prot · GA097 · 1986-12-31 00:00:00 — Rattfyllerioch rattonykterhet är särskilt allvarligt därför att det förekommer i så storomfattning och med så många i onödan skördade människoliv. Jag förutsätter, herr talman, att regeringen drarslutsatser av detta års erfarenheter och för sin del är beredd att vidtaåtgärder som i vid mening främjar säkerheten i trafiken. 32STEN-OVE () replik; Jag måste säga att jag reagerar kraftigt påElver påstående att trafikutskottet på något sätt skulle ta lätt påfrågorna om alkohol i trafiken. Utskottet har tvärtemot med stortillfredsställelse noterat bl. a. justitieministerns uttalanden om att det intekommer att bli någon liberalisering på det här området. Tvärtom diskuterasmöjligheterna att sänka promillegränsen och följa upp frågorna mycket noggrant.Detta är mycket allvarliga frågor för bl. a. trafiksäkerheten. Man skall också komma ihåg - om man tycker som ElverJonsson - att vi diskuterar många frågor som rör hastighetsövervakning,och då bör man notera att det i samband med hastighetskontroller tasalkotestprov. Det sker numera automatiskt - det trodde jag kändetill. Det är alltså inte så som låter påskina, atttrafikutskottet på något sätt tar lätt på de här frågorna. Vi har tvärtommånga, långa och viktiga diskussioner kring dessa frågor, och vi har som sagtkunnat notera med tillfredsställelse att det pågår aktiviteter som innebär attfrågorna följs upp noggrant inte minst från justitieministerns sida. Detta ärmycket viktiga frågor för trafiksäkerheten. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. 33 () replik: Jag noterar den sista meningen i Sten-OveSundströms inlägg, att de frågor jag aktualiserat är mycket viktiga. Men det ärnaturligtvis inte konstigt att man får uppfattningen att utskottet tar lätt pådessa frågor när de får så litet utrymme i den debatt som förs här i kammaren.Det är möjligt att utskottet haft många och viktiga diskussioner kring detta,men av utskottsbetänkandet framgår det relativt måttligt. Och i den härdebatten har inte någon från utskottet gått i clinch med de här frågorna, somkanske är det allra största trafikproblemet när det gäller olyckorna, nämligendrogerna i trafiken. De har saknats i debatten, och det beklagar jag. Men jag uppfattar ändå att utskottets hållning är ettinstämmande i vad jag försökt peka på, att trafikproblemen är många och attalkoholen har en stor roll. Sedan har slagitfast att regeringen har övergett sin tidigare slappa linje i de här frågornaoch är beredd att komma med ett förslag som skulle kunna främja en mertrafiksäker utveckling. Det tycker jag att vi skall ta som ett löfte. 34STEN-OVE () replik; Påståendet att vi socialdemokrater skulle talätt på de här frågorna och att regeringen har en slapp inställning på dettaområde ser jag som mycket märkligt. 'Det har tvärtom varit en väldig debattunder sommarmånaderna just om alkoholens påverkan i trafiken. Därför är detnaturligt att det sker en bättre uppföljning av dessa frågor. Man diskuterar t.ex. sänkningar av promillegränsen. Det är möjligt att vi som sitter i trafikutskottetdiskuterar de här frågorna så ofta att de kanske inte framskymtar så som deborde i debatten. Vi ser dessa synpunkter som ganska naturliga. Vi kräver ökadhastighetsövervakning, och vi vet att det i samband med de kontrollernaautomatiskt tas alkotestprov. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Vi tar absolut inte lätt på dessafrågor, och vi kommer att se till att de får det utrymme som behövs för att viskall kunna klara trafiksäkerheten . 35 () replik: Jag beskyllde inte socialdemokraternasföreträdare exklusivt för att ha en slapp syn, utan jag sade att regeringenhade haft det då man lade fram en proposition som måste uppfattas som att mansåg med slapphet på trafiknykterhetsbrotten. Men som väl var drog regeringentillbaka den propositionen. Det är i och för sig en mycket ovanlig åtgärd, menjag ser det som en mycket klok åtgärd. Jag har uppfattat att regeringen haren annan inställning til) detta problem i trafiken, och det hälsar jag medtillfredsställelse. Det jag saknade var att de åsikter som för fram -och som jag upplever att vi är helt överens om - borde ha drivitsstarkare av trafikutskottet, både i betänkandet och i denna debatt. 