prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Arrtc Anderssort avslutar med att säga att jag ochcenterpartiet infe skulle ha redovisat någon vilja att sluta upp bakom deacceptabla inslagen. Jag behöver väl inte på nytt redovisa vad som finns imotionen. Vi hade - precis som säger - en del korta överläggningar.För att acceptera förslaget satte vi ett pris, vilket jag också angav i niittanförande, och det var att man skulle förstärka skaffeutjämningssysfemet, Dethade de socialdemokratiska utskoftsledamölerna uppenbarligen inte mandat frånfinansministern att acceptera, talade om spännvidden mellan olikakommurters utdebiteringar och frågade sig varför den är sä stor. Han kom dåfram till att det är utjämningssystemet som har gjort att vi har dessaskillnader. Är det sä alldeles säkert det, ? Utjämningssystemetstår för av de totala överföringarna från staten tillkommunerna, medan de specialdestinerade bidragen står för inemot , Vadfinns det för logik i atf påstå att det skulle vara de som ärskulden till att den hår situationen är för handen och att def infe i ställetär de som bär huvudansvaret för den rådande situationen? ställde sig också frågande till om deffini-is ett samlat borgerligt alternafiv. Det finns inte ett idetalj utformat borgerligt alternativ till skatteutjämningssystem, men detfinns en gemensam inriktning, som enligt vad,jag vet också stora delar avsocialdemokratin ställer upp på. Därför har jag känt mig föi:anlåten att ge ArneAndersson och hans partikamrater ett antal goda råd. Jag uppmanar ArneAndersson att när han har snabbprotokollct i sin hand läsa igenom den på nytt. Jag vill avslutningsvis markera aftjag infe avser att vidare gå i polemik med om han infe i myckethög grad provocerar mig därtill. Jag ser fram emot aft vi för kommunernasräkning kan föra den här debatten framåt när vi kommer tillbaka . 160HANS i (vpk); Jag noterar aft i sadeatt han i sak infe ärtdrat uppfattrting om skatteutjämningssystemet - detbehövs en reformerad skattepolitik, sade han, och det håller jag helt med om.Men det är naturligtvis omöjligt för ett skaftesystem att rätta till alla defelaktigheter som den kapitalistiska anarkin har skapat när det gällerregionalpolitik, sysselsättning, olika belastningar på människor som bor iglesbygd jämfört rned dem som bori tätorter, där det finns jobb och samhällsservicei rikt mått. Det krävs mer grundläggande förändringar i den ekonomiskapolitiken om man sedan i någon mån skall kunna justera orättvisorna medskattesystemet. Men det kan vi ju diskutera när def är finansdebatt, sade att det fanns fyra olika förslag ochatt det inte gick att ena oppositionen, Def är klart aft det är svårt att enaoppositionen när vi har så olika inriktning. Men det fanns en samstämmighetmellan socialdemokrater och kommunister om att skapa ett nytt skattesystem, enrättvisare fördelningsprofil, en regional rättvisa. ansluter sig centerntill det. fanns detalltså tre partier som möjligen skulle ha kunnat göra upp, Å andra sidan fanns dét fyra parfier- regeringspartiet ochde tre borgerliga partierna - som ville skära ned pä bidragen till kommunerna,och det var uppenbarligen det somvar def tyngsta skälet, för det var ju det somblev det slutliga förslaget, och det är det som kommer att gå igenom. Det äralltså nedskärningen som går igenom, och den rättvisa profilen lämnas åt sidan.Det säger något om inriktningen pä politiken och om vad de andra partiernatycker är viktigt, sade i polemik med mig att det väl infe varnågonting att gnälla över att det försvinner en och en halv miljard frårtkommunerna - det är ju ändå 60 miljarder som överförs från stat till kommuner.Skall man tolka det så, att så länge def finns någonfing kvar av de 60miljarderna sker ingen nedskärning för kommunerna? Jag sätter det naturligtvisi relafion till nuläget. Skall rnan se det i relation till det läge somtidigare rådde - ka'riske 1982 när ni trädde till eller 1976 när man verkligenbörjade klämma åt kommunerna - är def åtskilliga tiotals miljarder som på det härsättet har undartdragits kortimunernas ekonomi. Vidare sade att minsann interedovisade några förslag som kunde utgöra någon öppning till en bättre regionalprofil. Jag hade ändå en reservation som var väl genomtänkt och utvecklad ochsorn borde ha kunnat ligga till grund fören uppgörelse. Men är viljan att fapengar från kommunerna starkare än viljan att skapa rättvisa blirdet en sådanhär polifik. 