att de i regel är mycket rtöjda och artser att de artgivnamålen i stor utsträckning uppnås. tycks regerirtgen fästa mycket litet avseende vid vadde här praktikerna säger. I stället anförs en rad formella skäl motvinstandelssystem över huvud taget och för att vinstandelar skall beläggas medsocialavgifter. Det argument som regeringen tycks fästa störst vikt vid,är att vinstandelar bör betraktas som en form av lön. Knappt har emellertid dentartken tänkts förrän regeringen tar ett halvt steg fillbaka.