36RUNE (); Låt mig först beträffande vad inne på konstatera att det väl ofta är så att vad man är enig om iutskottet inte kommer till uttryck i kammaren. Jag vill också understryka vadordföranden i utskottet sade, att vi visst har diskuterat de här frågorna. Meneftersom ingen större oenighet förelegat kommer de, som jag sade, inte upp häri kammaren. Jag delar, inte minst som organiserad nykterist, uppfattning att detta är frågor som måste tas på största allvar. 1 detrafikolyckor som redovisas finns naturligtvis detta med som en mycketallvarlig bakgrund, på samma sätt som det tog upp omsjälvmordsfrekvensen. Detta är frågor som ofta inte kommer fram i debatten. Trafiksäkerhetsfrågorna är av utomordentligtstor betydelse. har också enligt min mening ägnat dessa frågorstor uppmärksamhet och nogsamt behandlat inkomna motioner. Från sidahar vi som framgår inga reservationer eller avvikande meningar i föreliggandeutskottsbetänkande, men jag vill ändå kommentera några av de förslag som vi harbehandlat och redogöra för hur vi ser på dessa ur synpunkt. Utskottetkonstaterar att hastigheten har stor betydelse såväl ur olyckssynpunkt som urmiljösynpunkt. Vidare konstaterar utskottet att nuvarande hastighetsgränserefterlevs alltför dåligt och att åtgärder måste vidtas för att komma till rättamed detta - en ståndpunkt som till fullo delar. En arbetsgrupp inomcentern lade fram en avvecklingsplan i fråga om försurning, där mankom fram till samma slutsats som i Svenska kampanj; Sankfarten - rädda skogen. Vi arbetar alltså aktivt med denna fråga inom centernoch vill i likhet med utskottet börja med att förmå bilförarna att följanuvarande hastighetsbestämmelser. Låt oss sedan fortsätta att få ned fartenytterligare. Vi tror mer på opinionsbildning och att således få bilförarna attsjälva inse vikten av att sänka hastigheten än att genom lagstiftning sänkahastighetsgränserna och sedan ha svårt att kontrollera efterlevnaden av ensådan lag. Här finnsen möjlighet för varje bilist att genom att sänka hastigheten själv . aktivt medverka till en säkrare och bättre trafikmiljö -inte genom tvång uppifrån eller genom någon form av poliskontroll utan tillföljd av den kunskap som var och en kommer att ha om de fördelar i form avbättre trafiksäkerhet och miljö som man vinner genom att sänka hastigheten. Låtoss alla påbörja detta opinionsarbete genom våra partier och i våraövriga folkrörelser. Inom är vi beredda att prioritera detta arbete.Att spara människoliv liksom vår egen natur är två mycket viktiga uppgifter. Låt mig också konstatera enigheten här ikammaren om att det för trafiksäkerheten är viktigt med bättre vägar. Då kanskecenterns förslag om ytterligare 500 milj. kr. till åtgärder för att råda bot påeftersatt underhåll i fråga om bärighet, beläggningar och broar kanske säsmåningom kan få majoritet i kammaren. Det vore att hälsa medtillfredsställelse. Med vad jag nu sagt ber jag att få yrkabifall till trafikutskottets hemställan.- Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. 37HANS i (s); Jag skall inte särskilt mycket lägga mig iden debatt som förts här, men jag vill med ett par ord beröra det som ElverJonsson sade. Det är riktigt att många trafikolyckor härrör frånalkoholmissbruk och rattfylleri. Hur man skall stävja detta har diskuteratsväldigt mycket just inom polisen och bland oss som jobbar med dessa frågor: förhåller det sig på det sättet att man kan dömas för rattfylleri vidtingsrätten och gå ut och ta sin bil Och köra därifrån. Vi måste på något sätt kommatill rätta med detta. Man diskuterar olika förslag, och för min personliga delhar jag hävdat att vi måste ha en lagstiftning enligt vilken de mordvapen somalkoholisterna använt kan förklaras förverkade. Det är en mycket svår fråga somvi inte skall diskutera nu - jag vill bara meddela detta. Debatten i kammarenkommer naturligtvis att fördjupas när de utskott som handlägger dessa, frågorpresenterar sina förslag. Då blir det givetvis en ingående debatt. Debatten harju mest handlat om vilka sanktioner som är bäst i förebyggande syfte,vårdsituationen för de alkoholskadade o. d. Jag avser, herr talman, att ta upp en mycket mindre frågai detta sammanhang; den gäller s. k. stänklappar på personbilar. 