prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Men föreslår en rad höjda bidrag ochskatfesärtkningar som skulle spä på konsumtionert ännu mer. Sedan vill centernstimulera sparandet. Det skall man göra genom en "lågräntepolitik".Dessutom skall penrtirtgpolitikert användas för att underbygga en"orubblig norm" om fast växelkurs. Hur gör . Åsling detta omman öser ut en massa pengar till konsumenterna och för en lågränfepolifik? Dethär påminner litet om det gamla bondeförbundet som drev denna linje tills dcrtav verkligheten måste underkännas. Vårt land står inför en ny anspärtning. Vimåste öka kapitalbildrtirtgcrt för att förstärka vår yttre balarts. Vi skallpressa tillbaka irtflationen utan atf öka arbetslösheten. Och vi måste göra deti ett läge där den internationella situationen är mer osäker än på många år.För aft klara det krävs det att vi fullföljer den långsiktigaekonomisk-politiska strategi som vi har lagt upp. Framför allt får vi integripas av överoptimism och tro aft vi Srtabbt kan ta igen den levnadsstandardsom förlorades under den ekonomiska krisen. För regerirtg och riksdag gäller det fakfiskt att hålladen irthemska efterfrågan under kontroll och framför allt att se till atftillväxten och sammartsättrtirtgert av denna efterfrågan inte blir sådan attSverige än en gång måste börja låna utomlands. Oppositionen verkar infe särskilt intresserad av aft deltai denna verksamhet. Man har i hög grad ägnat, sig åt taktiskafinfer och blockerirtgar i riksdagert för att fillfoga regerirtgen nederlag ivoteringar, även om man därmed går emot den polifik man själv artser bordeföras. Jag skall ta två exempel. Man hävdar från den borgerligaoppositionen att vi måste begränsa de offerttliga utgifterna. Särskilt har manpekat ut de specialdestinerade bidragert till kommunerna. När regeringen togfasta på detta och lade fram ett konkret förslag om nedskärnirtg av ettspecialdestirte-raf bidrag, då crtade sig samtliga oppositiortspartier mot detförslaget, tydligert inte med någon annan avsikt än att tillfoga regeringen ettvoteringsnederlag, Aft def inte går ihop med dcrt politik mart själv sagt sigvilja föra struntar man i. Jag tror inte det ökar respektert för attsådana saker görs. Priset i principlöshet har nog tagits när det gälleragerandet i den kommunala skatteutjämningsfrågan. En stor majoritet i riksdagenär överens om atf det gamla systemet, def vi har förnärvarande, ärbådcirtcffekfivt, orättvist och dyrt, Regerirtgert föreslog att det delsskiille göras billigare, dels skulle resurser föras över frårt kommurter medrelativt goda ekonomiska förhållandert fill kommunerna i irtland.Bergslagen och , Särskilt vpk och brukar tala sig varma förregional rättvisa. För mig betyder det bl. a. att man tar där det finns ochlägger där det fattas. Men den här gången valde vpk och aft göramotsatsen. Opposifionen tog till de voteringsfakfiska rtiöjligheter som dertrtariksdag erbjuder. Man klöv sitt yrkande i två delar, där man höll fast vid attmart skulle skära ned på de specialdestinerade bidragen, trots att man går emotsådarta förslag, och gjorde ett renodlat yrkande på nej till reformen om denkommunala skatteutjämningen. Alltså gjorde man det möjligt för i Den ekonomiska poU-tiken m. m. 4 protokod 1986/87:137-139 Den ekonomiska politiken m. m. Hallstahammaroch hans partikamrater att rösta pä dert borgerliga reservationen. Vi har ibland försökt att säga att gränsert förartsfärtdighefen i går någortstans där taktiken höjs så långt ovanförsakfrågan som skedde i det här fallet. sitter vi alltså kvar med ett sysfemsom egentligert ingen vill ha, ett system som tillåter en skillrtad på 6 kr.mellart hög- och.lågskaftekommurtcr och där fakfiskt de rikaste kommunernabetalar minst och de fattigaste betalar mest. Vpk brukar påstå - och def gjorde Hans Peterssort iHallstahammar också rtu - aft regeringen för högerpolitik. Men de konkretainsatser vpk gjort i denrta vår för atf ärtdra på regeringens politikhar varit atf gå samman