161ANNE (); Självfallet kan i Gamlebybeklaga att socialdemokraterna infe får igenom regeringens propositioner. Menjag vill ändå i detta ärende i all stillsamhet påminna om den enorma brist päentusiasm som det ursprungliga regeringsförslaget väckte hos prakfiskt tagetalla som korn i kontakt med det. Vi fick ganska många bevis för detta från dentid då vi började behandla ärendet. Det skulle ha blivit enklare säger , vilketjag tillåter mig att betvivla, Alla de statliga pekpinnarna fanrts ju kvarliksom specialdestine-ringen. Det finns beräkningarsom tyder på att hanteringenav regelsystemen och förordningarna kostade ungefär 140 milj, kr, . Detär pengar som kan användas på ett betydligt bättre sätt. Det är angeläget att vi för framtiden får ett bra ochpermanent system för statsbidrag till kommunerna. När de specialdestineradebidragen blir mer gertcrella får man en bättre fördelning mellan fattiga ochrika kommuner, vare sig de befinner sig i de norra, södra, mellersta, östraeller västra delarna av landet. Den proposition som har legat till grund fördessa båda debatter har gått det öde till mötes som bör gälla för dåliga förslag.Det är inom parentes sagt samma öde som förslaget om höjd fastighetsskattrönte. Det bästa vi kan göra med dessa förslag är att glömma dem. 13 protokoll 1986/87:135 1986/87:135 . 162ARNE i (s): säger aft det kanske gär att hinnaifatt , men det tror jag.irtte är möjligt. Deras förslag om storaneddragningar för kommunerna anser jag omöjliga aft genomföra. Det måste ändåfinnas en viss balans i vad mart företar sig gentemot den sektorrt. Def gårinfe att göra vad sorn helst. förslag skulle, orn det genomfördes,vara förödande i inånga avseenden. Jag talar om utjämningssystemet som en av de faktorer somhar ökat spärtrtvidden mellan kommunerna. Jag vill påstå att den kraftigt harmedverkat till det. Det nuvarande systemet började tillämpas , om jaginte minns fel. hade möjligheter att förändra det. Centerpartietär också medvetet om att det inte går att tillämpa i längden. Det får orimligakonsekvenser. Jag är tillfredsställd med uttalande omviljan att uppnå resultat i dessa frågor. Det är angeläget att sertill atf statsbidragssystemet utformas sä att kommunerna klarar sinlångsiktiga planering. Det var faktiskt regeringsförslagets inriktning frånbörjan, men den lyckades vi inte få gehör för. i tillämpar en enkeldebatteknik. När jag säger att det rör sig om av 60miljarder kronor, frågar han mig; År det meningen aft man skall göra sådananeddragningar så länge det finns pengar kvar? Så enkelt är det inte. Faktum äratt den ekonomiska utvecklingen i kommunerna har varit positiv, även orn detfinns undantag. Det har också lagts fram förslag om extraskaftcutjämningsinsafser för att klara de mest utsatta kommurtcrrtas ekonomi.Det har alltså funnits resurser atf göra det i det statsfinartsiella läge somrått. Efter dcrt justering som utskottet gjorde iregeringsförslaget, med skattetaket och.de extraskatfeutjärtiningsrcsurscrrta, är min klara uppfattning aft kommunerrta isödra accepterade dcrt inriktningen. De är medvetna om den statsfirtartsiellasifuatiortcn och angelägna om att klara av den. Om den är gynnsam gagnar detockså dem i deras allmänna utveckling. Det är nödvändigt att samverka. Jag troraft kommunerna och landstirtgen i både södra och norra delarna av landet hadeställt upp på värt tidigare förslag. Tyvärr gick det inte aft fåriksdagsmajoritet för det. 163 (); i sade att det är noginte möjligt atf hinna i fatt . Var inte så säker, !Visserligen är jag snabb - har gjort 10,7 pä - men försöka duger,heter det. Det skulle vara förödande, sade hanockså, om biföll det moderata förslaget. Men så sade man ivalrörelsen , och 1986 hade . som tydligen ärsnabb urstarfblocken,redan kunnat kopiera vårt förslag, och då var det inte förödande längre. Såmitt råd blir till : Öka takten! 