prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Fängelseläkarna kan vittna om vad det är som pågår när folk intebetalar sina skulder eller inte levererar . Vi måste vara medvetna om attdetta är vad som sker. En ytlig visitation eller kontroll av besökare ärmeningslös. Vi vet ju hur narkotikan tas in på anstalterna. Plastpåsar mednarkouka sväljs ned i magen och förvaras i kroppens håligheter. Enda sättet attfå bukt med detta är naturligtvis att genomföra den typen av kroppsbesiktningareller att helt obevakade besök inte tillåts under vissa perioder. Vi vet att deintagna har rätt till obevakade besök. Det är bl. a. på det sättet som knarketkommer in på anstalterna. Jag vill ställa en sista fråga tillBirthe Sörestedt, eftersom replikmöjligheterna är uttömda. Socialdemokraternasade, och det var en viktig fråga inför valet , att ni skulle göra rent husmed knarket. Det var en viktig valslogan från er sida. Ni byggde upp en storkampanj i valrörelsen omkring det. Kan socialdemokraterna , när vi går in ivalrörelse 1988, med handen på hjärtat säga att man har fått landetskriminalanstalter rena från knark? Det finns mycket som talar för attsituationen i själva verket är värre nu än den var under valrörelsen 1985.Antalet grava narkotikamissbrukare på anstalterna har ökat, och problemen äralldeles uppenbarligen mer svårartade för personalen nu än de var 1985. Jagvill fråga; Har ni gjort rent hus med knarket på landetskriminalvårdsanstalter, ja eller nej? 98HANS i (fp) replik; Flerr talman! Jag tycker att BirtheSörestedt har en mycket defaitistisk syn på narkotikan på vårakriminalvårdsanstalter. Är detta det socialdemokratis- kapartiets syn på narkotikan och anstalterna kommer vi inte någonstans. Låt migavslutningsvis betona att jag har en humanitär syn på kriminalvården. Jag harfört den till torgs under en rad av år i denna kammare. Men man kan sehumanitet på kortare eller . På kan en skärpt kontrollbetyda humanitet mot de intagna, för de medmänniskor som sitter där. Det gernämligen möjlighet till rehabilitering om man blir av med narkotikan. Det germöjlighet till frihet från narkofikaberoende, och det ger möjlighet att lämnaanstalten i stor frid. Detta tycker jag är en form av humanitär kriminalvård.Den är naturligtvis i själva fängelset skärpt, men i det långa loppet är denmer humanitär än den låt-gå-attityd vi har just . 99 () replik: Vi har faktisktlångtgående kontrollåtgärder inom kriminalvården. Kroppsvisitation av besökarekan ske, besöken kan vara övervakade, och man undersöker besökarens vandel.Man kan också helt förbjuda besök. Detta prövas i det enskilda fallet. Dessasaker nonchaleras inte på något sätt. Vi socialdemokrater ser givetvis mycketallvarligt på narkotikan såväl utanför som inne på anstalterna. Förutomkontrollåtgärder har vi därför vidtagit en rad olika åtgärder för att ta itumed det som är det primära: att vi skall bli av med missbruket i samhället. 100MARGARETA (): Jag har tillsammans med väckten motion angående förhållandena på vissa kriminalvårdsanstalter. Anledningenär att vi vid ett antal tillfällen uppmärksammats på de djuptotillfredsställande förhållanden som råder på många av våra anstalter, framförallt riksanstalterna, "Jag våndas inför att döma till fängelsestraff medtanke på situationen på våra fängelser". Så uttryckte sig en domare medlång erfarenhet i domaryrket. En åklagare beskrev hur rädslan förhärskar hos månganarkotikabrottslingar. De vägrar att yttra sig inför förhörsledare, åklagareoch domare på grund av att de är rädda för att avslöja medbrottslingar och verksamhetersom kan leda till att andra personer avslöjas som brottslingar. De är interädda för sitt eget straff och verkställigheten av det, men de är rädda för vadsom händer när de kommer till anstalten. De vet att de kan komma att avkrävasbåde förundersökningsprotokoll och domar när och om de placeras på en anstalt. Denna situation är för övrigt dokumenterad ikriminalvårdsstyrelsens rapport . Där står bl, a. att läsa att det mest formellainformationsmedel som de intagna använder sig av är "papperna", dvs.domar och polisförhörsprotokoll. På vissa anstalter sägs det av såväl personalsom intagna att nästan alla uppmanas att visa sina papper. 