med de borgerliga för att votera rtcrregerirtgsförslaget. Def har bl. a. medfört att vi inte kunde göra denkommunala skatteutjämnirtgert mer rättvis. Att rösta ner regcringsförslagfillsammans med högern - är det att angripa regeringen från vänster? De borgerliga hade chanseri att visavad de kunde i regeringsställning. Resultatet blev ganska förödande för landet.Nu är de på god väg atf demonstrera liknande brist på kompetens och artsvar iopposifion. De har ingenfing lärt men heller ingenting glömt. Jag kan bara sägaatf regeringen ändå i väsentliga delar har kunnat genomföra sin polifik. Vägenligger fast vad gäller den ekonomiska polifiken. 17 () replik: Finansministern låter alltmer som en ryskpartichef inför Högsta . Jag tänker då infe bara på talefs längd utanockså på att det är fullt av produktionsstatistik. Men precis som förförebilden är denna statistik i inånga stycken missvisande. Firtartsmirtisferrtkart ju irtte komrtia ifrån att tvingades nöja sig aicdjumboplatscu när det gäller ekonomisk fillväxt. säger finansministern aft tillväxten blir . Mcrt det är ärtnu en prognos. De bedömningar som jag återgav fidigareinnebär att medelvärdet bland våra ekonomiska prognosmakare ligger betydligtlägre. Finansministerns siffra är den högsta. Så sent som läser.vi itidningarna om TCO-ekortomerrtas förutsägelse . De ligger påungefär halva den ökning som finansmirtisterrt artgett, nämligen . Med hänsyn till denna svaga tillväxt kan man fråga sig:Hur kau vi klara att hålla en låg synlig arbetslöshet? Jo, baksidan är densvaga produktivitetsutveckling som vi får nöja oss med: Det leder fill enlångsam tillväxt. Förklaringen till detta ligger i sin fur i dcrt offerttligasektorrts storlek och dcrt fakfiskt negativa produktivitetsutveckling som vihaft under längre fid inom den offentliga verksamheten. Det var intressant att finartsmirtistern nu för förstagången säger: Vi har infe löst vår viktigaste uppgift, atf förena låg inflationmed full sysselsättning. Det innebär att regeringen nu erkänner att den tredjevägens politik har misslyckats. Finansministern åberopar utländska bedömare somBrookingsrapportcrt och OECD-ekonomerna. Jag vill då än en gång påminna om attBrookings-rapporten sade att vi måste acceptera successiva devalveringar. leder tillfortsatt inflation. OECD-ekonomerna föreföll däremot vara inne på spåret attdet inte längre går att klara den ambitiösa sysselsättningspolitik som förs iSverige. Finansministern ortdgjorde sig över konservativaregeringars politik runt om i världert. Han drog också upp-som vanligt, frestasjag att säga-ett två är gammalt citat av mig, lösryckt ur sitt sammarthang. Jagvill då fråga finansrtiinistern: Vad betyder uttalandet i den revideradefirtartsplartcn om cash limits? Om nu lönehöjningarna blir för stora, vilket vihar all anledning att räkna med, då skall det vidtas produktivitctshöjartdcåtgärder och rationaliseringar. Vad anrtat är detta än friställningar avarbetskraft därför atf löncartslagct annars infe räcker till? Är nu infefinansministern inne pä den polifik som han så kraftfullt fördömer när den förspä andra håll? Den ekonomiska politiken m. m. Anf.18 () replik; Jag vill förstgöra några konstateranden. Finansministern påstod detsamma som i debatten ,attde borgerliga regeringarna medvetet använde arbetslösheten som ett medel förätt få ner inflationen. Vid det förra tillfället sade han def när jag inte hadeytterligare replikrätt. Jag är därför tacksam över att få tillfälle att nubemöta detta som jag uppfattar som grovt vilseledande påstående. Redan i mittanförartde nämnde jag som def första viktiga skälet till att vi vill ha mertillväxt i att de som inte har jobb skall få ett arbete. Finansministern ironiserade litet lätt över att def var såmånga olika reservationer i fråga om ekortomiska politiken. Jag vill då tala omatt det inte räcker med atf bara räkna antalet reservationer, utan man måsteockså läsa texten. I den reservation från oss och där vi anger enannan mofivering