prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Skall vi styra över mer av tillväxten till andradelar av landet än storstadsregionerna är det nödvändigt att allmänt förbättranäringslivsmiljön i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna.Kommunikationerna måste förbättras och den tekniska kompetensen höjas. Vidaremåste särskilda insatser göras för de regionala högskolorna. Regeringen har på dessa områden i vår lagt fram en radförslag av stor regionalpolitisk betydelse. Låt mig som exempel nämna etttioårsprogram på för att förstärka bärigheten ivägnätet, särskilt i skogslänen, och särskilda medel för kommunala flygplatseri skogslänen. Slutligen vill jag nämna att regeringen satsat stora belopp föratt stödja teknik- och utvecklingscentra på ett antal platser i landet. Inom regionalpolitiken föreslås ett nytt anslag på 300milj. Det föreslagna anslaget är avsett att stärka infrastrukturen -forskning och utbildning, teknikutveckling och teknikspridning,kommunikationer, småföretagsutveckling. Avsikten är att med denna typ avinsatser stärka de särskilt utsatta regionernas långsiktiga utvecklingskraftoch göra dem mera attraktiva för företagsetablering. Därmed skulle de bli merkonkurrenskraftiga gentemot storstadsområdena och tillväxtregionerna runtuniversitet, och högskolor. De insatser det här är fråga om har således en utpräglatregionalpolitisk målsättning. Med de föreslagna medlen kan regeringen på ettsnabbt och flexibelt sätt ta upp överläggningar med myndigheter och företag föratt lösa uppkommande problem. Med dessa medel kan man vidare åstadkommasektorsövergripande insatser utan att diskussion behöver uppstå om kostnadsfördelningensektorerna emellan. Slutligen garanteras att de regiortalpo-litiska aspekternages en avgörande roll vid valet av insatser. Vi socialdemokrater, som arbetat medde regionalpolifiska frågorna, upplevde det här förslaget som mycket positivt.Jag vet också att man ute i de utsatta regionerna, t. ex. inland ochBergslagen, har knutit förhoppningar till dessa medel. kunde man arbeta merflexibelt och bortse från länsgränser och sektorsgränser. Konkreta projekt somkunde bli aktuella började skisseras. Nya uppslag och idéer växte fram. Attinsatser av det här slaget var efterfrågade framgår ju också i.åtskilliga av delänsmotioner som utskottet har att behandla i sitt regionalpolitiska betänkande. Regeringen har med förslaget om detta anslag velat prioriterainfrastrukturfrågorna. Länsanslagen föreslås därför vara oförändrade på knappt500 milj. kr. Skulle det visa sig att man ute.i länsstyrelserna har verkligtbra projekt, som man vill genomföra men som det vid budgetårets slut inte finnsmedel till, har ju regeringen möjlighet att återkomma till medbegäran om resurstillskott. Sammantaget innebär regeringens förslag en kraftigförstärkning av regionalpolitiken med en prioritering avinfrastruktursatsningarna. Det sägs ibland att politik är att vilja, och det är naturligtvis sant,men det förutsätter att man vet vad man vill. Jag måste tyvärr Prot.1986/87:128 konstatera att vpk i utskottet under behandlingen av regionalpolitiken har agerat på ett exempellöst sätt. Först glömde man väcka,partimotionen om ] ~ regionalpolitiken- också ett tecken på hur man inom vpk värderar de 6 P När man sedan inte varit bunden av några partiyrkanden harman kunnat härja fritt, vilket man sannerligen gjort. Vpk;s ordinarierepresentant i utskottet, , sade sig vara mån om satsningar påinfrastrukturen, och det är ju inte så konstigt eftersom representerarBergslagen. Han ville därför göra upp med oss socialdemokrater. Det vi komöverens om innebar både ordentliga insatser när det gäller infrastrukturen ochen utökrtirtg av länsanslagert. Vid behandlingen i utskottet beslutades därför attbetänkandet skulle skrivas i enlighet med denna uppgörelse. De borgerligarepresentanterna aviserade att man skulle reservera sig till förmån för sinaresp. dyker en suppleant för vpk upp iutskottet och konstaterar glatt