164HANS i (vpk); Herr talman! Trots att iGamleby försöker ta avstånd från polifik, är def ändå alldelesklart - även om allt detta infe är uppe tilldebatt och jag inte skall dra upp exempel- att socialdemokraterna /87:135 på punkt efter punkt närmar sig de moderata ståndpunkterna i frågaom ekonomisk politik. Vadan säger om det nya systemet och den s.k. rättvisare profilen, skulle ändå nära nog alla kommuner föriora - för atfinte säga alla; jag är infe riktigt säker. Man måste ju bygga iu ertskyddsspärr, att irtgen skulle föriora mer än i skattekraft. Det visaratt det var åtstramning def handlade om. Det är så att säga en ny teknik för jämlikhet, att utjämnapå den fattiges nivå. Om man ser en fattig och en rik, far man kläderna av denrike och säger: är ni jämlika. Det har inte varit socialdemokratisk politiktidigare. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:24om sparande (prop. 1986/87:100 delvis och 1986/87:150 delvis). 165 (): I Grörtköpirtgs för maj månad villjag citera följande ur det s. k. , skrivet av riksdagsman : "Därtill är det minsann icke så uppmuntrande för osspolifiker att allt oftare nödgas uppläsa våra debattinlägg inför tomma bänkar t.o.m. å pressläktaren;- Såsom jag ser det, är det orätt att urtdanhålla allmänhe ten all denna informafion om rikspolitikcn, . Nej, här kräves en snar bättring,vid risk av att vi riksledamöter eljest måhända avhålla oss icke blott frånonödiga voteringar utan även från åtskilliga yttranden i kammaren!" Men, herr talman, det är just denna situation som vi nustår inför. Skulle beräknad talartid för återstående inlägg tas i anspråk, kanriksmötet icke avslutas , utan vi tvingas fortsätta ävenefter pingst.-Flertalet ledamöter tycks dock anse att det är viktigare atfriksmötet slutar till pirtgst ärt atf allmänheten informeras om skildauppfattningar. Detta aren högst oacceptabel ordning, ty den visar att vadsom är viktigt är inte att informera och debattera olika utskottsbetänkanden,utan att fylla ut talartiden fram till pirtgst. avstårsålunda ledamöterna i stort sett från debatt och yrkar blott bifall elleravslag på av utskotten framlagda förslag. Eftersom finansutskottet kommer sisti kön, drabbas vårt utskott särskilt hårt av denna djupt otillfredsställandeordning. Jag vänder mig sålunda emot att det är först under deallra sista dagarna som man verkligen börjar spara pä orden. Och det är i mycket crt följd av att Urtder tidigare dagar, veckor, månader har vi ett stort sparandeunderskoft vad gäller ordflödet, dvs. det pratas för mycket och för länge i alla möjliga, 175 Här vill t. ex. nu närirtgsutskottet tala i nära 40minuter om träfiberprovning! Lät mig också, herr talman, fa upp sparandet ur en artnanoch viktigare synvinkel, den nämligen som finansutskottets betänkande nr 24handlar om. Jag vill gärna ge utskottskansliet ett erkännande för ettpar mycket intressartta sidor om sparandet - hur stort def är och hur svårt detär att mäta sparandefs verkliga omfattning. Jag tror aft alla ledamöter skulleha nytta av atf läsa de sidorna, liksom de borgerliga motionerna om sparandet. Däremot kan jag inte acceptera utskottsmajoritetensnegativa syn på moderata samlirtgspartiets förslag till åtgärder i syfte attuppmuntra det enskilda sparandet. Dock, vi är eniga omen sak-atf sparandet är för litet idagens och attdet har varit alldeles för litet, särskilt under1980-talets hittillsvarande år. Den helt avgörande anledningen till vårt lågahushållssparande, som t. o. m. kan vara negativt, är våra höga skatter, framförallt marginalskatter. Så länge vi får dras med vår höga beskattning tror jagatt hushållssparandet kommer att vara för litet. Det är mycket betecknande för den socialdemokratiskaregeringen att i