prot · GA0995 · 1986-12-31 00:00:00 — Man får skilja mellan olika delar när detgäller postens uppgifter. Tidningsutdelningen är inte något som posten ensambedriver, utan den bedrivs ju under konkurrens. Således väljertidningsutgivarna i de stora tätortsområdena och storstäderna andra distributionsformer.Men på posten ställer man kravet att den skall svara för servicen ute iglesbygderna. Ingenting hindrar tidningsutgivarna i att arrangeratidningsutgivningen på något annat sätt. Men det är naturligtvis ett orimligtkrav att posten skall upprätthålla alla linjer som går med förlust utan att fåta hand om de utdelningsområden som ger överskott. 74 (vpk); Självfallet kan det vara ett orimligt krav att postenskall bedriva olika verksamheter som går med förlust. Men regering och riksdagmåste väl ändå ha ett ansvar för de beslut som fattats. Otaliga gånger harriksdagen, och även regeringen, fastslagit att vi människor, var vi än bor ilandet, skall ha tillgång fill en god service. När det uppstår sådana härsituationer måste man överväga att vidta andra åtgärder för att undvika att denhär servicen ständigt försämras för folk som bor framför allt i glesbygden.Främst handlar det ju om människor som bor i , där avstånden är stora. Jag tycker att det finns all anledning att kräva attåtgärder vidtas för att förhindra att den här servicen försämras. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1986/87:462 om regleringen inom taxitrafiken 75Kommunikafionsminister : Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att rätta till missförhållanden inomtaxinäringen. 1 sin fråga hänvisar till statens pris- ochkartellnämnds , livsmedels- ochtransportområdena och vissa av de kostnader som där hänförts till nuvarandestatliga reglering av taxinäringen. Som jag har redovisat i andra sammanhang ingår i dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet inom en översynav de bestämmelser som i yrkestrafiklagstiftningen reglerar bl.a. taxinäringen. 3 proiokoll 1986/87:95-98 Om speciella åtgärder i inom kommunikationsområdet Syftet medöversynen är att skapa förutsättningar för konkurrens och därmed förbättraservicenivån inom taxi. Jag räknar med att en departementspromemoria skall varafärdig . Därefter följer remiss. kan förvänta enproposition . 76 (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Mot en slopad behövsprövning och fri etablering förtaxiföretagen framförs ofta farhågor för att taxiföretag i glesbygden skulletvingas att upphöra med sin verksamhet eller att de inte skulle kunna hålla enfillfredsställande servicenivå. Jag tror att detta är en fullständigt felaktigbedömning, därför att taxiverksamheten i sådana områden med säkerhet även efteren avreglering kommer att för större delen av sina intäkter ha det allmänna somköpare av sina tjänster. svarar jii stat, landsting och kommunerför av näringens intäkter. En reglerad marknad är alltid oflexibel, och en anpassningtill marknadens krav sker med stora svårigheter. På en fri marknad med frietablering av företag sker denna anpassning smidigt. Jag tror att det är mycket svårt - ja, rent av omöjligt -för myndigheter att kunna avgöra behovet av taxitrafik förrän marknaden i frikonkurrens fått pröva det verkliga behovet. På en marknad med frietableringsrätt kommer utbudet av taxiresor lättare att anpassas till detfaktiska behovet.och jag ser med tillfredsställelse fram mot den dag då vi iSverige fått en fri och avreglerad taxi, som dessutom inte drabbar statskassanoch konsumenterna med onödiga regleringskostnader. Jag tolkar statsrådets svar så att man inom departementethar för avsikt att i det arbete som pågår lägga fram förslag om enavreglerad taxinäring. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1986/87:463 om speciella åtgärder i inomkommunikationsområdet har frågat mig om jag utöverde i budgetpropositionen angivna beloppen för vägbyggnadsåtgärder har pengar inågon annan rockärm för sådana åtgärder och om dessa pengar i så fall äravsedda för speciella åtgärder i . Bakgrunden till fråga är ett företag somen politiskt sakkunnig i höll vid en av detsocialdemokratiska partidistriktet och i anordnadkonferens i . I anförandet nämndes att kommer attunder reserveras för vägar och broar. Om haft möjlighet att delta i konferensenhade han insett att det i anförandet talades om två olika anslag påvägbyggnadssidan. nämligendels det särskilda anslag till bärighetshöjande åtgärder som ibudgetpropositionen föreslås omfatta 575 milj. kr. ,dels det ordinarie anslaget till byggande av statliga vägar, som uppgår fill ca1 miljard kronor . Om denna anslagsnivå bibehålls under , blir dettaovedersägligen sammantaget . Med detta anser jag migha besvarat frågan. 78 (): Jag tackar för svaret. Om jag hade varit närvarande vid konferensen hade jagsjälvfallet kunnat inse innebörden i vad som sades där. En annan sak ärnaturligtvis hur det framställs och på vilket sätt pressen som är närvarandevid sådana här tillfällen uppfattar det. Jag skulle bli glatt överraskad om vårt län fick del avdessa pengar. I har vi precis samma problem som ides. k.skogslänen, där man talar om att det är bekymmer med att klara transporterna pågrund av avstängningar. kämpar också med dessa problem och försökermed knappa resurser att avhjälpa dem så mycket som möjligt. Om man säger attpengarna är avsedda för skogslänen och vidare att siffran 10 miljardernaturligtvis skall rättas till, får vi tröskeleffekter i vissa län. Låt mig tamitt eget län, , som exempel. Där åker vi med halva billass.Även om vägarna blir färdigställda fram till länsgränserna - i ,och - är vårt skogsbruk beroende av att vägarna ärbra även i vårt län, och problemen är ju fortfarande inte avhjälpta. Det finnsanledning att besinna detta när pengarna skall fördelas. Vissa mindre problemkan kanske avhjälpas till en liten kostnad, och därigenom kan man kanske uppnåen bra lösning. Jag måste avsluta med att säga att jag har en känsla avatt det rör sig om en något vilseledande marknadsföring när man i lämpligasammanhang talar om sådana belopp som det här gäller. Om speciella åtgärder i inom kommunikationsområdet Med anledning av resonemangom vägbyggnadsanslag vill jag bara säga, att även om huvuddelen av anslaget idet s. k. bärighetspaketet är avsett för skogslänen, är det ju inte bara därsom insatser kommer att göras. Vi får naturligtvis utgå ifrån att insatsernaplaneras på ett sådant sätt att transportsystemet som helhet fungerar så, brasom möjligt. Vi har ännu inte sett förslag i detalj när detgäller vilka vägar resurserna i första hand skall läggas på. Vi har bara settramarna, och de visar på en sådan fördelning att huvuddelen går tillskogslänen. Vad sedan gäller marknadsföring, tror jag inte att det ärfråga om en medvetet felaktig marknadsföring. Möjligen är det någon journalistsom inte har kunnat hänga med när det gäller siffrorna när - sorriför övrigt inte är statssekreterare, även om hon tackar för den upphöjelsen - isitt anförande sade att de 575 miljonerna extra till bärighetsprogrammet skalljämföras med det ordinarie anslaget till vägbyggande, som är 1 000 milj.kr., alltså 10 miljarder. Det är naturligtvis dessa siffror somgäller. Om speciella åtgärder i inom kommunikationsom-rådet mentydligen har någon tidningsskribent inte riktigt förstått innebörden av detta. 