1981 slopadetrafiksäkerhetsverket föreskriften om att personbilar skulle vara försedda medstänkskydd. har jag tillsammans med motionerat omatt föreskriften om stänkskydd skall återinföras. har trafikutskottetlämnat samma upplysande och nedslående svar. Svaret har varitdetsamrna som den här gången. Man stöder sig på typbesikt-ningsutredningensuttalande om att trafiksäkerhetseffekten skulle vara låg i förhållande till deprisökningar som det skulle leda till att förse bilarna med stänklappar. Jag minns när man slopade stänklapparna, men jag kan inteerinra mig att bilarna blev en enda krona billigare. Vad som händer nu är attbilfirmorna skickar ut broschyrer till sina kunder med texten: Tänk på eramedtrafikanter -- sätt på stänklappar på era bilar! Det kostar då mellan 400och , beroende på vilket bilmärke man har. Bilarna blev alltså intebilligare, när man slopade stänkskydden. Det var i stället ett sätt för dem somimporterar Trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. bilar atttjäna pengar på konsumenterna. Jag tycker att det är litet konstigt att maninte har uppmärksammat det. Sedan skyller man på internationella bestämmelser. Mansäger att vi skall anpassa oss till internationella bestämmelser. Men det finnsju en hel rad bestämmelser utomlands som skiljer sig från vårtrafiklagstiftning i . Man får t. ex. inte köra med dubbdäck i ,och man får inte ha varselljus på när man kör utrikes. Saltningen av vägarna ärhelt annorlunda i än här i . Det borde man naturligtvisockså ta hänsyn till när man gör dessa bedömningar och inte skylla påinternationella regler. Det är ju ändå så mycket som skiljer den svenska trafiklagstiftningenfrån den utländska. Vi har inte i att-satserna i vår motion framfört någrakrav när det gäller saltning av vägarna, men vi har i motionstexten tagit uppolägenheterna med saltningen. Om utskottet hade sagt någonting om att man bordebringa ner saltningen både av miljöskäl och av andra skäl, så hade jag tycktatt utskottet gjort en bra insats. Jag vet att många har intresserat sig för ettåterinförande av stänklappar, vilket vi kräver. Förre kommunikationsministernsade; Det där var en bra motion. Men detta kom tydligen inte längre, för detblev inget resultat. Många yrkesförargrupper, taxiförare exempelvis, anser atten sådan här åtgärd borde vidtas. Nya stänkskydd har konstruerats, som på ettmycket bättre sätt eliminerar stänk bakåt. Det finns alltså skäl att göranågonting. Vi bor i ett avlångt land med mycket olika vägar ochvägförhållanden. Jag kan förstå att man uppe i hemtrakterinte behöver ha några stänklappar, när snön har kommit. Men åk ner till södraSverige under skörde- eller såddtid eller när man beroende på väderlekensprider ut salt och grus! Detta är en trafiksäkerhetsfråga av stora mått. Omjag blir omkörd av en bil utan stänklappar, en bil av ny modell med breda däck,får jag en nedstänkt bilruta som inte kan torkas ren av vindrutetorkarna. Detär ett faktum. I utskottets skrivning står att det enligt utskottetsmening inte är "styrkt att de trafiksäkerhetsmässiga effekterna avstänkskydd har sådan betydelse att avsteg från internationella bestämmelsermotiverar en återgång till tidigare ordning". Jag skulle vilja frågautskottets talesman; Vem har gjort en sådan utredning? Vem säger att det inteär styrkt osv. När det gäller trafiksäkerhetsverkets bestämmelser iförhållande till EG-direktiven vill jag också ställa en fråga. Ett stortöverhäng bak på personbilarna skulle innebära att man inte behöver hastänklappar. är ju många bilar så att säga avhuggna på tvären precis vidbakhjulen. Inte heller de bilarna har några stänklappar. Vad har ni i detfallet gjort för bedömning av EG;s och trafiksäkerhetsverkets bestämmelser? 