1 en dom avkunnad har problemen påanstalterna uppmärksammats genom att det inskrivits i domen: Tingsrättenförutsätter att vid verkställigheten av fängelsestraffet hänsyn tas till hanshälsotillstånd och till de särskilda risker som är förknippade med att X-sonunder Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen förundersökningeni målet lämnat uppgifter om andra personers befattning med narkotika. - Dendomen torde vara unik enligt de uppgifter jag har fått, men den kommer säkertatt följas av flera. Genom att såväl åtalade som vittnen är skrämda tilltystnad begränsas också uppklaringsprocenten av narkptikabrptt, vilket är djuptplyckligt. Jag har med dessa exempel velat påtalaallvaret i den situation som förhärskar på vissa av våra kriminalvårdsanstalteroch förmedla den oro som många jurister känner inför den rådande situationenpå vissa av kriminalvårdsanstalterna. Jag yrkarbifall till de moderata reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:13 om höjdkompensationsgrad från delpensioneringen (prop. 1986/87:100 delvis). Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen 101 (): betänkande 13 ärfill omfånget litet, bara tre och en halv sida inkl. en för utskottets treborgerliga partier gemensam reservation. Det lilla formatet är nästansymboliskt - det är nämligen inte någon särskilt stor eller viktig fråga sombehandlas i betänkandet. Den är stör egentligen bara i ett avseende: den kostarmycket pengar. Att höja kompensationsnivån i delpensioneringen från 50till är inte en angelägen och brådskande uppgift jämfört med många andrabehövliga reformer inom pensionssystemen. Jag vill bara erinra om att vialltjämt inte har kunnat samla en riksdagsmajoritet för att utplåna en av devärsta orättvisorna i pensionssystemen, nämligen behandlingen av undantagandepensionärerna,de verkligen sämst ställda av alla pensionärer som alltjämt inte harvelat förbarma sig över. Jag vill för min del inte bestrida att kan vara ennågot låg kompensationsnivå i delpensioneringen. Det sjunkande antaletdelpensionärer tyder på att det är så. Men därmed är det inte sagt att ärden rätta nivån. Den är sannolikt för hög och kommer i många fall att närma siggränsen för ren överförsäkring. Vi skulle mycket väl kunna överväga att hittaen lämpligare nivå någonstans där emellan, men det är, herr talman, verkligeninte ett av de mest brådskande och angelägna ärendena på detta område. Jag yrkarbifall fill reservationen. 102MARGARETA (): Regeringen föreslår i budgetpropositionen attersättningsnivån vid delpensionering skall höjas från . Genom delpensionering ges många människor en möjlighet attminska sin arbetstid då krafterna tryter. Delpensioneringen erbjuder också enlugn övergång fill livet som heltidspensionär. Reformen var därför eftertraktad då den genomfördes 1976.Det visar bl. a. de höga siffror för uttag av delpension som vi kunde se islutet av och . Regeringen vill nu höja ersättningsnivån, eftersom antaletpersoner som tar ut delpension har minskat. går emot detta förslag,och jag skall här redovisa några av skälen för det. För det första skall man inte dra för långtgåendeslutsatser av att antalet delpensionärer har minskat. Det kan bero på att detfanns ett uppdämt behov då möjligheten till delpension infördes men ocksåatt att arbetsmarknaden senare har förändrats. Kanske också arbetsplatsernahar blivit något bättre från arbetsmiljösynpunkt för äldre människor. Kanske ärdet så att det helt enkelt är färre som vill ha delpension . 