att vpk nu - utan att meddela mig eller någonannan socialdemokrat - har gjort upp med de borgerliga partierna. Det här medett särskilt anslag för infrastrukturåtgärder var inte längre särskilt vikfigt. En ny politisk konstellation hade sett dagens ljus iarbetsmarknadsutskottet. Tillsammans lägger mart nu fram ett förslag somsammantaget innebär 100 milj. kr. mindre till regionalpolitiken. Det ärsjälvklart att vi socialdemokrater i utskottet har känt oss både svikna ochbedrövade. Inte för vår egen skull men för de regioner som så väl behövt dessainsatser. De stora förlorarna - utöver vpk i - är nämligen alla dekrafter i inland och Bergslagen som sett fram emot att få anvärtdainfrastrukturmedlen utan att behöva brottas med länsgränser, vilken sektor somskall betala osv. säger majoriteten att regeringen skall komma tillbakaoch begära ytterligare medel under ordinarie anslag till utbildning ochkommunikafio-ner. Ja, det låter sig sägas. Men därmed förlorar man inte baratempo, utan man missar också själva poängen med att ha medlen samlade under ettdepartement, det departement som har ansvar för regionalpolitiken. Läggspengarna på traditionellt sätt är vi ju tillbaka igen i de gamla hjulspåren.Länsövergripande projekt kommer att försvåras. Vidare har ju regeringen alltidmöjlighet att komma tillbaka till och begära medel. De ledamöter som motsätter sig det nya anslaget harhävdat att man inte har fått veta tillräckligt om hur medlen skall användas.Man har antytt fill bl. a. massmedia att det rör sig om diffusa pengar, somindustriministern kan göra vad han vill med. Så är det ju inte. Om ni nuverkligen var intresserade av att få veta mer om departementets planer hade niett gyllene tillfälle när utskottet hade både statssekreterare och departementsrådpå hearing. Men då teg ni som muren - ni ville helt enkelt inte veta något omde tänkta projekten i inland eller Bergslagen! föreslår den nya koalitionen i utskottet attlänsanslagen i stället skall höjas. Jag vill inte utesluta att det kan finnas vissa angelägna projekt ute i länen, som kan motivera ytterligare medel till länsanslagen senare under nästa budgetår. Vi socialdemokrater har då menat att regeringen, om så är 31 fallet,kan komma tillbaka till och begära ett resurstillskott. Vi haremellertid ansett att infrastrukturåtgärderna måste prioriteras, något som inteblir fallet om utskottsmajoritetens förslag vinner bifall. Att tillföra länsanslagen ytterligare 200 milj. kr. kanockså innebära vissa risker. Vi har hört sägas att det blir en utsmetning. Vihar också från fått ett exempel på att det blir på det sättet. Jag konstaterar att vpk har låtit sig luras in i enomöjlig situation. Om man ger sig i lag med moderater, centerpartister ochfolkpartister och tror att man på det sättet skall föra regionalpolitikenframåt måste man endera vara naiv eller också ha ett bestämt mål för sittagerande. Jag konstaterar att vpk genom en uppgörelse som innebär att deregionalpolitiska insatserna minskar med 100 milj. kr. lyckats tillfogaregeringen ett nederlag. Detta har också uppenbarligen varit vpk;s åstundan.Den röra som vpk uppvisat är uppseendeväckande även föratt gälla vpk. Om ett parti blir endast populistiskt tackar man nejtill ett positivt politiskt agerande. Det finrts alldeles säkert vpk-are här iriksdagen som inte riktigt hänger med i alla de här svängarna. Det finns anledning att också kommenteracenterpartiets agerande i de regionalpolitiska frågorna. Som framgått av BörjeHörnlunds mångordiga anförande vill framstå som det parti sombäst driver de regionalpolitiska frågorna. Men man frågar sig vad som finnsbakom alla orden och parollerna. reservation om riktlinjer förregionalpolitiken överträffas i torftighet endast av detta partis s. k.regionalpolitiska motion. varken kart eller vill se de ofta kompliceradefaktorer som påverkar den regionala utvecklingen. Man gör det enkelt för sigoch skyller allt på den socialdemokratiska regeringen. Man beskyller osssocialdemokrater