prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Mom.16 (anslag till Utvecklingsinsatser i östra ). Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 20 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av - bifölls medacklamation. 13§ På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammaren medge attnärirtgsutskottets betärtkande 1986/87:36, skatteutskottets betänkande1986/87:40, näringsufskottets betänkanden /87:29 och 37, utrikesutskottetsbetänkande /87:18 samt rtäringsutskottets betänkande 1986/87:31debatterades i angiven ordning och att voteringarna ägde rum i ett sammanhangsedan debattert i samtliga dessa ärcrtdcrt avslutats. 1986/87:36 om rtybartklagsfiftrting (prop. 1986/87:7 delvis, 1986/87:1.2 -. delvis,1986/87:76 delvis, 1986/87:90 delvis, 1986/87:100 delvis, 1986/87:142 och1986/87:148), 1986/87:40 om vissaändrirtgar i beskattningsreglerna rörande.bartkfusioner 131 1986/87:42 delvis). Prot.1986/87:136 näringsutskottets betärtkartden 4 juni1987 ,. 1986/87:29 omvärdepappersmarknadcrt (prop. 1986/87:141), 1986/87:37 om ärtdringar ilagstiftnirtgert för stads- och lartdshypoteksinstitu-tionerna (prop.1986/87:145), 1986/87:18 om förhållartde fill EG samt 1986/87:31 om tjärtstesektorn. Kammaren biföll näringsutskottetshemställan om aft utskotfets betänkartde 36 om ny banklagstiftrtirtg skulleavgöras efter endast en bordläggning, varefter detta betänkande upptogs tillbehandlirtg. 119NIC (); Det är ett nöje att fa fill orda inför dennakoncentrerade kammare med dess intresse för denna centrala lagstiftningsfråga.Jag väntar mig att ledamöterna är kvar i kammaren under mitt långaanförande. Jag vill först ta upp den väscrttliga kritik som vi harframställt mot handläggningen av denna fråga. Den första propositionertöverlämnades till , och den föranledde då gängsemotiortsrond, varefter dert lades in i mycket långa kö avobehartdiade propositioner. Under fiden propositionert låg i dertrta köfortsatte kreditmarkrtadskommittért sitt arbete. Dess ordförartde erbjöd offentligtoch gärna synpunkter på kreditmarknaden. stod de uttalandenaistrid med vad propositionert inrtehöll. Ansvarigt statsråd, . Å. Johanssort, erbjöd påsamma sätt om och om igcrt syrtpunkter på banklagstiftningen, allt medan propositionenvilade lugrtt i kö av obehandlade propositioner. hamnade på bord nya propositionersom innebar ändrade lagförslag på centrala områden av det som den ursprungligaproposifionen omfattade. hade alltså först ett regeringsförslag,sedan ytterligare några regcringsförslag och dessutom ett antal av ansvarigminister gjorda uttalanden i samma fråga att ta ställning till. Jag vill med de här inledande orden markera minufomordcrttliga skarpa kritik mot det sättet att bedriva lagstiftningsarbete iviktiga frågor. Jag tror att det bör sägas från dertna talarstol att densom har den mest otacksamma uppgiften i def offentliga för närvarandefaktiskt är kreditmarkrtadskommittért. Jag tror att kommittért aldrig kommer ikapp utvecklingen på marknaden. Om inte vår regering beslutar sig för atfupphöra med att gcrtomreglera ävcrt kredifmarkrtadcrt, förutom alla artdramarknader den försöker gcrtomreglcra, kommer vi att sitta med enkredit-marknadsutredrtirtg, som arbetar i evighet och försöker hinna i kapp Det är en situation som vi infe kan leva med. Dcrt lagstiftrtirtg som vi nu har att ta ställning till,herr talman, är i stor utsträcknirtg väldigt ccrtfral. Bankerna spelar en viktig roll i helasamhällsli vet oCh ävcrt i det politiska livet. Vi får irtte glömma att bartkerrta deltari firtartspolitiska övervägartden och finanspolitiskt agerartde, kreditpolitiskt agerande, man kan t.o. m. säga skattepolitiskt agerande. Därför är verkligen banklagstiftrtirtgen av central betydelse, och det är lite beklagligt att den kommer så sent på säsortgert att vi måste, med all respekt för riksdagerts arbetsformer, lägga dcrt till handlingarrta utan att genomföra debatten på djupet. Jag vill gärna säga att vi som är kritiska respekterar behovet