än utskottet uttalar vi oss mer positivt över certternsuppfattningar än socialdemokraterna, och det var denrta positiva inställnirtgsom vi var angelägna om att markera. Finansministern sade också att oppositionen blockerarfinanspolitiken. Som exempel nämnde han atf ert enig opposition har gått emotbesparingar på skolans område. Mcrt def finns faktiskt ungefär 80specialdestirterade bidrag till kommunerna, och det faktum att man säger sigvara för en överföring av dessa till generella bidrag betyder inte att man påvarje puukt är beredd aft mirtska ett, två eller flera av dessa bidrag på defsätt som finansministern själv bedömer rimligt. Problemet ligger faktiskt i attni socialdemokrater vill föra en stram finanspolitik i huvudsak genom skattehöjrtingar.Ni har lagt förslag i kompletteringspropositionen som handlar omskattehöjningar på . Då kart jag förstå attni uppfattar situationen som blockerad. blockerar alldeles uppenbartden typen av stabiliseringspolitik med skaftehöjningar. Finansministern, uppehöll sig vid de problem somfinns kvar aft lösa. Det skulle vara intressant aft höra om han har någrakommcrttarer till varför regeringen undviker aft genomföra de åtgärder somfaktiskt skulle underlätta problemen. Det handlar om det jag nämnt tidigare:arbetsgivaravgifterna, marginalskatterna, vinstandelssystemen,arbetslöshetsförsäkringen och sist men inte minst ett avskaffande avprisstoppet. Den ekonomiska politiken m. m. 19NILS G. ÅSLING (c) replik; Jag undanber mig finartsminisfernsräknckortsfer av den gamla modellen. Han talar om 10 miljarder i ökade utgifterfråu certterrt. Vi har väl att hålla oss till det betänkande som vibehandlar, där det framgår att vi har föreslagit en uranskatt som ger 2miljarder, vilket innebär en kortsumfionsindragning, och besparingar på 2,7miljarder. Tillsammans innebär det reellt en möjlighet till räntesänkningar.Kom inte med lösryckta påsfåcrtdert, herr finansminister! Beträffande den borgerliga crtighetcrt; Se påsocialdemokratirt ! Beträffande energipolitikert vill jag fråga; Är defnågon som vet vad socialdemokratin egerttligen står för? Hur är det med höger-och vänsterfly-gelrt irtom socialdemokratirt? Hur är det beträffartdefördclrtirtgspolitikcrt, där LO frortderar och där det finns en spärtrtvidd somär större ärt inom hela borgerligheten? Hur är det med regionalpolitikert?Fråga folket i Bergslagen vad de anser om socialdemokratiris regiortälpolitik!Hur är det med skattepolitikert? Och hur är det t. ex. med en sådart fråga somSydafrika - var står socialdemokratin egentligen där? Titta på det egnafögderiet inrtan finansmirtisfern avger något omdöme om borgerlig enighet! I fråga om de fördelningspolitiska aspekterna frågade jaginledningsvis vilket besked regeringen har att ge de ungdomar som lämnarskolan för att gå ut i arbetslivet, om finansministern har något besked atf gedem beträffande skaftepolitiken. De kommer ju atf drabbas av att ui har tagitbort grundavdraget. Är det rättvist att de skall vara med och betalamarginalskaf-fesärtkningarrta för högirtkomstfagare? Finansmirtisterns tal inrtehöll ett intressant omdöme omsambandet mellan inflafiort och arbetslöshet. Det kurtde irtte ha uttrycktsklarare av någon nyliberal ideolog: Det finns ett direkt samband mellaninflation och låg arbetslöshet. Jag häpnar över att finartsrtiirtistcrrt i ensocialdemokrafisk regering infe inser att def egentligen inte finns någotsamband mellan inflatiort och arbetslöshet, i varje fall irtte på lårtg sikt.Det är artdra omständigheter som styr inflationstrycket. Jag tycker att vi skulle fa eu orderttlig debatt om detta,irtte bara i dertrta kammare utan också med ekonomerna, om hur överhettaderegioner i lartdet driver på irtflationen medan andra regioner, som sackarefter i ekonomisk aktivitet, t. ex. Bergslagen, inte bidrar till inflationsutvecklingen,och om att Crt effektiv regionalpolitik när allt kommer omkrirtg kanske är ettav de effektivaste medlen i inflafionsbekämpandet. 