1 så fall ärdetta något vi skall vara tacksamma för. Delpension skall inte vara - och fåraldrig bli - ett arbetsmarknadspolitiskt instrument att ta till då man behöverarbeten för andra grupper. För det andra anser att den ersättning som utgår till dem som tar ut delpension gör det möjligt för det storaflertalet att utnyttja denna möjlighet. Om man minskar sin arbetstid med 50 %får man av sin lön, trots en arbetsinsats på halvtid. Medregeringens förslag skulle ersättningsnivån bli för enhalvtidsarbetsinsats. Det måste jämföras med villkoren för andra grupper isamhället. En ATP-pensionär t. ex, får av sin lön efter pensionering. Ensmåbarnsförälder får ingenfing om han eller hon tvingas gå ned till halvtid.Efter en sådan jämförelse är det svårt att hävda att delpensionärerna är enspeciellt utsatt grupp. För det tredje kostar den här reformen 400 milj. kr. Detär inte någon obetydlig summa. Man måste därför vara helt övertygad om attdessa pengar inte skulle kunna användas till något ännu mer behjärtansvärt. Vianser att det finns många områden där behovet av dessa 400 miljoner är störreän på det av regeringen föreslagna området. Vi vill exempelvis skapa drägligarelevnadsförhållanden för de människor som tvingas leva på institufioner genomatt ge dem rätt till ett eget rum. Vi vill därför, som vi senare också kommeratt föreslå, använda en del av de här pengarna till att stimulera landstingenatt skynda på sin ombyggnad av långvårdskliniker och lokala sjukhem. Vi villockså förbättra förhållandena för familjer med gravt handikappade barn genomatt höja vårdbidraget. Sammanfattningsvis, herr talman, skall dock sägas att detär viktigt att delpensionärerna, liksom andra grupper i samhället, har enacceptabel ekonomisk standard. Men vid en jämförelse med andra grupper kan maninte påstå att dagens delpensionärer befinner sig i en sådan situation att debehöver prioriteras framför andra grupper. Jag ber därför att få sluta det här inläggetmed att yrka bifall till den gemensamma trepartireservation som fogats fill dethär betänkandet. Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen 9 proiokoll 1986/87:99 Höjd kompensationsgrad från delpension-eri/igen 103KARIN (): har i motionen rörandepensionerna utvecklat sin syn på fördelningen av de ekonomiska resurserna. Det finns fortfarande pensionärsgrupper som har enekonomiskt mycket dålig situation. Det finns fortfarande pensionärer som engång begärt undantagande från ATP-pensionen och som får sämre bostadsbidrag pågrund av detta. Det finns fortfarande undantagandeänkor som inte fått sin sakförändrad, trots beslut under förra . Utredningen och förslagetrörande just den lilla gruppen av verkliga låginkomsttagare bland pensionärernafår vi minsann vänta på. Några förbättringar har det ännu ej blivit. Vi i anser det viktigaste vara att rättvistfördela de ekonomiska resurser som står till förfogande i stället för att gevissa grupper med god ekonomi en ännu bättre ekonomi. Av denna anledning har viyrkat avslag på regeringens förslag om en höjning av delpensionsbeloppet till65 % av den försäkrades pensionsunderlag. Resultatet blir att mångas ekonomiväsentligt förbättras genom att man avstår från halva sin arbetstid ochsamhället ersätter inkomstbortfallet . Det borde vara rimligare attfördela dessa pengar till dem som verkligen har behov av ett ekonomiskt tillskott.Centern ser ingen anledning till att just denna grupp människorskall få denna kompensation. Det finns grupper som har det mycket merekonomiskt bekymmersamt. Att ha möjlighet att trappa ned sitt förvärvsarbete närman blir äldre är något som vi anser viktigt. Många skäl talar för att dennamöjlighet skall finnas. När delpensionen fastställdes till ansåg vi attdenna besparing var möjlig att genomföra. Den plötsliga minskningen av antaletdelfidspen-sionärer har fått sin förklaring. Många satte sig inte ned ochräknade ut vad de i realiteten skulle få med en 50-procentig kompensationsgrad.Propagandan mot delpensionen med den utformningen var så stark att man inteens gav sig tid att se hur verkligheten blev. gav 1982-83ut en redovisning av vad den verkliga effekten av sänkningen av kompensationsnivånmed innebar. För en deltidspensionär med en heltidsinkomst på 70-100 000kr. innebar en kompensationssänkning en nettosänkning med endast 3 %om skatteeffekten medräknades. Detta borde inte ha kunnat ge anledning för såmånga att avstå från delpension. Jag ber med detta att få yrka bifall till denreservation som är fogad vid socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:13. Den dag då de fördelningspolitiska orättvisorna är bortaför andra pensionärsgrupper kanske vi även kan finna utrymme för att ökakompensationsgraden till deltidspensionärerna. Men är vi intedär. 