av enväl genomförd banklagstiftnirtg. Bartkerrta deltar i samhällslivet på etf urtikt sätt. Detar hand om insättarnas medel och placerar dessa, och det är nödvärtdigt att det förekommer kontroll som säkerställer spararnas insättningar. Det är en hållning till banklagstiffrting som är helt internationell och som vi heltdelar. Den hällningcrt gör def också nödvändigt att säga att det för en sådan banklagstiftning krävs en effektiv och kompetent bartkirtspektiort. Vi -har irtgert irtvändnirtg emot aft kreditmårknaden och de firtartspolitiskaaktörerna står under tillsyn av en kompetent bankinspektion som agerar-inom kända ramar. (Dert uppvaktning jag utsätts för nu av beundrandekammarkolleger känns verkligen stärkande inför det jag har att säga!) Jag har tänkt disponera mitt anförande så att jag försttalarom de s.k. finansiella koncernerna, sedan om de s. k. gåvorna och fillsist gör en- kommentar som jag hoppas att särskilt skall glädjasig åt, eftersom hart deltog i en debatt i början på veckan i liknande ämne. Vi har alltså att ta ståndpunkt fill en av de tvåcerttrala förärtdringarna av den ursprungliga propositionen i dagens behandlingav svensk banklagstift-rting, den rtämligert om firtansiella kortcerrter. Jag vill gärna peka på det befängda sätt på vilket denrtaregering låter fa ställning till viktig lagstiftnirtg. I dcrt kraftfullt utvecklade firtansmarknäden skapadestanken på att bilda en finartsiell kortcérn, som sedermera fick namrtcf Götafirtans. Den-skapades helt inom ramen för gällande lagstiftning, och den kuudeutvecklas irtom gällartde lagsfiftning. Men regeringert kände av någon artledningbehov av att gå irt och göra sirta berömda reglerirtgar, alldeles utan grurtd. Den här reglerirtgcrt skulle man bygga på någon form avutredrting. Man beställde av finartsdepartemerttet crt promemoria i saken. Denkom-att irtrtchålla ert lång rad påsfåendcrt utan grund, av vilka man sedahdrog slutsatser som passade irt i det av regeringen örtskade mörtstret.Promemorian gick på remiss, öch detär därför jag särskilt vill behandla dettaämne. Remissen medförde crt förödartde kritik, framför allt från den alltidvakna och intresserade hovrätten över och Blekirtge. Den konstaterade kunde ifrågasätta om inte denna lagstiftnings uppbyggnad verkligen innebarett brytartde av normgivningsmortopol, och mart ifrågasatte om intelagstiftningcrts mycket tydliga retroaktiva karaktär egerttligen gjorde aft denstred mot svensk lag. Lagrådetyttrade sig, och jag vill gärna säga, så att det står i 1986/87:136 4juni 1987 . protokoll,att detta lagrådets yttrande gör att jag allvarligt vill ifrågasätta lagrådetskompetens. Inte med ett ord kommenterade lagrådet hovrättens över ochBlekinge mycket allvarliga kritik. Jag måste säga aft det är unikt att dehögsta domarna i inte med ett ord orkar med att kommentera en domstol,som uttalar grundläggande kritik mot ett lagstiftningsförslag. Vi moderater har också sagt att det är orimligt att i dagframlägga ett förslag till lagstiftning om finansiella konccrrtcr, enlagstiftnirtg som har kritiserats på goda;rättsliga grurtder och därtill,framför allt, av ansvarigt statsråd betecknas som en provisorisk lagstiftnirtg,som vi vet att kreditmarknadskommittén kan förväntas lägga fram sittslutyttrandc urtder 1987. Vi skall alltså på provisorisk basis skapa en finartsiellkoncerrt som erbjuds att attrahera sparares medel. Jag tycker att det är förvånärtde att irtte fler iriksdagen reagerade starkt negativt på Gota-lagstiftnirtgcrt och dess rtågotprovisoriska karaktär. Det förvånar mig att man ens en gång kan försvara attdetta får tjärta som en grund för att attrahera finansmarknadens aktörer attsatsa pengar. Vi kan faktiskt vänta oss att kreditmarkrtadskommittért inomloppet av kommer med ett förslag som omintetgör cxisfcnscrt avGöta finanskoncernen. Lagstiftnirtgert i sig kart mart beteckna som endera ettmissfoster eller ett monster. Den är ett missfoster därigenom att den intelöser några problem. Den är grundad på