prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:135 Förhandlingarrta leddes till ert början av förste vicetalmanrtCrt, 1 § Kompletteringsval till parlamentariska(rådgivande) församling 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; har avsagt sig uppdraget som ombud iEuroparådets parlamentariska (rådgivartde) församlirtg fr, o. m, utgårtgcrt avaugusti mårtad 1987, Socialdemokrafiska riksdagsgruppen har som ombud efterKurt anmält nuvarartde suppleanten och som ny suppleantanmält , Förste vice talmanrten förklarade valda - fr. o, m. den 1september 1987 - ombud i parlamentariska (rådgivande)församling () suppleant i parlamentariska (rådgivande)församling () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Förste vice talmannen meddelade atf ()denrta dag återtagit sin plats i , varigenom Chariotte Cederschiöldsuppdrag som ersättare upphört. 4 § Föredrogs och hänvisades 1986/87;N176-N185 till närirtgsutskottet 5 §Föredrogs mert bordlades äter betänkanden /87:35och 37 Skatteutskoftets betänkanden /87:40 och 50 Försvarsutskottetsbetänkande /87:12 betänkande 1986/87:25Kulturutskoftets betänkande 1986/87:22 betänkanden1986/87:26-28 Näringsufskottets betänkartden /87:29, 37 och 43Bostadsutskottets betänkande 1986/87:22 1986/87:20om socialavgifter på vinstandelar (prop. 1986/87:107). 1986/87:34 om ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop.1986/87:100 delvis) och 1986/87:35 om statsbidrag till barnomsorgen (prop.1986/87:117). Förste vice talmanrten meddeladeatt betänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptogs till behandlirtg socialförsäkringsutskottetsbetänkande 20 om socialavgifter på vinstandelar. 2 (); Def ärende som vi nu skall behandla, nämligenförslaget om socialavgifter på vinstandelssystem, är ett mycket viktigt ärendesom har fått en anmärkningsvärd behandling, både när det gäller sakfrågan ochden formella behandlingert. Frågan har icke diskuterats tillräckligt, och denhar icke varit föremål för en bred remissdebatt under ärendebehandlingen iregeringen, och i utskottet har frågan också forcerats fram pä ett anmärkningsvärtsätt. Frågan har alltså helt enkelt tvingats fram till ett mycket hastigtavgörande. I propositionen sägs att regeringen har erhållit vissaupplysningar och synpunkter vid underhandskontakter med remissinstanserna. Menvad dessa remissinstanser har sagt, därom vet vi föga. I utskottet fick vivisserligen till stånd en remissomgång, som dock var alltför snabb. Närorganisationerna inkom med begäran om en förlängning av remisstiden lyckades viicke. trots atf ärendet togs upp fill förnyad behandling i utskottet, fä fillstånd en sådan. Vi voterade, och de borgerliga ledamöterna förloradenaturligtvis. Många organisationer hann emellertid inkomma medsynpunkter. Av de tillfrågade organisatiorterna var def endast LO somtillstyrkte förslaget. Många organisationer inkom med spontana synpunkter -alla var negativa. Dettaärende borde ha kunnat få en annan behandling. behövt haså bråttom. Ärendet hade utan olägcrtheter kuunat behandlas . Beträffandelöntagarfonderna vill jag bara erinra om atf beslutet fattades den 19 december1983 och trädde i kraft . Vad innebär då det förslag som vi nu behandlar? Jo, detinnebär helt ertkelt en straffskatt på ett mycket uppskattat del-i-ägande-system för ca 170 000 anställda vid en rad företag. De minsta företagen är, såvitt jag kan se, i med tre anställda och AB med sju anställda, och det största är , landets största företag, med 63 000 anställda. ' Utskottet har uppvaktats av Stiftelsen ,varvid företrädare för och var närvarande: Deviktigaste argumenten som dessa företrädare framförde var följande: Vår form avvinstdelningar en förmån som går utanför de vanliga avtalen och som på intetsätt inkräktar på våra ordinarie sociala förmåner. Man kan intehävda att syftet är att kringgå sociala avgifter, eftersom deras andelarsingångsvärde aldrig varit större än . Systemetomfattar 63 000 personer och har en mycket stark förartkrirtg hos koncernensanställda. Det är dessa som drabbas om socialavgifter införs. Företrädarna för stiftelsenuttalade farhågor för att systemet med vinstandelssystem kommer att upphöraefter 1989, eftersom vissa uttalanden i denna riktning har förekommit frånföretaget: Vidare anförde den administrative chefen i stiftelsen att87 % av inkomsten av socialavgifterna kommer att försvinna genom rundgång.Kvar blir alltså , Detta kart'ju inte befraktas som något nämnvärttillskott till socialförsäkringssystemet. De anställda betraktar alltsåsocialavgifterna på vinstandelssystemet'som en ren sfraffbeskaftning. Skälen till denna straffbeskattning är naturligtvis huruppenbara som helst. Det är LO som drivit på i fråga om detta, dvs. Detta framgick också av en arfikel i Metallarbetaren nr 27 1986, därfinansministern uttalade att det är de fackliga organisatiorterna