stället för att sänka skatterna tillsätter man enspardeicgation. Och det gör man när man har lagt fram ett förslag omatt ta från försäkringsspararnas pengar genom den beryktadepensionsskatteti. Att de borgerliga ledamöterna i spardelegationen lämnadedelegationen i protest häremot är självklart. Och def är skönt att veta att deinte har något att göra med den töntiga reklamkampanj för ökat hushållssparandesom spardelegationen blivit känd för. I vår motion till om hushållssparande ochägandespridning, med som första namn och därefter övriga moderataledamöter och suppleanter i finansutskottet, hemställer vi följdriktigt aftriksdagen beslutar avslå regeringens förslag att till Sparfrämjande åtgärderför /88 anvisa ett reservationsanslag på 36 milj. kr. Jag yrkarbifall till denna hemställan i reservafion 2. Vidare yrkar jag bifall till reservation 1, där vihemställer aft en extra insättning om . bör medges iallemansfondsparandet och inte i allemanssparandct. Som jag nämnde är huvudförklaringen till det lågahushållssparandet de höga marginalskatterna och -givetvis-den högagenomsnittliga skattenivån samt en fortgående inflation. Detta är så uppenbartatt någon ny utredning om hushållssparandet ej är motiverad, varför jag yrkarbifall till reservation 4. För att stimulera ett ökat enskilt sparande och ökadaktiespridning bör löntagarfonderna självklart avskaffas, och tillgångarna böranvändas som stimulans till deltagande i allemansfondsparandet. Jag yrkardärför bifall till reservation 5. Målet för hushållssparandet bör vara att hushållen skallkunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare. Därför yrkar jag bifall fill reservafionerna 5 och 7 vidfinansutskoltets betänkande 24 samt till reservationerna 9, 10. 12 och 15. Slutligen - för att spara på mina egna ord - vill jag sammanfatta;Sparar svenska folket för litet, måste det vara något fel på den ekonomiskapolitiken. 166 (): använde halva sin tid till attklaga över det ringa antalet åhörare och uppmanade oss att spara . Idetta avseende skall jag följa harts partikollega råd, atf snabbtframföra mina synpunkter. Alla är överens om att sparandet i minskatkraftigt och att det nu ligger lägre än i något annatjämförbart industriland i världen. Den negativa trenden i vårt sparande harinfe kunnat brytas, trots atf inflationen sjunkit och reallönerrta stigit uuderde sertaste två åren. Inte heller har det hjälpt att sparavdraget fördubblats,att allemanssparandct utvidgats och aft realräntan på sparandet - för förstagången -blivit posifiv och påtaglig. De svenska spararna brände sig uppenbarligen , då inflationen tillsammans med marginalskatterna på r;äntangjorde sparandet fill en ren förlustaffär. De nu uppräknade positivaåtgärderna för att höja dagens sparande tycks helt ha motverkats av de plötsligaändringar av de ekonomiska spelreglerna i för sparandet negativ rikting somregeringen genomförde. Främst bland dessa plötsliga ändringar kommer givetvisengångsskatten på pensionssparandet, varigenom 15-16 miljarder av försäkringstagarnaspengar konfiskerades av en knapp riksdagsmajoritet. Men även andra åtgärder har spelat in. Borttagandet avskattereduktionen på de första av aktieutdelningar, införandetav och senare fördubblingen av omsättningsskatten på aktier, bibehållandet av enviss förmögcrthefsskaft på i mindre företag arbetande kapital och försämradevillkor för byggandet och ägandet av småhus hör hit. Ett sparandcurtderskoft brukar leda till en negativbytesbalans, vilket även inträffade för del . Årendärefter har dock bytesbalansen pendlat runt nollstrecket och anses hamnapå plus en eller två miljarder. Att bytesbalansen infe blivit sämre beror dockpå ett flertal faktorer, som arttingen är negafiva eller tillfälliga. Investeringsnivån har varit låg, vilketrimmar illa med långtidsutredningarnas alternafiv men medfört att behovet avnysparande minskat. "Treklövern" lägre dollarkurs, lägre räntor och -framför a|lt -lägre oljepriser har påverkat handels- och byfesbalartsen