för att föra en konventionell regionalpolitik. Men så fortregeringen presenterar nya grepp är först på plan och. talar varmt förde beprövade metoderna. Den beryktade politiske taktikern harnaturligtvis i det här sammanhanget fått utlopp för alla sina taktiskaambifioner. Det politiska resultatet av taktikspelet tycks vara underordnatmålet att ge regeringen en knäpp på näsan. Det finns tecken som tyder på attcenterpolitiken - eller brist på politik - avslöjats av väljarna. Jagtycker detta är ett hälsotecken. Över huvud taget går det inte att av detta betänkandeutläsa vilken regionalpolitik som skulle drivas i vårt land om de borgerligapartierna fick ta över regeringsmakten. Dessa partier har inte kunnat enas ömens en enda mening om principerna för regionalpolitiken. När talarom betydelsen av starka tillväxtcentra, dvs. , vill centernlägga ett tak på denna regions utveckliug. Nej, det enda som håller samman dessa partier är önskanatt fä chansen att slå regeringen på fingrarna. För får det sketill priset av en uppräkrtirtg av länsanslagen som avsevärt överstiger detpartiet egentligen anser att landet har råd med. Jag kan inte underlåta att göra ett paranmärkningar om reservation nr 19 om sysselsättningsstödet i C-regionerna. Låtmig fråga och varför denna reservation har kommit till. Det är en offentlig hemlighet att och centerni förhandlingarna med och vpk övergav kravet på att C-regionernafortsättningsvis skulle ha sysselsättningsstöd. Vad och folkpartietgör är att spela för galleriet på ett närmast löjeväckande sätt. I sin iver attgöra upp med moderater och kommunister släppte mart detta krav. kan jualltid tvätta händerna med en reservation. Ett gott råd är att hederlighetvarar längst. Försök inte att efter den förhandling ni förde med de andrapartierna påstå att kravet i reservation nr 15 var allvarligt menat! Jag har uppehållit mig vid de frågor som harägnats stor uppmärksamhet i utskottets betänkande, dvs. anslagen tillinfrastrukturåtgärder och utvecklingsirtsatser. När det gäller stödfrågorna iövrigt vill jag hänvisa till det arbete som vi föreslär skall komma till ståndi en ny regionalpolitisk utredning. och kommersenare i debatten att beröra andra frågor som behandlas i utskottetsbetänkande. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna och i övrigt till utskottets hemställan. 6 () replik; Det bästa och klokaste i densocialdemokratiska deklaratio-rtcrt från utskottets ordförande var uppmaningenatt ta regionalpolitiken på allvar. Så långt är vi överens - det är fråga omstora och svåra problem. Sedan tycker jag att det kanske var litet poänglöst attredovisa den arbetsmarknadspolitiska situationen och påstå att den ärväsentligt förbättrad. I debatten då vi diskuterade de frågorna kundevi konstatera att i framför allt de områden som vi talar om, nämligen deregionalpolitiskt svårt utsatta områdena, är arbetslösheten på sina hållalarmerande. Utskottets ordförande gjorde en poäng av att deregionalpolitiska anslagen har fördubblats . Kom då ihåg attdetta har skett mot regeringens vilja! Den förenade oppositionen här iriksdagen fick köra över regeringen för att åstadkomma det. Socialdemokraterna talar.i sin reservation väl omlänsanslagen, och det är gott och väl, men när det kommer till handling bristerdet; då står man tomhänt. Jag vill inte tro att det varit någon hetsocialdemokratisk önskan att hålla tillbaka länsanslagert - vi ser ju på demånga socialdemokratiska motionerna att det finns en stark önskan att räkna uppdem - utan här har naturligtvis regeringen i ett aktivt motstånd lagt locketpå. Man talar om att det fortfarande behövs insatser för deregioner som är svaga. Men problemet är ju att pengarna är slut.Utskottsordföranden uteslöt inte att det behövs insatser. Praktiskt taget varjelän som man kan få rapporter från säger: Pengarna är förbrukade. Vi skjuteröver projekt till nästa budgetår. Vi har en rad angelägna projekt som vi måstelägga åt sidan därför att vi inte har pengar