undantag från undantagen. Och man kanbeteckna den som ett monster eftersom den innehåller i sig möjligheterna tillmisstolkningar eller snarare kanske omöjligheterna till en god tolknirtg. -Ty lagstiftningen säger att man skall begränsa rättentill ägandet av banker, men säger att denna regel kan dispenseras avregeringen utan att man anger grunden för dispensen. Den säger vidare att den finartsiella kortcernensmoderbolag skall tillhartdahålla en hundraprocentig kapitaltäckning, trots attför de enskilda företagen i koncernen gäller gängse kapitaltäckningsregler förbanker och fondkommissionsbolag; Inseende att denna regel är närmast omöjligoch framför allt alldeles onödig lägger regeringen även i det hänseendet på endispensregel och-säger att regeringen skall ha rätt - utan att tala om på vilkagrunder - att ange att dispens får lämnas från den strängakapitaltäckningsre-geln. Detta, herr talman, gör.att jag anser att denna lag kankallas för ett monster ur lagstiftrtirtgssyrtpunkt. måste kräva attsvcrtsk lagstiftrting innehåller regler som kan förstås av alla. Vi såsomriksdagsmän har alla skäl i världen att kräva att lagstiftnirtg ochrtormgivning skall ges av och att regeringert inte ges en opreciseraddispensrätt. Det är inte en lagstiftning i den mening som riksdagsordnirtgertoch regeringsformen föreskriver. Det är ett övergrepp på riksdagensnorrngivningsräft, och det är vad hovrätten över och påpekade. - -Vimoderater har en reservation på denna puukf. Jag yrkar bifall till den, ochnaturligtvis, herr falman, yrkar jag bifall till alla de reservatiorter sominlämnats av företrädare i näringsufskotfef. Jagvill vidare tala om gåvor från bankaktiebolag. Porten öppnas till dennamöjlighet därigenom att i såväl aktiebolagslagert som bartkaktiebolagslagenfinns en regel som möjliggör för bolagsstämma i bartk att ge gåvor, menbegränsningarna är väldigt tydliga. Gåvorna skall ges irtom ramen för detmöjliga, och gåvorna skall inte avse anrtat ärt obetydliga värdert. Det finrtsen annan term för detta, men det kan vi lämna därhän. Detcentrala i det jag vill säga är nämligen inte denna lagregel, utan det exempelvi fått i på att det finrts stora aktieägargrupper som irtte äi-bereddaatt acceptera att de certtrala ledningarna i bankerna och de storaakfieägargrupperna i bartkerna disponerar bankernas resurser för att iuppgörelser på styrelsenivå med regerirtgert förta aktieägarna deras rätt tillvinstmedel. Man må tycka vad man vill om detta. Vi känrter ju fill vad som harhärtt i , rtämligen dcrt vittbekartta uppgörelsen om de 600 miljonernaöver . Mankan emellertid konstatera att på varje bartkaktiebolags stämma där den härfrågan behandlades uttalade minoritetsaktieägarna stort engagemartg ochförtrytelse över att detta beslut hade fattats över deras huvuden. Tillsammartsmed folkparfiet yrkar vi och i en reservation som är fogad tillbetänkandet att man måste igårtgsätta ert utredning för att stärkaminoritetsskyddet så att dessa övergrepp inte kan fortgå. Tillsist, herr talman, vill jag ta upp en fråga som möjligen ligger något vid sidanav. Under gårdagért fördes en debatt om sparbankers vinstdispositioner. Dettaämne behandlas även i näringsufskottets betänkande om banklagstiftrtirtgen.Sparbankerrta har börjat tillämpa ett virtstandelssystem för sina anställda,och näringsutskottet hade anledning att överväga huruvida detta var ett ingreppi huvudregeln i sparbankslagen om att sparbanker inte får lov att göravinstdispositioner. Vinster i sparbanker får endast disponeras förbankcrtsegert verksamhet. I dert debatt som fördes i går om artdel-i-vinst ocharbetsgivaravgifter för sådana uttalade statsrådet att detta vore ertorättvisa gerttemot sparbankerna med hänsyn till att de inte finge ta del avresultatet i en sparbank pm man godkände att bankanställda finge del i bankersvirtster. Jagär därför angelägert att härtvisa dert intresserade betraktaren av dettaproblem - framför allt finartsmirtistern trots att han inte lyssnar, men jagantar att han har vissa "kunskapare" i salen - fill s. 38 inäringsutskottets betänkartde, där mart i ett gartska lårtgt avsrtitt beskriverresultatandelssyste-met för artställda i sparbartker, vilket uppenbarligen ärett system som landets finansminister inte känner till, trots att hela fråganhandläggs på samma departement. Jagskall gärna erkärtrta att detta mitt sista avsnitt i anförartdet har jag tagitupp eftersom jag till protokoll gärna vill foga anteckningert attfinansmirtisterrt irtte kart sitt eget ansvarsområde. 