20HANS i (vpk) replik; Det är verkligert syrtd att vi inte harlängre tid att utveckla detta mcrtirtgsutbyte med finansmirtisterrt. Det skullevara mycket intressant att få göra det, just uär det gäller inflation,sysselsättning, arbetslöshet och kapitalbildning. Jag är mycket intresserad av att diskutera hur man skallöka kapitalbildningen. Finartsmirtistern sade att oppositionen inte varintresserad av det. Jag vet inte om han bara menade de borgerliga. Det vore intressant att diskutera hur man skall pressafillbaka inflationen och, som finansministern sade, hur fillväxten ärsammansatt. diskuterarvi mycket seriöst i våra mofioner. Vi för ett resonemang om vilken tillväxt somär den rätta och hur dert kollektiva tillväxten genom den gemensamma sektornskulle kunrta få betydelse i det ekonomiska läge vi befinner oss i just rtu. När det gäller inflation och sysselsättning måste jagfråga finansmirtisterrt; Vilket kostar mest; produktiort, om dcrt än ärsamhällsfinansierad, eller arbetslöshet, som också är samhällsfinansierad? Vidarbetslöshet får man irtte fillbaka något produkfionsrcsulfaf. Inte heller fårman rtågort skatt eller rtågra bidrag till samhällsrtyftart. Det irttressarttamed regerirtgerts ekortomiska politik just rtu är kanske inte alls hur mycketav arbetslöshet mau skapar, utan hur mycket mart förhindrar av nytillkommandearbetstillfällen, genom denna begränsnings- och reduktionspolitik gerttemot dengemensamma sektorrt. Det är oerhört intressartt. Alla partier här i lartdet har sagt atf märtrtiskor som ärarbetslösa skall ha ett liv. Det är crt gammal uppfattrting, som finnslagstadgad. De skall ha kulfur, kläder, bostad och ett drägligt liv i övrigt.Det innebär en ren kostnad, som också är inflationsdrivande. Den dag vi fårtillbaka arbete, produktion och skatteinkomster blir läget etf helt annat.Därför menar jag att rättvisa satsningar för att skapa jobb inom vård ochomsorg och även inom den kommunala sektorns olika delar är oerhört viktiga. Finansministern sade att vpk går emot regeringens politikav faktiska skäl osv. Att ta där det finns, sade finansministern. Han mertaratt man skall ta från en del kommurter och ge fill artdra. Det måste vara ettoerhört begränsat perspektiv finansministern har. I den mur mot väusferrt somfinansministern har murat är titthålen så små att finansmirtisterrt irtte sernågon annan inkomstkälla än kommunerrta. Kommuuerrta är också pressade, låtvara att det finns kommuner som är mindre pressade än andra. Att fa där detfinns, finansmirtisterrt, det är socialistisk politik, och det borde vidgavyerna utanför kommunsekforrt när det gäller att finansiera den gemensammasektorns åtaganden. När det gäller utvecklingert av skafteutjämrtirtgen harilskan inom socialdemokratirt blockerat taktiken. Det råder inget tvivel omdet. Socialdemokraterna är vågmästare. De kan bestämma om de vill göra upptill värtster eller till höger. sålde mart bort det värtstra alterrtativet,dvs. rättvisa, till förmårt för rtcdskärningar. Den ekonomiska politiken m.m. har gjort etf stort rtummer avnationalräkenskaperna och de låga tillväxttal vi hade då. Jag skallavslöja en hemlighet för : Jag tror infe på de där siffrorna. Jagtror att vi kommer att få revideringar av nafionalräkcnskaperrta som ger ettannat resultat, som vi har fått så måriga gånger . Det är riktigt att TCO har en lägre progrtos änregeringen. Men Industriförburtdef har crt mycket högre prognos. Det ena kanväl ta ut det andra. Om man nu vill diskutera den svenska ekonominsfunktionsförmåga i termer av fillväxt och när def gäller genomsrtittligaprognoser, kan jag i def sammanhanget redovisa två andra genomsnittssiffror.Mellan 1976 och 1982 Den ekonomiska politiken m.m. stegbruftonationalproduktert i med i genomsnitt . Sedart 1982har bruttonationalprodukten ökat med i genomsnitt . Om vi skullegöra den typ av jämförelser som ägnar sig åt när det gäller vårinternationella ställning, är det bara att kortstatera aft dert tredje vägenspolitik i detta avseende i