till dem. Deras innehåll ochinriktning stämmer väl med intentioner och regeringens anvisningar,men pengarna är slut. Jag har Ijtet svårt att förstå att det skulle föreligganågra risker med just de uppräknade anslagen. Riskerna måste väl rimligtvisföreligga också med de pengar som även regeringen har tänkt sig? Till detta äratt säga att här finns 3 protokoll 1986/87:128 ett fastregelsystem, och dessutom är det ju regeringen själv som fördelar pengarna. Utskottets ordförande sade också att det är viktigt attdet är attraktivt att etablera företag ute i regionerna. Ja, men dcrtaktiviteten får sig en allvarlig knäck då regeringen och socialdemokraterna tarbort sysselsättningsstödet fill stödområde C. var irriterad över reservation 19. Från vårthåll har vi medverkat till att den har kommit till. Vi har inte velat ge upphoppet att skulle kunna stödja den. Det innebär att bl. a.Bergslagsområdet, som är hårt utsatt och behöver allt tänkbart stöd, skullekunna få ett handtag i en svår tid och i ett utsatt läge. 7 () replik: . redogjorde på ett bra sätt förde vinster som vårt land har haft av den rätt långa internationellahögkonjuukturen, den nedåtgående kurvan för oljepriset och dollarkursensutveckling. Jag noterade liksom utskottsordförandensord, att han nu var beredd att ta regionalpolitiken på allvar. Om vi baratittar på Norrlandslänen ser vi att det sedan den socialdemokratiskaregeringen tog över har skett en utflyttning av 22 000 unga norrlänningar - demsom vi så väl behöver ha kvar för att bygga framtidslandet. Liknande siffrorfinns för bl. a. sydöstra . Man måste ställa sig frågan varför då inte upp på en ökning av länsanslagen. Han talar t. o. m. om att de kommeratt "utsmetas". Tror inte heller på industriministern?Lars Ulander får tänka litet på vad han säger. Det är faktisktindustriministern som i så fall är "utsmetaren". Riktigt sä illa somLars Ulander tror om industriministern tror inte jag. Skulle han uppträda så,skulle det vara alltför utmanande gentemot de arga socialdemokratiskakommunalråden ute i berörda bygder. Utskottets ordförande talade om fördubblade anslag tillregionalpolitiken. Industriministern brukar vara värre. Han brukar tala om attde nära på skulle ha tredubblats. Bägge sakerna är helt felaktiga. Jag hoppasatt jag får en liten omgång med . om det . I fastpenningvärde har tyvärr inte de regionalpolitiska anslagen förbättrats. Dettaär den bistra sanningen. håller ett anförande i förhoppningert om attdet i det här lartdet irtte finns någon undersökande journalistik, någrajournalister som kan räkna plus och minus. 200 miljoner till lärtsartslag plusdet paket som jag har talat om på 400 miljoner - som vi bör behandla till höstenblir 600 miljoner. vill regeringen enligt propositionen satsa 488miljoner på de berörda anslagen. Summan blir då 1 088 milj. kr. Vi vill göra enbra satsning. Tiden är ute. 8LARS-OVE (vpk) replik: Jag håller med om att vi harhaft en tillväxt i vårt land, men den är mycket ojämnt fördelad. Och det kaninte vara någonting att skryta med för en socialdemokratisk regering att inteha kunnat fördelatillväxten, att inte ha kunrtat styra. Det stora problemet är ju att densocialdemokratiska regeringen inte kan styra tillväxten. Man kan fundera överom inte socialdemokratin är världsbäst på att förvalta kapitalismen. Man kanundra om någon borgerlig regering skulle kunna stå upp för enstrukturomvandling lika lättvindigt som den socialdemokratiska regeringen hargjort . Det är surt, sade räven-, när han inte fick precis som hanville. - Det kan naturligtvis vara så, , om man är litetöverkänslig. Men socialdemokratin gör upp med borgerligheten . I detallra mesta fär den stöd från borgerligheten i de stora och avgörande frågorna.Det är sanningen. går man på händer, skickar cirkulärskrivelser och säger:Nu är det igen. Jag kan hålla med om att beslutsprocessen iriksdagen är litet krånglig ibland; Proposifioner, motioner, preliminärbehandling i utskott osv. - men resultatet är