38STEN-OVE (); När det gäller stänkskydd på personbilar ärdet, vilket framgår av utskottsbetänkandet, fråga om en anpassning tillinternationella bestämmelser. 1 många sammanhang försöker vi påtrafiksäkerhetsområdet åstadkomma en större anpassning just tillinternationella bestämmelser. Vi ser många fördelar med det. Låt mig sedan säga att även om det inte har gjorts någrastora, komplicerade och djupt detaljerade undersökningar och utredningar pådetta område finns det mycket som talar för att en del av de modeller påstänkskydd som vi tidigare hade åstadkom betydligt högre bränsleförbrukning.Det är ett av motiven till att vi inte ansett det viktigt att återinförastänkskydden. Men de internationella bestämmelsernas betydelse har som sagthaft en avgörande betydelse när utskottet tagit ställning i detta fall. I mångafall strävar vi efter att anpassa oss till de internationella reglerna. Vi harinte ansett de fördelar som beskrivs i motionen vara så stora att vi nu funnitanledning att ompröva vår ståndpunkt på detta område. Det är därför vi tyckeratt den svenska bilparken också i fortsättningen bör bli befriad frånstänkskydden. Trafiksäkerhet och trafikföreskrifterm. 39 (): I i inlägg komockså några "stänk" av det meningsutbyte som jag var inblandad itidigare. Jag noterar först allvar då han talar omtrafiknykterhetsbrotten. Jag tror att det är värdefullt att vi från skildapolitiska grupperingar kan slå fast att ser mycket allvarligt pådetta. Sanktionerna vill Hans Petterssonta upp när den frågan kommer. Jag förutsätter att han avser att de skallbehandlas i de judiciella instanserna, i justitieutskottet ochjustitiedepartementet. Det är naturligtvis riktigt. Men jag upplever också attnågot av problemet kanske ligger däri, för trafiksäkerhetsfrågorna behandlaspå skilda håll både i och i regeringen. Det vi borde fundera över ärom inte dessa frågor rent av skulle samordnas. finns nämligen utredningarnapå flera håll och med flera uppdragsgivare. Det gör att vi inte får densamordning och det samlade grepp som skulle vara nödvändigt. De frågor som rörtrafiksäkerheten borde hållas ihop starkare enligt min mening. 40HANS i (s); Det är klart, , att vi såmycket vi kan skall anpassa oss till de internationella bestämmelserna. Men vimåste också se på skillnaderna mellan vägar, hur man handskas med vägar ochvilken väderlek som råder. Detta måste också tas med. Vi som har bilat i Europahar kunnat se att väderleken skiljer sig kolossalt från vår. Förhållandena kanalltså inte jämföras. Salt och annat material som kastas ut på vägarna har intebara miljöförstörande verkan, utan de fördärvar också bilar, liksom de görsikten omöjlig. Jo, , jag tror att de här frågorna är såviktiga och har en sådan dignitet i vårt politiska arbete att vi verkligenmåste bli sams om hur de skall lösas. Tyvärr har det nu i alltför storutsträckning handlat om politiska finesser och finter i försök att vinnaproselyter genom att göra utspel med förslag som är hart när omöjliga attgenomföra. Det jag skulle vilja efterlysa är en djupgående, ärlig debatt somleder oss fram till förslag om gemensamma lösningar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 2.) protokoll 1986/87:7 Kammaren övergår nu till att delsattera trafikutskottetsbetänkande 2 om vissa trafikpolitiska frågor m.m. Trafikpolitiskafrågor m. m. 42ROLF CLARKSON (m); Vi har vår årliga debatt omtrafikpolitiken i stort. Jag kan glädja kammaren med att det inte har kommittill några särskilt nya omständigheter som har förändrat partierrias eller deenskilda ledamöternas ställniVigstagande. Jag skall därför fatta mig ganskakort och uttrycka vad vi moderater känner inför den trafikpolitik som vi levermed. trafikpolitiska beslut har varit i kraft i såpass att en utvärdering bör kunna göras; trafikpolitiskabeslut har inte, tycker vi från moderat sida, fått den effekt som vi tänkteoss. Vi