80 (): Hur man än laborerar med siffrorna ibudgetpropositionen -när det gäller extrapengarna eller de årliga anslagen -får man inte ihop siffran 10 miljarder. Men det är alltid svårt med matemafik,och kanske man får acceptera att en och annan ekvation inte helt och hållet gårihop. I övrigt vill jag tacka för upplysningen att vi inte skallbli bortglömda i när pengarna till särskilda åtgärder skall delasut. Jag tar för givet att man kan lita på kommunikafionsministern därvidlag. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:L128och L129 till lagutskottet 21 § Anmäldes och bordlades 1986/87:112Anhållande och häktning, m.m. 1986/87:132Vissa justeringar av reglerna för lagervärdering 1986/87:137Reglering av priserna på fisk m.m. 22 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1986/87:21 Styrelsens för Stiftelsen över fondens verksamhet och förvaltning 23 §Anmäldes och bordlades 1986/87:N152av m.fl. (c) 1986/87;N153av m. fl. 1986/87:N154av m. fl. 1986/87:N155av m. fl. 1986/87:87) 1986/87;Ub82 av m. fl. (vpk) 1986/87:Ub83 avBirgitta Rydle m. fl. Ny inriktning och organisation avframfidsstudieverksamheten m. m. 1986/87:92) 1986/87:Föll2 av och () 1986/87:Föll3av () 1986/87:Föll4av och i (m) 1986/87:Föll5 av BengtKindbom och () Prot. 1986/87;Föll6 avKarl-Gösta () 1986/87:Föll7 av HansNyhage och () 1986/87:Föll8 av LennartBrunander och () 1986/87:Föll9 av IngridSundberg och Per Stenmarck (m) 1986/87:Föl20 av Maj-LisLööw och () 1986/87:Föl21 av Per OlofHåkansson (s) 1986/87:Föl22 av AnitaBråkenhielm (m) 1986/87:Föl23 av AnitaBråkenhielm m. fl. 1986/87:Föl24av . m.fl. (c) 1986/87:Föl25 av GöstaAndersson m. fl. 1986/87:Föl26 av AnitaPersson m. fl. 1986/87;Föl27 av OlofJohansson m. fl. 1986/87:Föl28 av CarlBildt m.fl. (m) 1986/87;Föl29 av LennartAlsén (fp) 1986/87;Föl30 av DanielTarschys m.fl. (fp) 1986/87;Föl31 av KerstinEkman och () 1986/87:Föl32av () 1986/87:Föl33 av KersfinEkman m. fl. 1986/87:Föl34 av KerstinEkman m.fl. (fp) 1986/87:Föl35av m. fl. 1986/87:Föl36 av LarsWerner m.fl. (vpk) 1986/87: Fö 137 av BerithEriksson (vpk) 1986/87:Föl38 av GunnarHökmark m.fl. (m) 1986/87:Föl39 av BengtSilfverstrand m.fl. (s) 1986/87:Föl40 av GöranMagnusson och () 1986/87:Föl41 av och () 1986/87:Föl42 av JensEriksson och () 1986/87:Föl43 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl44 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl45 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl46 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl47 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl48 av MargaretaHemmingsson (s) 1986/87:Föl49 av GötheKnutson (m) 1986/87:Föl50 av LarzJohansson (c) 1986/87:Föl51 av m. fl. 1986/87:Föl52 av KjeU-ArneWelin m.fl. (fp) 1986/87:Föl53 av GunhildBolander (c) 1986/87:Föl54 av GunhildBolander och (c, s) 1986/87:Föl55 av GunhildBolander (c) 1986/87:Föl56 av GunhildBolander och () 1986/87:Föl57 av WiggoKomstedt (m) 1986/87:Föl58 av LahjaExner m. fl. 1986/87;Föl59 av IvarFranzén m.fl. (c) 1986/87:Föl60 av AgneHansson m. fl. 1986/87;Föl61 av Maj BrittTheorin och () 1986/87:Föl62 av IngvarKarlsson i (c) 37 Totalförsvarets fortsattautveckling (prop. 1986/87:95) 1986/87:KrllOav och () 1986/87:Krlllav m.fl. (s) 1986/87:Krll2av och () 1986/87:Krll3av m.fl. (m) 1986/87:Krl14 av och () Decentrala museernas uppgifter och ansvar (prop. 1986/87:97) 1986/87;N156 av m. fl. (vpk)Investeringsgarantier (prop. 1986/87:98) 