inte. klart förrän vi harjusterat. Den formella handläggningen kan inte få vara viktigare än själva detpolitiska innehållet. Det är det vi kanske drabbas av ibland här i . säger : Vi tänker senare komma medresurstillskott i de utsatta regionerna. Det tar jag som ett direkt löfte frånregeringen, att det skall bli ordentliga tillskott. Det finns fortfarande envänstermajoritet i denna riksdag, . Jag hoppas att det är så, ominte socialdemokraterna har hamnat på andra sidan. Vi kan alltså besluta omkraftfulla insatser på infrastrukturen och ta pengarna där de finns i landet -pengar som kommit genom devalveringsvinster och låga löneökningar, pengar som ligger i storföretagens kassakistor och artvänds till spekulation. Dessapengar bör naturligtvis fördelas rättvist, . Men jag vet inte om jag skall ta det anförda som ett löfteom resurser. Jag är rädd för att det inte är det utan bara handlar om någonmiljon, som inte alls löser de stora problemen vad gäller regionalpolitiken.Mitt exempel på länsanslag visade inte på någon speciell"utsmetning". Av 200 miljoner som har kommit till, kommer med dengamla fördelningsprincipen 171 miljoner att hamna i de av riksdagenprioriterade regionerna - framför allt för att förhindra avflyttning i glesbygd. 9ANDERS G HÖGMARK (m) replik; för en märklig argumentering.Till att börja med gör han gällande att det ute i länert finns en lång radintressanta projekt som bara väntar på att bli finansierade. De finnsförtecknade, de har en bred förankring, de är genomdiskuterade. De är ocksådiskuterade i . Av det skälet måste man säga nej till ettförhöjt länsanslag, som skulle skapa förutsättningar för attförverkliga projekt för ytterligare 200 milj. kr. Det är en fullständigtorimlig argumentation. Vidare gör han gällande, att när vi säger nej till den härformen av fullmaktspengar - 300 milj. kr. - saboterar vi en effektivregionalpolitik. Men om vi bifaller utskottsmajoritetens förslag tvingas viacceptera att varje departement skall återkomma under sin resp. huvudtitel. Ochdå får problem över departements- och sektorsgränserna. Klararekan man inte, herr talman och värderade riksdagsledamöter, ge uttryck för 1986/87:128 .. problemeninom när det gäller att hantera regionalpolitiken. Denberamade statssekreterargruppeu, dert mårtgomtalade samordningen, de effektivakanalerna mellan departementen fungerar uppenbarligen inte särskilt bra. Manklarar tydligen inte av att snabbt hantera olika förslag om effektiv fördelningav pengar till strukturföräudrirtgar annat än om industridepartementet fårpengarna. Jag tycker, herr talman, att detta är ett utomordentligtkraftfullt belägg för att den samordning som man har talat om inte existerar -eller åtminstone är den mycket dålig. Det skall bli intressant att framöver fåhöra industriministerns version av detta. Sedan vill jag ta upp en annan punkt, som gällerstorstäderna. sade i sitt inlägg att man måste ta tillväxten inom pä allvar. I det ligger förmodligert att han ser med oro på den kraftiga befolkningsökningen och de problem den har skapat. Min fråga till är; Vad är det för åtgärder han som utskottsordförande skulle vilja se att regeringen vidtar? År det skatter och andra typer äv extra pålagor som skall komplettera den byggnadsreglering som finns och som har skapat problem och förmodligen minskat och-därmed också utvecklingsmöjligheter? Är det extraskatt, är det ytterligare arbets givaravgifter som man tänker föreslå för ? På något sätt måste man väl praktiskt hantera frågan om man tar Storstockholmsutvecklingen på allvar - det var så uttryckte det, att han såg allvarligt på denna tillväxt. . .. ' 10LARS ULANDER (s) replik; säger att jag gav en alltför glättig bild av. 'arbetsmarknadssituationen, och han menar att situationen.är dålig inom de storaområdena. Nej; så.