tycker också att en del av de attityder som präglade allas vårtuppträdande då beslutet fattades kanske har förändrats av verkligheten. Vi ärinte heller tillfredsställda med att man på undan för undangör delbearbetningar av trafikpolitiska beslut och sedan går tillriksdagen med en färdig proposition. Då står vi- med den följsamhet som följermed parlamentarismen i det här huset i alla fall - automatiskt inför ettställningstagande som går regeringen till mötes. Vi tycker att en utvärderingav trafikpolitiska beslut måste ske med parlamentarisk medverkan, omvi vill bevara enigheten på ett så viktigt område som trafikpolitikens. Medparlamentarisk medverkan får vi andra partier, som inte sitter i regeringen,tillfälle att göra invändningar och komma med förslag. Vi kan vara med om attutforma en gemensam trafikpolitik. Det är.alltså kravet från moderat sida ochdet delas av övriga borgerliga partier. En annanviktig del av trafikpolitiken gäller hur yrkestrafiklagstiftningen ärkonstruerad. Vi tycker att det är ett alldeles för tätt nätverk avbestämmelser.och regleringar som styr detta viktiga område. Vi har sombassynpunkt att man bara skall ha basregleringar och inte en massadetaljbestämmelser. Vi kommer, med anledning av en proposition som redan liggerpå bord, att återkomma till den frågan. Vi är alltså emot deomfattande regleringsnät som finns inom yrkestrafiklagstiftningen. Jag kommernu till några-käpphästar. De statliga affärsverken är, sorn vi alla vet, delarav svenska staten. Det innebär att de lever i en konkurrenssituation medföretag inom andra sektorer. konkurrerar med sjöfart,åkerinäring, bilism osv. Det är väldigt viktigt att dessa affärsverkkonkurrerar på lika villkor med sina konkurrenter. Konkurrens är bra, dendriver utvecklingen framåt, den ger lägre priser och bättre servic åt oss somanvänder oss av servicen och tjänsterna. Det är därför viktigt att affärsverkenhar samma juridiska konstruktion som konkurrenterna, nämligen aktiebolagsplattformen.Vi vill alltså att skall överföras till aktiebolagsform. Detbetyder att man byter styrelse, chefer osv. på samma sätt som man gör iaktiebolag, i de stora börsföretagen. Det skulle ge en ny frisk attityd i dekommersiella inrättningar som affärsverken i alla fall är. Affärsverken har faktiska och etablerade monopol. Monopol,vare sig de är statiiga eller privata, tycker vi moderater är olämpliga. Vivill därför minimera affärsverkens monopol i så stor utsträckning som det överhuvud taget går. Affärsverken har ett stort antal dotterföretag, som iallmänhet bedrivs i aktiebolagsform, vilket är ett tillräckligt svar på vårtresonemang om att affärsverken i sig själva är en otidsenlig företagsform. Manhar bildat dotterbolag i aktiebolagsform. Nåväl, det är inte mycket att säga omdet i den mån de är nyttiga för affärsverkets verksamhet. Men vi anser att detfinns åtskilliga dotterföretag som kommit till av orsaker som kanske förstunden varit giltiga, men som är relevanta. Jag erinrar kammarenom att järnvägspolitiska beslut för SJ:s del mycketbestämt uttalat att dotterföretag som innebar konkurrens inom koncernen inteskulle få existera. Dessa skulle därför säljas. vet jag att dotterföretageti SJ, AB Swedcarrier, sysslar med dessa frågor, men vi vill i alla fall återunderstryka vikten av att man inte har andra dotterföretag än dem som är ettnaturligt komplement till affärsverkets huvudsakliga verksamhet. Jag har med detta anförande preciserat kända förhållandenför kammaren och därför fattat mig kort. yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 7, 8 och 9. Men: innan jag lämnar talarstolen skulle jag vilja säganågonting om den handikappreservation som finns. Alla partier i riksdag är överens om atthandikappanpassningen av kollektivtrafiken skall ske i så rask takt som det ärekonomiskt och tekniskt möjligt. Viljan är lika stor hos samtliga partier. Jag vill påstå att är ett föregångsland i dessaavseenden. Vi har t. o. m. en särskild myndighet som har regeringens uppdragattinitiera, driva