120 (); Enligt uppfattnirtg borde regeringerts förslag till nybanklagstiftning egentligen avvisas av . Vi har pekat på en radbrister som motiverar det, och det var-också vårt ursprungliga yrkande.. För att inte fördröja enlagtekrtisk anpassrting av banklagstiftningen till 1986/87:136 ' a:aktiebolagslagen, och inte förhindra de förändringar som bör komma till stånd,har vi i stället valt atf infe säga blankt nej. I stället påpekar vi ireservatiorter de allvarliga brister som firtrtS i förslaget. Samtidigturtderstryker vi aft det är crt provisorisk åtgärd vi på det här sättetmedverkar till. I samband med att kreditmarknadskommitténs betärtkandeblir klart kommer att fortsätta verka för att vi. kommer bort frånden onödiga detaljreglering som präglar inte bara den hittillsvarande utanockså den rtya lagstiftningen. Redan den här programförklaringert avslöjar vårgrundläggande krifik av förslaget till ny banklagstiftning, nämhgcrt att dcrtinte tillgodoser vårt krav på en gertomgripande avreglering. accepterar regeringens förslag trots de härväsenfliga och övergripande invändningarna. Skälet fill det är alltså atf viinfe vill fördröja de posifiva inslag som finrts. Efter det att detta är-sagt skall, jag kortfattat redovisanågra av de konkreta invändningar som vi har mot förslaget och de frågor sombehandlas i betänkandet, där vi har en artrtart uppfattning änsocialdemokraterna. Eftersom har en stark tilltro till den friamarknaden anser yi att det är hushållen och företagens efterfrågan på finartsiellatjänster som bör avgöra om en efablerirtg skall komma fill stårtd eller irtte.Statens uppgift bör begränsas till att kontrollera att bank- ochkreditinstituten följer gällande regler. Därför menar vi aft behovsprövningcrtmåste avskaffas. Sedan några år tillbaka-har utländska banker rätt attetablera sig i . Det är bra. Men ert logisk fortsättnirtg borde vara attsvcrtskar och utlärtrtirtgar får möjlighet att gemertsamt äga banker, enligtsamma regler som gäller för andra aktiebolag. Vi är övertygade om atf en sådanmöjlighet skulle få positiv effekt för det ekonomiska samarbetet. har alltid motsatt sig systemet med statligrepresentatiort i affärsbankernas styrelser, och vi är det enda parti som infeheller nominerat personer till styrelserrta. Styrelserepresentationen innebären sammanblartdning av statens och närirtgslivets roller och skapar oklaraansvarsförhållandcrt. Det firtns mycket starka principiella skäl som talar motdert här formcrt av statligt irtflytartde på affärsbartkerna: De här nackdelarna har givetvis ökat ytterligare sedanregeringen numera dessutom skall godkänna vilka personer som skall bliordförande i banksfy-relserna. Vi tycker precis lika illa om det systemet, ochav samma skäl. I det här sammanhartget är det för resten näsfart omöjligtatt urtdvika att komma irt på den mycket omdiskuterade överenskommelsen mellanregeringen och affärsbartkerrta om 600 miljoner fill forskningen - NicGrönvail talade också om denna överenskommelse. Det arrangemartget är minstsagt tvivelaktigt såväl från prirtcipiell som frårt ekonomisk utgårtgspurtkt. Def är irtte svårt att se den röda tråden i regeringertshandlande. Överenskommelser mellan statsråden och storföretagen är ju numerasnarare regel än undantag. Bartkerrtas agerande är därför egentligert merartmärkningsvärt, infe minst med tanke på deras mårtga små aktieägare. Def varvälgörartde att beslutert utsattes för hård kritik på bolagsstämmorrta. Vimcrtar att den här händelsen visar attminorifefsskyddsreglerrta måste ses över. Det kräver vi i crt avreservationerna. Jag yrkar bifall till denna liksom till de övrigareservationer som folkparfiet står bakom. 