är det inte, och det borde faktiskt utskottets viceordförande veta. Det förekommer en nedgång i arbetslösheten över hela landet.Det är riktigt att det förekommer regionala skillnader med högre arbetslöshetpå vissa ställen, men det finns en allmänt nedåtgående trend. . Jag undrarvidare om inte har en dålig dag. Han talar om att pengarna ärslut. Men vi anslår ju nu pengar för den budgetperiod som börjar . Avvår skrivning i betänkandet framgår klart att regeringen kan återkomma om godaprojekt dyker upp. Visa på ett enda bra projekt som på grund av att det saknatspengar inte utförts! Något sådant projekt finns inte, och.det vet väl. gick på i ullstrumporna även ,men det gladde mig faktiskt att han inte svor i talarstolen, vilket han gjordei sitt första anförande;något som jag reagerade ganska kraftigt emot. Han sadeatt det; förhållandet att det har gått bra för beror påoljeprissänkningarna, den låga dollarkursen osv., men det är faktiskt någontingsom hela världssamfundet har haft fördel av. Oavsett vilken statistik man änhänvisar till finner man att det har gått bättre för än för andraländer. och jag tror också de övriga i utskottet,inte minst , har vidare gjort en dundermiss i sitt tänkande.Man säger att 200 milj. kr. nu har förts över till länsanslaget från anslagetunder punkten C10, som avser infrastrukturella åtgärder, och att man därmedökat anslagsbeloppet.Man menar vidare att motsvarande överföringar skall göras under entreårsperiod, dvs. sammanlagt 600 milj. kr. På infrastrukturanslaget ståremellerfid bara 300 milj. kr. Ni harinte riktigt begripit de här förhållandena. I själva verket kommer 300 milj.kr. att falla ut under det kommande budgetåret. Med ert sätt att räkna skulleman kunna säga att de 600 milj. kr. söm'ni hänvisar till ökar till 900 milj:kr. Men som bekant tar ställning till budgeten, och jag ärdärför litet'förvånad över att ni driver frågan på detta sätt. Jag undrar ominte mål är att försöka lura de undersökande journalisterna.Det verkliga förhållandet är alltså det att 300 milj. kr. kommer att stå fill förfogandeunder det kommande budgetåret. Jag vill till slut rikta mig till , somanvänder orden "Surt, sa räven". Jag förstår inte varför vpk ger sigin på ett klassamarbete äv den typ som det här gäller. Detta är inte speciellthedrande för er. 1986/87:128 21maj,1987 11ELVER () replik; Jag har inte förnekat att arbetsmarknadslägettotalt sett har -förbättrats i den högkonjunktur som vi nu har haft. Men härfinns två allvarliga problem. Det ena är att vi under denna högkonjunktur harhaft den högsta arbetslösheten någonsin i historisk tid. Dét andra är, somutskottets ordförande sade, att de regionala skillnaderna är så uppenbara att manpå en del håll kan tala om en alarmerande situation. När för sin del tog sig an deregionalpolifiska frågorna lade vi tyngdpunkten vid fyra områden: för detförsta ett kraftigt uppräknat länsanslag, för det andra en utredning föröversyn av hela den regionalpolitiska problematiken, för det tredje behållandeav sysselsättningen i stödområde C och för det fjärde redovisning för riksdagenav de infrastrukturella medlen. På tre av dessa fyra punkter här vi fåttutskottets stöd, och det är vi gladaför. Men vi beklagar attutskottsmajoriteten inte har velat ställa sig bakom sysselsättningsstödet istödområde C, Det skulle ha varit mycket värdefullt om så hade skett. Kammarenhar på den punkten fortfarande möjlighet att avslå utskottsmajoritetens yrkande. När det sedan gäller länsanslaget säger utskottetsordförande att vi inte har försummat någonting av brist på pengar. Jo, vissthar vi det, I t, ex, ett närbeläget men regionalpolitiskt svårt utsatt län somGävleborgs län säger man att det råder en stor efterfrågart pålärtsanslagsmedel. Både lokaliseringsbidraget och glesbygdsstödet är förbrukatför det nu innevarande budgetåret. Dessutom har redan nuansökningar på omkring 10 milj. kr, vardera för båda stödformerna. Ansökningarnaavser projekt inom kommunikationsområdet, vägprojekt, utbildningsprojekt ochkompetenscentra. Detta är vitala inslag i en posifiv och praktiskregionalpolitik. Säg alltså inte att pengarna räcker och att det är onödigtméd en förstärkning!