104 (); Delpensionsförsäkringen för arbetstagareträdde i kraft . Fr. o. m. har möjligheternaatt få delpension utsträckts till att omfatta i princip alla förvärvsarbetande,dvs. även egna företagare och uppdragstagare. De som säger att det här handlar om en gruppmänniskor som inte har det speciellt ekonomiskt bekymmersamt har alldelesmissförstått syftet med delpensioneringen. De har inte förstått varför den komtill och vilka grupperreformen avsåg. Man räknade med att människor mellan , som hadestått i tungt arbete, skulle få möjligheter att trappa ned sin arbetsinsatsinnan de definitivt gick i pension. Detta bedömdes vara bra ur hälsosynpunkt,och man räknade med att det skulle skapa möjligheter till en bättre och mertillfredsställande pensionärstillvaro, eftersom människor slapp gå i pensiontotalt utslitna. Bedömningen var att en fjärdedel av dem som kunde komma ifråga skulle utnyttja denna möjlighet, och man räknade med att det skulle bliungefär 70 000 människor. Som mest hade vi ungefär 69 000 delfidspensionärer,varför den gjorda bedömningen var ganska riktig. Jag har med mig kammarens debattprotokoll från den 11december 1980, då den här frågan diskuterades. diskuterades ocksåurholkningen av basbeloppet och frågan om att sänka kompensationsgraden idelpensionen från . hade beställt en rapportför att få veta utfallet av denna reform, som var så ny och sorn vi inte kundehämta erfarenheter av från andra länder. Den fanns nämligen ingen annanstans. Den rapporten undanhölls oss. Vi fick inte veta att denfanns, men det fanns möjligheter att skaffa fram den. Det visade sig då att maninte behövde av ekonomiska skäl sänka kompensationsnivån från 65 till 50 %.Genom att höja arbetsgivaravgiften hade man kunnat klara av den biten.Men man gjorde inte det. Man föredrog att sänka från . Då uppstod det helt unika att man började tala om att 65 %kompensationsnivå var närmast oanständigt högt. Jag har aldrig hört att man inågot annat pensionssystem har bedömt kompensafionsnivå som orimligt hög,snarare tvärtom. Man började också tala om att denna grupp kanske inte varden mest angelägna att tillgodose, och det fortsätter man ju med . Nuheter det att det är personer som inte har det ekonomiskt bekymmersamt. Men vad sade efter sin utvärdering?Av verkets rapport, som var grundad på ett forskningsarbete, framgår attdelpensionärernas yrkesakfivitet i väsentligt högre grad än för de yrkesaktivaligger inom tillverkningsindustrin. Ja, deltidspensionärerna kom just frånindustriyrkena, från jobb där man blir tröttkörd. Det är också värt att notera, skrev ,att när det gäller hälsofillståndet fungerar delpension på ett förebyggandesätt. Det sägs vidare; "I ett längre perspektiv kan tänkas en merproblemfri ålderdom med bättre hälsa och därmed bättre möjligheter till enmeningsfull tillvaro som ålderspensionär," Det vore väl bra, om vi kundeklara det även fortsättningsvis och inte tala om att detta är personer i ensådan ekonomisk situation att det inte finns anledning att hjälpa dem? För oss socialdemokrater var det ett vallöfte attåterställa delfidspensionen från , och det är vad som kommer attske nu från , Detär ett tunt betänkande, sade . Visstär det så, men betänkanden behöver inte vara så tjocka för att varainnehållsrika. De behöver inte heller vara speciellt tjocka för att betydamycket för många människor. När man sänkte till började människor att vända sigfrån den här reformen. Man hade inte råd att utnyttja den. Det är ingentillfällighet att vi i pensionsberedningen - den utredning som ser över ATPoch andra pensioner, även