positivt.Denna freklöver är dock tillfällig, vilket i än högre grad gäller dcrtmirtskade oljeimport som kart förvärttas på grurtd av de sänkta kraven påberedskapslager av oljor av alla slag. Utan denna minskning av våra oljelagerskulle vår bytesbalans bli negativ igcrt. Regeringerts tillännagivna avsikt att förbättra sparandeti landet har alltså inte lett till någon ökning av det faktiska sparandet. Denförda polifiken har misslyckats med sitt syfte. Detta är bakgrunden fill de 14ickesocialistiska reservationerna i utskoftets betänkande. I reservation 1 påpekas att allemanssparkontot är en dyrmetod för upplåning till staten, som därför bör undvikas. Avsättning tillallemansfondkonto däremot ökar tillgångcrt på riskvilligt kapital, vilket ärörtskvärt bl. 1986/87:135 . Prot.1986/87:135 för att höja investeringsnivån och tillstyrks därför. 3 juni1987 I reservation 2 föresläs -gemensamt av de borgerliga parfierna - aft 7 ', spardelegationen skall avskaffas och dess anslag på 36milj. arreservanternas upptatfmng att sparandet påverkas av en tor spararna gynnsamekonomisk politik, inte av en stundtals rned enfaldiga argument framfördpropagandakampanj eller av diverse utredningar - reservation 4: I reservatiort 5 påpekas atf särtkta marginalskaffer ochflera andra skaffeåtgärder i fråga om aktier och i företagen arbetartde kapitalbehövs för att öka sparartdet. I reservation 7 nämns som en målsättning aft varje hushållbör ha etf sparkapital som motsvarar en årslön för en industriarbetare, vilketäven ger en viss social trygghet som är värdefull. I reservation 12 begärs slutligen ett nytt system förbosparande, avsett atf uppmurttra den viktiga reella delen av hushållenssparande, som sjunkit särskilt mycket . Jag ber atf få yrka bifall till allafolkparfireservafioner i betänkande FiU 1986/87:24. 167 . (): Jag skall också försöka att spara på ordenoch gå direkt in på de avsnitt där vi har gjort ställningstaganden och där viavviker från majoriteten. Jag kan konstatera att regeringens förslag innebär rätttill en extra insättning i allcmänssparandet med , rnen också att manskall höja maximigränsen för nettoinsäftningar fill . Vi har fräncenterns sida infe ansett oss ha någon anledning atf gå emot regeringertsförslag på den punkten.' Vi tillstyrker förslaget i den delen och tycker attdet är vikfigt aft man har möjlighet att välja sin sparform. Vi har -fillsammans med och yrkatavslag på anslaget till spardelegationen. Vi tycker atf spardelegationen är ettexempel på ett organ som'man tillskapar för ett visst ändamål, i detta fall föratt dra i gång en kampanj för hushållssparande. Men när denna typ av organ hararbetat en period blir det lätt etf självändamål aft rnan måste fortsätta rnedverksamheten. Vi anser alltså att det är motiverat att ha ensärskild spårdelegation, och därför yrkar vi avslag på anslaget på 36 miljonertill denna verksamhet.' tog i utskottet upp frågan om det, med tanke påden flora av sparstimulerande åtgärder som vi har, inte vore angeläget att j enutredning se över formerna och villkoren för dem, rnen vi fick inte gehör fördetta förslag. föreslår emellertid regeringen att någon typ av utredningskall ske men att den skall ske i spardelegationens regi. Vi delar inte regeringensåsikt i detta sammanhang, och rned hänvisning till det ställningstagande som vihar gjort beträffande spardelegationen är det följdriktigt atf vi föreslår atfén särskild parlamerttariskt sammansatt utredning får uppdraget att göra dennautredning. Vi äröverens om att sparandet behöver öka i . Därför är det viktigt aft finnasådana former för sparandet att def även främjar den ekonomiska 178 politikens mål. Vi konstaterar i enav reservationerna atf man stimulerar sparandetgenom en rad olika åtgärder som kan vara svåra att överblicka för den enskilde. Vi har från under ett aufal år arbetat för att manskall införa privata investcringskonton och göra det möjligt att successivtkanalisera sparandet i Crt sparform som passar alla. Det skulle ge individernaen