genomsnitt är mer än dubbelt så bra som den politiksom parti förde i regeringsställning. Jag kan infe begripa hur man kan hävda atfrationaliseringar och besparirtgar måste leda till arbetslöshet. Vi harratiortaliserat kraftigt både i dcrt statliga och i dert privata sektorn ochminskat arbetslösheten. Def är de resultat som dcu ekonomiska politiken lederfill i stort när det gäller arbetsmarknadsläget som avgör om folk blirarbetslösa eller infe. Det har de inte blivit med den politik vi har fört. Jag kan begripa att tycker illa om atf blipåmind orn sina egna uttalanden, eftersom de var så pass avslöjande. När jaglyssnar fill måste jag dra den slutsatsen att hart egentligeninfe har ändrat uppfattning. Arbetslösheten är, om den inte behövs, i varjefall ofrånkomlig. När jag så starkt markerar att vi ännu infe har löstproblemen och fått full sysselsättnirtg och låg irtflatiort, vill jag fästaallas uppmärksamhet på nödvändigheten av att fullfölja de ansträngningar somhar gjorts. Vi har kommit ner från en inflation på till , men vimåste ännu längre ner om resultateri skall uppnås. Till vill jag säga att vi har redovisat hur vivill skapa förutsättningarna lönerörelse. Jag redogjorde för deti mitt irtlägg. Jag kart lägga fill att regeringen nu planerar för avvecklingav prisstoppet. Vi kommer att lämna besked om hur vi tänker att det skallgå till. Men vi vill göra avvecklingen på ett sådant sätt atf det bidrar fillstabiliseringen av vår ekortomi och icke fill en ökad inflation. Jag blev något förbryllad när Årtrtc hävdade aftmoderaterna och infe alls har något ofalt med . att och ville markera sin sympati för certterrtspolitik genom atf reservera sig mot den. Def är nog första gången vi i dennariksdag använt den typen av åtgärder för aft markera sympatiyttringar. bör nog titta i reservation 4 som bl. a. honsjälv har urtderteckrtat. Där avstyrker mart yrkandena 4, 13, 7 och 12 iccrttermotio-nen. Det är mycket sympati man visar pä det sättet genom attavstyrka certterrts mödosamt hopkomna förslag. Jag skulle vilja säga en sak till . Åsling. Han ochjag börjar snart tillhöra en gammal generatiort här i riksdagert. var detden gamle sluggern som kom fram. Han avvisar indignerat uppenbara fakta, ochsäger att så får man minsann infe göra. Men låt mig då omigen läsa ur centernsegna motioner. Man föreslår atf utgifterna på områdeskall öka med 51 miljoner, på område med 7 250 rniljoner.på kommunikationsdepartemcrttets område med 76 miljoner, på arbets-markrtadsdeparfemcrtfetsområde med 57 miljoner, på industrideparternen-tets område rned 572 miljoner,på område med 100 miljoner och påmiljö- ochenergidepartementets område med 150 miljoner. Summerar man detta kommer manmycket nära siffran 10 miljarder. Sedan ärdet också ett gammalt beprövat knep av den gamle sluggern Åsling,när han säger att visserligen är oppositionen väldigt splittrad, men nisocialdemokrater är ju ännu mer splittrade. Hur är def med energipolitiken,säger han, hur många meningar firtns def? Ja, jag kan säga till attfullt så vitt spridda uppfattningar som ide borgerliga lägren har vi ickenärdet gäller energipolitiken. Här står centerrt och kräver att kärrtkraftenskall vara avvecklad 1988, medan säger aft den skall vara kvarbortom . Om jag räknar rätt är det åtmirtstone som skiljer er åtnär det gäller avvecklingstakten för kärnkraften. Så splittrade är visocialdemokrater definitivt icke, . Jag vill säga några ord till Hans Peterssort iHallstahammar. sade i sitt irtlägg här att hart ville lyfta upp debattert.Det försöket blev mest ert illustration till hur värtsterparfiefkortimurtisfcrrta. går vilse : säger med rätta att Sverigesinternationella beroende är ett stort problem. Därför lägger vänsterpartietkommunisterna fram förslag som skall leda till mindre export och mer offentligservice. Def skall.göra oss mindre beroende av omvärlden. Men samfidigt harvärtsterparfief kommunisterna en lårtg rad förslag för aft öka dcrt privatakonsumtionen i . Man vill öka statens