1986/87:K105 av () 1986/87;K106av () 1986/87:K107av () 1986/87:K108av Inga-Brift m. fl. 1986/87:K109av och () 1986/87:K110av () 1986/87;K111av m.fl. (fp) 1986/87:K112av m. fl. 1986/87:K113av tredje vice talman m. fl. 1986/87;K114av Lennari m.fl. (s) 1986/87:K115av m. fl. Ledningav den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) 1986/87:U105 av och () 1986/87:U106av och () 1986/87:U107 av m.fl. (m) 1986/87:U108 av m.fl. (m) 1986/87;U109 av OskarLindkvist (s) Förslag till anslagsberäkning /88 för Riksradios programverksamhet för utlandet m.m.(prop. 1986/87:108) 24 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:212 av (vpk) tillstatsrådet om svenskundervisningen för invandrare: och regeringen har imånga sammanhang understrukit betydelsen av kunskaper i det svenska språketför invandrarnas möjligheter att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden.Kunskaper i svenska är över huvud taget en förutsättning för invandrarnasmöjligheter att aktivt delta i samhällslivet, få information, ta del av detkulturella utbudet och fullfölja en integreringsprocess som ärinvandrarpolitikens primära målsättning. De undervisningstimmar som regeringen har medgivit underinnevarande budgetår är helt otillräckliga. Det är i olika kommuner långaköer av personer som väntar, ända upp till , för att få den lagstadgadesvenskundervisningen. Enligt SÖ:s egna bedömningar behövs för innevarandebudgetår ytterligare 163 000-200 000 studietimmar. ()gör ungefär samma bedömning. Medanledning av det anförda vill jag fråga invandrarministern; Vad ämnar invandrarministern göraför att förbättra förutsättningarna för svenskundervisning för invandrare? 1986/87:213 av () till miljö- ochenergiministern om riskerna med bensen i bly fri bensin: Pressen har rapporterat om farligasubstanser i den blyfria bensinen. 'I stället för cancerframkallande blyfilisätts såväl tetraetylbly som bensen (tidigare benämnt bensol) i den blyfriabensinen. Bensen får vi i oss, inte bara genom andningsorganen. Dengår också vid direktberöring direkt in i kroppen genom huden.Bensenförgiftningkan uppstå vid inandning av bensenånga eller genom att bensen upptas genomhuden. Av de vanligen förekommande lösningsmedlen är bensen det giftigaste.Högsta tillåtna koncentration av bensenånga i en arbetslokal är 25 ppm(miljondelar), vilket motsvarar /m luft. Som jämförelse kan nämnas attkoloxid fillåts i dubbelt så hög koncentration. Skulle ovannämnda omständigheter kunna innebära att detvid tankning är farligare att bensenångor än avgasrörets koldioxid? Vidanvändning av blyfri bensin i bilar utan katalysator förbränns ej detlivsfarliga bensenet, utan detta går direkt ut i luften genom avgasröret. Störstpåstås risken vara vid tankning, då bensenet stänker och träffar huden för attså gå rakt genom denna in i kroppen. I lär man vara i full färd med attta fram ett "säkert" munstycke för tankning. Därtill avser man låtaen extra sugslang återföra de giftiga ångorna fill bensinstafionens tank. Medhänvisning till vad som anförts ber jag att få fråga: Vilka åtgärderavser miljöministern vidta för att presentera en analys av nämndarisker med bensen i blyfri bensin? Vilka åtgärder avsermiljöministern vidta för att försöka eliminera dessa risker? Vilka åtgärderavser miljöministern vidta för att informera allmänheten om riskerna med benseni bensinen? 1986/87:214av i (m) till miljö- och energiministern omenergiförsörjningen i : "Kärnkraften avvecklas i dentakt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd. För att bl. a. minskaoljeberoendet och i avvaktan pä att förnybara energikällor blir fillgängligaanvänds högst de 12 kärnkraftsreaktorer som är i drift, färdiga ellerunder arbete. Ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad skall förekomma.Säkerhetssynpunkter blir avgörande för den ordning i vilken reaktorerna tas urdrift." Prot.1986/87:95 Ovanstående text är hämtad från dendel av valsedeln som var gemensam 26 mars1987 för linje 1 och 2 vidfolkomröstningen . Bakom linje 1 stod Meddelande f ° moderatasamlingspartiet. Socialdemokraterna och stödde linje 2. som slutar för kärnkraftens avveckling i Sverigehärrör sig inte från ovan nämnda folkomröstning utan var ett beslut somfattades senare i . Mot det beslutet reserverade sig moderatasamlingspartiet då partiet inte ansåg det vara realistiskt att fill en visstidpunkt kunna garantera alternativa energikällors möjlighet att ersättakärnkraften. tillbaka har en debatt startats för attavveckla kärnkraften eller delar av densamma . Som exempel på ettkärnkraftverk vilket borde avvecklas har nämnts iSkåne. svarar för avSydsveriges elförsörjning. För att ytterligare betona kärnkraftens betydelseför elförsörjning kan det nämnas att 75 § av landsändans elbehovtäcks av kärnkraften. Med anledning av debatten orii en snabbavveckling avkärnkraften och då nämnts som ett av de första som i så fallskall läggas ned vill jag till statsrådet ställa följande frågor: Vad finns det inom tidsperspektivet5-8 år för energikällor som kan ersätta den elförsörjning för och södraSverige som kommer från och ? Kan statsrådet garantera att en avstängning avBarsebäcksverket inom inte kommer att innebära en höjning av elpriseteller en försämring av miljön? 25 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1986/87:475av () till statsministern om ålderdomshemmen: För sedan uttaladestatsministern att ålderdomshemmen skall vara kvar som ett alternativ.Pensionärerna skall ha frihet att välja mellan att bo hemma, i ellerpå ålderdomshem. För började man lägga nedålderdomshemmen i stället för att efter hand förbättra dem och bygga nya. Moderatasamlingspartiet har hela fiden motsatt sig detta och arbetat för ett rättviststatsbidragssystem, som skall ge kommunerna möjlighet att bevara, rusta upp ochbygga nya, moderna och hemtrevliga ålderdomshem. Då först når man den valfrihetför de äldre som statsministern nu talat om. Men sedan statsministern gjort sitt uttalande harsocialdemokraterna i socialutskott gått emot ett gemensamtborgerligt krav på statsbidrag till ålderdomshemmen. har statsministernånyo tagit upp frågan och hävdar att ålderdomshemmen skall finnas kvar också iframtiden. Jag villmot denna bakgrund be statsministern att i kammare Prot.1986/87:95 förklaravilken av socialdemokratins ståndpunkter i fråga om ålderdoms- 1986/87:476 av () till statsrådet om besked fill vissa asylsökande: Vid besök på en flyktingförläggningi mötte jag en rad tragiska öden. Där fanns en ung bengal som försökt tasitt liv och som fortfarande var i uppenbart chocktillstånd på grund av attbeskedet om att han skulle få stanna i hade dröjt så . Andra ungabengaler var förtvivlade över att de bara väntar och väntar. Där fanns flerasom väntat på besked mellan . Vi har enligt min människosyn en skyldighet att geasylsökande en human behandling. Och det är inte humant att låta människorvänta så länge på besked om de får stanna eller inte i . Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga invandrarministern: År invandrarministern beredd att geasylsökande som väntat så länge på besked, som dessa bengaler, rätt att stannai ? 26 § Kammaren åtskildes .