möjlighet till ett sparartde med uppskjutcrt beskattning och skullelångsiktigt främja en decentralistisk utveckling av ägandet i landet. Jag villanvända fill aft något utveckla vår syu på detta. Vi kortstaterar aft obalartscrt i ekortomi i höggrad beror på ett för litet sparande och en upplåning som belastar framtiden.Det är speciellt vikfigt att öka hushållssparandet och niinskastatens budgetunderskott, att minska rundgårtgcrt av skatfepcrtgar och attminska underskottet i våra affärer med utlandet. När vi beskriver de personliga invesferingskonfona sägervi att de mål som vi vill nå med dessa naturligtvis för det första är att ökahushållssparandet. Fördet andra vill vi åstadkomma ett decentraliseratkapitalägande. kan man alltså spara skattefritt genom t.ex.pensionförsäkringar, men det medför i sin tur ett centraliserat kapitalägandemed en mycket stor maktkoncentrafiort och mycket små möjligheter för denenskilde att påverka hur sparkapitalet skall utnyttjas. För det tredje vill viatt de skall gynna produktiva investerirtgar och öka artdelcn av det kapitalsom är i produktivt arbete. De personliga invesferirtgskorttorta kart ocksågöra många av de skatteplaneringsinvesteringar som sker överflödiga. Fördet fjärde kan de stimulera till extra arbetsinsatser, eftersom en extra insatssom ger en extra inkomst ett visst år alltså skattefritt kan avsättas om medlenanvänds till ett produktivt ändamål. Vi anser att det är vikfigt atf detta organiseras på dertlokala bankmarknaden. Vi menar också att den som har privatainvestcringskonton skall kunna använda dem för att finansiera det egna boertdetoch för att göra insatser i etf eget producerande företag och göra övrigaproduktiva irtvesteringår. Vi tror aft man pä detta sätt skulle ha möjligheter attåstadkomma en väsentlig förcnklirtg av vårt skattesystem och på detta sätt taett första-betydelsefullt steg mot utgiffsskaftcrt. Något som kostar statert och dert crtskilde mycket pengaroch som även kostar kommuner och landstirtg mycket pertgar genomunderskottsavdragcrt är bostadsfinartsieringen. Vi finner då atf denlåncmöjlighef som man på detta sätt ger genom de privata investeringskontona geren god möjlighet aft spara fill egen bostad, och det minskar i motsvarande gradbehov av lån. Det ökande sparandet ger då en ökad tillgång pa kapital ochdärmed lägre ränta. Lägre.räntor och ökat sparande minskar ju behovetav bostadssubventioner. Självfallet är def också viktigt att man följer uppdessa bättre finansieringsmöjligheter med en sanering av den nuvarandefastighetsbeskattningen. Det här var, hcrrtalman, en del av de åtgärder som vianser oerhört viktiga aft genomföra på sparandeområdet, där vi läggertyngdpunkten vid den skiss till privata investeringskonfon som vi i olikamotioner har framfört. Det hade varit värdefullt om vi hade kunnat enas om att sefill att rnan nu tar itu med denna fråga och får den seriöst utredd, så att viockså hade kunnat Prot.1986/87:135 koncerttrera samhällets stöd till olika sparformer till jusf deprivata invesfe- ringskontona. Med detta, herr talman, ber jag aftfå yrka bifall till de reservationer som har fogat tillbetänkartde 24. 168HANS i (vpk): Jag skall tala en minut vardera om tre olikasaker, så det skall gå ganska snabbt. Vi har till betänkandet avgivit en reservation som gällerbosättningslånen. Det firtrts socialdemokratiska motioner som tar upp en gammalkommunistisk tanke - dert har vi i och för sig försummat aft motionera om i år- och jag tycker att jag kunde anvärtda de socialdemokratiska motionerna somutgångspunkt för reservafionen. Alla har inte ekonomiska resurser att vara rned iallemanssparartdet och kan inte komnia i förmånsställning när det gäller attlåna för en bosättning. När det gäller ungdomar kan det komma oplanerat att manskall sätta bo. Man kanske skall få barn eller har helt plötsligt fatt jobb päen annan ort. Man har inte haft tidigare inkomster och kan alltså inte planerasin bosättning på det sätt som förutsätts när det talas om sparande.