bidrag till konsumtion mellan 4och . Det är ef t faktum att om man gör så, blir större delenav denna konsumtionsökning import. Det är här vi har det interrtatiortellaberoendet, , nämligen atf en mycket stor del av dcrt svenskalevnadsstandarden, av våra levnadsvanor och vår konsumtion, tas frårt uflaudef.Det är detta fundamentala beroende som värtsterpartiet kommunisterrtatydligert vill öka och därmed öka vårt beroende inte bara av den otäckautländska industrin utan också av den ärtrtu otäckare utlärtdskakapitalmarkrtaden, def internationella banksystemet, i och med att vpk:spolitik otvivelaktigt skulle leda till att på nytt måste börja lånautomlands. kom alltså inte längre i sitt försök till debatflyftän fill aft konstatera att det är svårt det där med det internationellaberoendet. Jag kan bara konstatera att vpk gör det ännu svårare. Däremot vill jag hålla med Hans Peterssort om aftspekulafiortsekonomin i är ett problem. Den period då vi verkligen hadeen spekulationsekonomi var under den ekonomiska krisens dagar, då manspekulerade i fastigheter och mark, upplåning, skafteavdrag och inflation. Defvar då spekulatiortsekortomirt växte fram. Def var då de verkligt storaklippcrt gjordes. Det finns förvisso kvar en del av detta också - nu ärdef koncentrerat till penning- och aktiemarknaden. Då är frågan; Är detta ettuttryck för att för litet pengar går till produktiv verksamhet? Man kan fråga sig om vi verkligen skall hävda atfindustrin infe gör vad man kanske kan begära av den, när den nu harfördubblat sina irtvesteringår i pengar räknat, ökat sysselsättningen med ca 35000 personer och medverkat till att höja, reallönerna för sina anställda genomatf öka produktion och produktivitet. Ändå är det ett problem atf så passmycket pengar och intellektuell energi ägnas åt penninghantering. Def är i ochför sig ett internationellt problem som finns i praktiskt taget alla. Hur de har det i vet jag inte, men där tror jag att manspekulerar i andra saker. I Sverigehar ändå gjorts en hel del för aft begränsa den här verksamheten Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m. m. Vi har skärpt insiderlagstiftningen. Vi har skärpt reglernaför kortvertibler, och vi återkommer med nya förslag om beskattningen av dem.Vi har infört en bättre kontroll av finansbolagcrt. Vi har infört enomsättningsskatt på aktie- och penningmarknaden, som ger oss 3,5miljarder kronor. Beskattrtirtgert av bolagsvinster har utvecklats så att vi nutar in 20 miljarder i infäktsskatt från juridiska personer, jämfört med 9miljarder . Förnyelscfonderna har tillkommit, och de har dragit in ytterligare6 miljarder av likviditet och överskott i näringslivet. Får jag konstatera, , ni som brukar kalladetta för högerpolitik; En sådan politik förs irtte i något land som styrs avhögerrt. Anf.22 () replik; Finansmirtisfern företer ytterligare en likhetmed pofcrtfafer österöver - rtär fakta blir obehagliga förrtckar han dem. Låtmig tillägga aft TCO;s prognos var från . frånjartuari, då optimismcrt allmänt var större. kommenterade inte atf den dåligafillväxten sammanhänger med den offentliga maktens förfall. Detta är rtågotsom människor upplever på nära håll. Brott blir inte utredda och beivrade, iskolan är det slitna låneböcker, tak som faller ner, lärare som får på käften.I vården är def anonyma institutioner, nya hemvårdare för varje gång. Alltdetta är symptom på sjunkartde effektivitet, som mänrtiskor märker av.Produktiviteten föll i den offentliga sektorn under1970-falet. Många av dessa tjänster, barnomsorg m. m., är dubbelt så dyra iSverige som i andra nordiska lärtder. medger att han intekommer åt detta. skall han införa "cash limits". Hur kommer defatt fungera? De skall, såvitt jag förstår, vara begränsade till löneanslagen.Om lönerna höjs över den grärts som angetts, måste def då inte betyda aft detockså blir färre anställda inom den myndigheten? Är det irtte ettsätt aft komma med just arbetslöshetert som ett hot för atf begrärtsairtflatiortcn?