efterlevandepensioner - märker att antaletdeltidspensionä- Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen rer harmer än halverats. Det är ingen liten avtrappning. Antalet ligger på drygt 30 000 mot tidigare drygt 69 000.Alla har väl inte räknat fel. Alla har väl inte suttit och lurat sig själva.Nej, beslutet att tacka nej bygger på en noggrann bedömning av huruvida man harråd eller inte att gå i delpension. En sak som också förtjänar nämnas är att när man sänktetill fick de som hade behålla den pensionen. Jag har haft väldigtsvårt att förlika mig med ett pensionssystem där man ställer samma krav i frågaom människornas rätt att få del av reformen men där man ger ut en kompensationsom kan skilja . Vi har sagt att detta inte får upprepas. För dem som nuhar kommer pensionen att räknas - samma krav,samma kompensation! Man jämför här med de allra sämst ställda. Det gäller integenerellt, för dem man talar om är de egenföretagare som valde att ställa sigutanför ATP när det var aktuellt 1960. De hade fem möjligheter att gå in isystemet, och avgiften var avdragsgill. Att man har blivit lurad att inte gå ini ATP, det må vara hänt. Men har man kanske fåttklart för sig att ATP inte var den dyra reform som man trodde eller som manblev tillsagd att den var, utan en reform man kunde ha nytta av. skall vi seöver den här biten för att undersöka vad som hänt och hur man har använt depengar man inte hade råd att betala in till ATP. Kanske man har en annanförsäkring, kanske man har byggt upp en helt annan inställning. Jag har sett några valbroschyrer i anslutning tillATP-valet, och en av dem tycker jag är ganska intressant att nämna, inte minstnär man tänker på kvinnornas frammarsch på arbetsmarknaden. Gamla mormor sattdär och sade ungefär så här till sin dotter med två barn: Det är väl inte närdu är gammal du vill ha några pengar. Då behöver du inga pengar, utan det är nunär du är ung. Gå inte in i ATP! Det våren annan tid. Jag tror inte att kvinnor i dagskulle resonera på det sättet. Jag ser inte delpensionärerna som en gruppbland de sämst ställda. Jag ser dem som en yrkesaktiv grupp som trappar nersitt arbete, som av många skäl bör ha den rätten och som bör få . Jag yrkarbifall till utskottets heniställan. 105KARIN () replik: har litet svårt att försvara denhär reformen som man nu håller på med, den 65-procentiga delpensionen. Iverkligheten är det trots allt grupper som lämnas utanför närsocialdemokraterna talar om att stödja de sämst ställda pensionärerna. Det ärockså ett vallöfte, som man bryter när man nu ska infria det här löftet. Det finns stora grupper som har det besvärligt blandpensionärerna, inte minst alla kvinnor med mycket låg ATP-pension. Kvinnornahar det synnerligen bekymmersamt när det gäller pensionsförmåner, och jag troratt också socialdemokraterna har överraskats av att ATP-systemet så harmissgynnat kvinnorna. Men socialdemokraterna har strävat emot attdet vård- och omsorgsarbete som kvinnor utför i hemmet också skulle ge ettgrundskydd när det gäller pensionen. Kostnaderna för delpensionsreformen rör sig om 400 milj.kr. Vi från ser stora möjligheter att ge de 400 miljonerna tillandra grupper bland pensionärerna som har det mera bekymmersamt. Viinstämmer i att äldre bör ha möjlighet att trappa ner arbetet för att gå in ien pensionsperiod, men vi ser inte det helt bundet till en 65-procentigkompensation. Det har ju visat sig att man ofta överkompenserar grupper på detsättet. Vi tror att det är fullt möjligt att välja en delpension även med en50-procenfig kompensation. Det finns många skäl till att antalet delpensionärerhar minskat. Vi från vill som sagt fördela pengarna tillandra pensionärskategorier än just dem som har delpension. Det är intede som har det allra mest bekymmersamt. Det finns andra grupper som borde gåföre innan den här reformen genomförs. Höjd kompensatio/is-gradfrån delpensioneringen 106 () replik: mäter med olika mått beroende påvem hon mäter åt. Dessa undantagandepensionärer som jag råkade nämna är de somfår leva på , , som hämnd för att de en gång avstodfrån att gå in i ATP. De går miste om runt en tusenlapp , och imånga fall mera eftersom även det kommunala bostadstillägget påverkas. För de delpensionärer vi talar om, om vi håller oss tillfolk med , i årsinkomst, handlar denna skillnad ikompensationsgraderna om en summa på , - ovanpå ennettoinkomst som ligger i storleksordningen 6 000 . I det ena fallet gäller det att desom bara har , att leva på får avstå , I detandra fallet däremot är det nästintill en skriande orättvisa om de som har 6 000kr, inte kan få ytterligare . 