121 (); Den nyabanklagsfiffrtingcrt är mycketomfattartde. Trots det som sade tidigare är nyheterna dock ganskafå och i huvudsak hartdlar det om crt modernisering och anpassrtirtg till debetydande förändringar som skett inom bankväscrtdef. Näringsutskoftet har i sin behartdling gjort några sakligaförändringar av regeringerts olika förslag och crt rad formella justeringar.Detta har gjorts av etf enigt utskott. Def är uppenbart aft det kvarstår gauska omfattartde behovav ytterligare kompletteringar och förändrirtgar i banklagstiftningen. I huvudsak är de förändringsförslag som har diskuterats iutskottet föremål för utredning i kreditmarknadskommittén. Därför har vi icentern valt aft avvakta def beslutsunderlag som kreditmarknadskommitténsförslag kommer aft utgöra. Vi menar aft även om något av de diskuteradeförslagen utan större risk kunde ha antagits , finns det en uppcrtbarfördel i att få ert samlad behandlirtg av utesfåcrtde frågor. Sartrtoliktkommer det också till rtågra ytterligare förslag under resans gång. Enligt vårbedömnirtg är irtgert fråga av så avgörande eller brådskande karaktär atf dennödvändigtvis måste behandlas i detta sammanhang. Jag har gjort dertna redovisnirtg för attpoärtgtera aft det förhållandet atf centerrt irtte är med på m- ochfp-reservationer infe nödvändigtvis irtrtebar att vi har avvikartde mertirtg isak. I flertalet fall är dcrt avgörande skillnadcrt dert att vi vill avvaktamöjlighetert till ert grundligare belysning och behandling av frågorna. Vi har dock en gemensam icke-socialistisk reservation, ochdcrt avser regeringens rätt atf utse ordförande i bankaktiebolag. Vi i centerrtartser, liksom moderaterrta och , att detta är en otillbörliginblandning i bankaktiebolagens inre artgelägenheter, som kan få klart negativaeffekter på bartkerrtas effektivitet och självstärtdighet. På tvåartdra puukter har certterrt funnit anledning till reservation; Dels vill vi i aft kreditmarknadskommittén prövarlämpligheten av ett försäkringsskydd för insättarnas pengar. Försäkringen avsesutgöra en kompletterirtg av nuvarande kapifaltäcknirtgsregler. Dels mertar vi atf icke nödvändiga kostnader skallurtdvikas och föreslår därför att små lokala bauker med begränsad ekonomiskomslufnirtg skall befrias frårt kravet på att mirtsf ert revisor skall varaauktoriserad eller godkänd. Med härtsyrt till kartimarcrtsarbefssituafiort avstår jag frårt ytterligare kommcrttarer och artalyser ochyrkar bifall till reservatiorterrta 8, 10 och 16 samt i övrigt tillutskottsmajoritetens förslag. 122 (): Förslagen till bankrörelselag,bankaktiebolagslag, sparbankslag och en föreningsbankslag avser främst enteknisk anpassning till 1986/87:136 4juni 1987 andralagar, främst aktiebolagslagen. Den snabba utvecklingen på bankmarknaden harnödvändiggjort denrta översyn, som i stor utsträckning är formell, utan atf manhar avvaktat kreditmarknadskommitténs arbete, som förutses föreligga senastvid årets slut. Resultatet av kreditmarknadskommitténs arbete kan dock infebli lag förrän troligast tidigast . Med hänsyn härtill är defnödvändigt att göra den nu aktuella översynen. I anslutning till detta vill jag dock här inarkerabetydelsen av aft kreditmarknadskommittérts arbete bedrivs srtabbt och aft erttotal översyn av banklagstiftrtirtgcrt kan ske med utgångspunkt i dettaarbete. Ett förtjänstfullt arbete har utförts avrtärirtgsutskottets kausli vid den slutliga formella justeringert avregeringerts förslag, vilket utskottet i huvudsak ställer sig bakom. Jagupplever därför atf den av påtalade brisfen att vi inte . fårtillfälle till en fördjupad diskussiort i någon mån uppvägs av det omsorgsfullaberedrtingsarbetet i rtärirtgsutskottet. Utgårtgspunkten för utskottets arbetehar yarit att de olika bartkinstitutens särart skall bevaras. Dessutom harmålsättnirtgert varit att