på och fullständiga handikappanpassningen i kollektivtrafiken iså snabb takt som möjligt, och det är . skall omnågot år utvärdera vad som har hänt i fråga om kollektivtrafikanpassningen förde handikappade. Det är alltså viktigt att konstatera att reservationen pådenna punkt är av kosmetisk karaktär - ingenting skulle ske snabbare omreservationen bifölls. Moderater och socialdemokrater har bildat majoritet ifrågan, och det är alltså sakligt betingat. Det som skall göras kommer attgöras i den takt som man mäktar, och vi är i utskottsmajoriteten likaintresserade som reservan- . terna.av att tillfredsställa de handikappadesönskemål och krav i detta avseende. Trafikpolitiska frågor m. m. 43OLLE (); Det har gått riksdagenantog principerna om den statliga trafikpolitiken. Det beslut som fattades 1979är ettbra beslut, som fortfarande i långa stycken får betraktas som en godgrund för trafikpolitiken. Sedan beslutet fattades har genom en rad förslag,somhar behandlats i , både kompletteringar och konkretiseringar gjortssom varit bra för den trafikpolitiska utvecklingen, och detta har inte på någotsätt varit i strid med grundtankarna i beslutet . Det ärnaturligt och bra att man inom Trafikpolitiska frågor m. m. bedriverolika översynsprojekt, men tiden är nu mogen för en uppföljning av 1979 årstrafikpolitiska beslut, och detta bör ske under medverkan av parlamentariker,där även andra parlamentariker än regeringsföreträdare medverkar. Därför har vifrån tillsammans med moderater och centerpartister i utskottetreserverat oss för att en parlamentarisk utredning fillkallas. Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1 itrafikutskottets betänkande 1986/87:2. En levande marknadsekonomi bygger på principen omkonkurrens och fri etableringsrätt. Rätten att starta företag - överta företag- och erbjuda marknaden varor och tjänster är för lika väsentligsom konsumenternas rätt att fritt välja bland det som marknaden erbjuder.Ytterst bör det således vara konsumenternas fria val som avgör innehållet i ochsammansättningen av den transportservice som tillhandahålls i samhället.Därför är det viktigt att just trafiksektorn avregleras och liberaliseras, såatt en fungerande marknadsekonomi skapas inom denna sektor. Det är svårt att tabort regleringar som redan existerar, men detta får inte vara ett hinder förätt en utveckling mot en avreglering och liberalisering på trafikområdet kommertill stånd. Jag yrkar bifall till reservation 3 i betänkandet. Den konflikt som ligger inbyggd i affärsverkensverksamhetsform, med blandad monopolverksamhet och verksamhet som bedrivs ikonkurrens, utgör ett klart hinder för affärsverkens ledningar och styrelseratt bedriva verksamheten effektivt och rationellt. För att man skall korrimatill rätta med detta förhållande krävs att affärsverkens affärsdrivande verksamhetbyter företagsform och ombildas till aktiebolag. Affärsverkens monopol är en nackdel som bör uppmärksammas.Monopolverksamhet leder förr eller senare till bristande kostnadsmedvetandeoch kan bli ett hinder för en nödvändig översyn av ett företags verksamhet. Närmonopolverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet bedrivs i samma företagföreligger av naturliga skäl stor risk att den monopolskyddade delen får stödjaden konkurrensutsatta verksamheten, vilket i sin tur kan leda till att andraföretag inte har möjlighet att på lika villkor konkurrera på ifrågavarandemarknad. Affärsverkens konkurrenter bedriver som regel sinverksamhet i aktiebolagsform. Skilda företagsformer för de företag somuppträder på sariima marknad är till hinder för båda företagsformerna ochskapar skilda konkurrensvillkor. Om affärsverken ombildades till aktiebolagskulle likartade konkurrensvillkor skapas och verksamheten kunna jämföras,vilket skulle vara bra för ägaren. Aktiebolagsformen skulle minska byråkratinoch de hinder som finns inom affärsverken. Verksamheten skulle därigenomkunna bedrivas rationellare, något som skulle innebära större följsamhet motden privata sektorn.