107MARGARETA () replik: Jag kan hålla med utskottets ordförande omatt det säkerligen skulle vara flera människor som bestämde sig för delpensionom kompensationsnivån låg på , Men som jag sade redan i mitt anförande fårbåde de lågavlönade och de med högre löner bättre ekonomiska villkor med t, ex,halvtidsjobb och delpension än de får efter en pensionering. Tar man sedanockså hänsyn till de samlade marginaleffekterna har den höjdakompensationsnivån inte så stor betydelse som man skulle kunna tro. Som jag sade tidigare är orsaken fill minskningen avantalet delpensionärer inte alldeles klar. Det kan finnas fler skäl. Om vi inte behövde välja mellan olika behjärtansvärdainsatser så kunde vi visst unna delpensionärerna en högre kompensationsnivå. Vii tycker således att det finns mera angelägna reformer. Visst ärdet bra om äldre människor kan få trappa ned på sin arbetsinsats och då om möjligtbehålla sin hälsa längre, men i nuvarande ekonomiska situation får det räckamed kompensationsnivån på , Delpensionärerna är trots allt - och ijämförelse med människor på t, ex. långvården där både äldre och yngre ärblandade - relativt friska. Insatsernabehövs därför i än högre grad för att göra livet drägligare för de Höjd kompensationsgrad från delpensioneringen långvarigtsjuka, och inte minst för de handikappade som verkligen behöver ökat stöd påinånga sätt. 108 () replik: Jag skall i detta inlägg nämna något om hurdenna pensionsform finansieras. Den finansieras genom arbetsgivaravgifter på0,. Den finansierades med arbetsgivaravgifter redan från början 1976, men dåmed en betydligt lägre procentsats-0,25. När egenföretagarna kom in blev detstörre belastning på fonden. Detta byggs nämligen upp i en fond. Ni pekade på att ni ville sänka till . Hur betalades pensionernadå? Betalades de genom fonden som de skulle enligt lag? Nej, varje kvartal fickriksförsäkringsverket över budgeten pengar för att kunna betala ut dessapensioner. Man gjorde inget för att höja avgiften trots att man var ombedd attgöra det om man ville behålla den pensionsformen. Det ville man naturligtvisinte. höjde folkpartiregeringen ändockavgiften för arbetsgivarna, det var för skulle kunna få in pengar i fonden och kunna klara av åtagandena, , jag tror faktiskt att det varanledningen till att ni gick med på sänkningen. I detta protokoll finns någraolika uttalanden av som jag inte nu skall läsa upp. finns det pengar i fonden. Det finns 2 286 000 000 kr.Denna fond är uppbyggd av arbetsgivaravgifter till delpensioneringen. Från den1 höjs delpensioneringen med det procenttal som vi har lovat. Pengarfinns och skall användas till de ändamål fonden är uppbyggd för. Det är naturligtvis väldigt bestickande att ta upp dettamed eget rum och de handikappade i detta sammanhang. Där har vi möjligheter attanslå pengar på annat sätt. Dessa pengar är icke lämpliga att föras över tillde grupperna. Det skall bli intressant att se vad som händer i , närfolkpartiet skall vara med och anslå 1 miljard till förverkligande av förslagetom eget rum. 109 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Jag villbara erinra om att jag redan förra avlämnade en motion där jagföreslog att delpensionen skulle återställas till sitt tidigare värde, alltsåen höjd kompensationsgrad från till . Därför välkomnar jag det beslutsom utskottet har fattat. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 110KARL-ERIK (vpk);