jrtte rtu genomföra sådana sakliga ändringar som kananstå till dess resultatet av kreditmarknadskommittérts arbete föreligger. I det här sammanhanget behandlas också regerirtgensförslag om provisorisk möjlighet för vissa sparbanker att få dispens frånnormalt gällande kapitaltäckningsregler. Här behandlas också förslaget om nyaprovisoriska regler för firtartsiella kortcerner. Jag ber,herr falman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 19 reservationer har fogats till betärtkandet av deborgerliga partierna. Av dessa reservationer är dock bara två gemertsamma förde tre borgerliga partierrta. Detta får i rtågon ,mån tjärta som motvikt fill'beskrivning av den ufomordcrttliga oenighet som skulle föreliggai det här ärendet - jag upplever inte aft den beskrivningen är riktig. I den Crta reservatiortCrt, rtr 16, vill de fre parfiernaslopa regeringerts rätt att godkärtrta affärsbartksstyrelserts val avordförartde. Utskottsmajoriteten anser att.denna möjlighet bör finnas kvar. Denmöjliggör ett förstärkt irtflytande för det allmänna utan större ingrepp i detinstitutionella systemet. Affärsbankerna har i många sammanhang en nyckelroll iförhållande fill kunder och företag. Erfarertheterrta har, ävcrt om systemetfurtnits endast , visat att def är värdefullt att dertna möjlighetfinrts. Dcrt artdra gemertsamma borgerliga reservatiortCrt är rtr19, där mart artser atf det nu gällande maximibeloppet för enfondkommissiortärs hartdelslager är för lågt och att det bör höjas frårt 50milj. till 100 milj. kr. Enligt propositionen skall crt bank i fortsättrtirtgenkunrta äga.eff fortdkom-missiortsbolag som dert driver crtfortdkommissiortsrörelse irtom bartken, under förutsättning atf bolaget ärhelägt av bankert. Enligt reservanterna skulle detta, komma aft-irtnebära attmaximibeloppet skulle behöva gälla för två företag tillsammarts. Aft banken väljer aft arbeta med två olika företag mofiverarinfe i och för sig aft hartdclslagret utökas. Avgörartde för bedömrtirtgcrt avhartdelslagrets maximisforlek måste bli andra förhållanden, såsom marknadensutveckling, men också handclslagrets strategiska position ifortdkommissiortärsverksam- heten.Ställning fill detta får tas i samband med den översyrt av värdepappersmarknadcrtsom nu sker. Slutligcrt vill jag artknyta till fill gårdagens debatt om sociala avgifter på vinstandelar, där hanhänvisade till den del av debatten som beskrev de orättvisor som kunde uppkommamellan olika löntagare i olika bankföretag beroende på vinstutvecklingen. Detär ju obestridligt, , att det med ett vinstandelssystem som brytersönder den lörtcpolifik som i övrigt utformas blir det de banker som har destörsta vinsterna och de största möjligheterna som kommer att bli ledartde ochsom därmed slår uudart fötterna på övriga, med affärsbankerrta kortkurrerandeverksamheter. Ser man på. virtstutvecklirtgen i de olika verksamhetcrrta finnerman att det är helt klart att sparbankerna har en lägre vinstutveckling,framför allt av det skälet att deras primära uppgift inte är att redovisavinster - det står klart utsagt i lagen. Självfallet får sparbartkerrta därmedmindre möjligheter till en sådart här rcsulfattilldclning. Detta förhållandebelystes också av finansmirtisterrt. Med hänvisning till kammarens hårt ansträngdatidsprogram avstår jag från att ytterligare kommerttera reservationerna ochnöjer mig med att hänvisa tilLufskottsbctänkandet. Med det artförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställart på samtliga purtkter och avslag på reservatiorterrta 1-19. 1986/87:136 4juni1987 123NIC GRONVALL (m); Med hänvisnirtg fill det av många omvittnadegoda målet att begränsa kammarens arbetstid skall jag kommentera endastert av de syrtpurtkter framförde, nämligen dcrt som gälldeordförart-devalet. Vi vet att dert lagregel som i strid med de borgerligapartierrtas vilja infördes om rätt för def allmänrta aft ;utse ordförartde istyrelserna för affärsbankerna har kommit att anvärtdas för artdra syftert ärtdet som lagert avser.