som har tagitupp dessa problem. I stället föratt åstadkomma raka rör genom individuellavinstandelssystem vill LO hellre öka det kollektiva tvångssparartdet ilörtfagarfortder. Vi reservanter anser att det borde vara självklart attfackorganisationerna och deras företrädare posifivt urtderstöder löntagarnasökande möjligheter till ägande och inflytande i företagen genomvinstandelssystem. Men i stället tycks fackorganisationcrrta vara djupt oroadeöver att deras medlemmar får del i företagerts vinst. Löntagarfondernas uppfinnare anser aftvinstandelssystem, aktieköp och andra förmåner är en ödesfråga för facket.Detta framgick av en artikel i nr 46 1986. knakar facket ifogarna, är hans bekymrade kommerttar. I nr 46 1986 ställde man oroligt frågan:Vilken roll fär facket om arbetaren blir småkapitalist? Fackorganisationerna har härmed avslöjat sig själva. Istället för att positivt understödja de egna medlemmarnas möjligheter tillägande och inflytande i företagen är facken oroliga över atf mista något av sinmakt över 1986/87:135 3junil987 Det är alltså makten det gäller. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman: Vad blir nästasteg? Blir det ert utökning av löntagarfonderna? Varför unnar inte landetsarbetarrörelse de anställda en ökad arbetsglädje i form av pengar ochinflytande? Stöder verkligen arbetarrörelsen fackets makt och inte de ertskildaarbetarnas - de som finns ute på verkstadsgolvet - makt? Jag skulle gärna viljaha svar på dessa frågor. I den gemensamma borgerliga reservafionen protesterar vimot att vinstandelar jämställs med lön. Medlen blir inte disponibla förrärtefter ett visst antal år. Det är ett mycket långsiktigt sparande, som visannerligen väl behöver i . utbetalas ingerttirtg förränvid pensionsåldern. Vi tycker att jämförelsen med pensionsavsättningar voremera relevant ärt dcrt som görs i det föreliggande förslaget. I propositionen har föredragande statsrådet gjort enfullständig kullerbytta. Hon har desavouerat sin egen argumenterirtg för attvinstandelar är lika med lön genom att säga att sjukpenning ocharbetsskadeersättnirtg irtte skall utgå, eftersom irtget inkomstbortfallföreligger. Vinstandelarna betraktas å ena sidan som inkomst, å artdrasidansägs att de Inte skall räknas som irtkomst. lär LO-ordförandeni går i TV ha sagt att artdelar i vinst är sjuklöngrundande, vilket således äralldeles fel. Utöver de här skälen för avslag kart anföras svåraadministrativa problem och gränsdragningsproblem när man skall avgöra vilkaavsättningar fill juridiska personer som är avgiftspliktiga och vilka som inteär det. Det kommer helt enkelt att bli nya pålagor och merarbete förnäringslivet och skattemyndigheterna. Krånglet och byråkratin kommer att öka. Istället för att straffbeskatta vinstandelar borde vi naturligtvis i dennaförsamling vara eniga om att stimulera en utbyggnad av virtstartdelssystemet pågrurtd av de mycket positiva effekterna. för samhället, för näringqlivet ochförst och främst för de anställda. Alla skäl talar således, fru talman, för ett avslag på detföreliggande förslaget. Jag yrkar alltså avslag på utskottets hemställart ochbifall till dert gemensamma borgerliga reservationen. 3 (): säger nej till attarbetsgivaravgifter skall tas ut på de artställdas vinstandelar. I ställettycker vi att fler företag bör uppmuntras till att införa andel-i-vinst-system. Vi anser att regeringens politik innebär ett medvetetmissgynrtartde av frivilliga system för andel-i-vinst. Systemet ger deanställda verkligt delägande och inflytartde i det egrta företaget. De stiftelser som förvaltar de artställdas vinstandelarbetalar förmögenhetsskatt, reavinstskatt och inkomstskatt. Tillallt detta vill nu regeringen lägga arbetsgivaravgifter, Företagsankrtutna system för anställdas artdel-i-virtst,där pcrtgarrta avsätts till ert stiftelse, finns för närvarartde i drygthurtdrafalet företag, stora såväl som srnå. Ungefär 175 000 anställda omfattas.Vinstandelarna är bundna ett visst antal år, oftast fem men iblartd ärtda tillpertsiortcringcn, Utformrtirtgcrt av systemen varierar från företag tillföretag, men i nästart alla fall placeras rtågortdel av medlen i det egna företagets aktier. Avsättnirtgens storiek varierarsjälvfallet med företagets resultat men är i övrigt vanligert lika för varjeheltidsanställd. Det är uppenbart gcrtom det resonemang som förs ipropositionen att socialdemokratin ensidigt vill gynna kollektiva lösnirtgaroch missgyrtrta individuella. Vi i har den motsatta uppfattningen. Detta kan också konstateras gcrtom att sedvartligremissbehandling inte har förekommit. Några myndigheter har fått yttra sigunder hand. Så t, ex,, har fått yttra sig, mcrt detsakrtas redovisrting av vad RFV tyckt. Det framgår emellertid att RFV bedömeraft de lokala skattemyndigheterna måste göra sina beräkrtirtgar avpcrtsionsgrurtdartde irtkomst martuellt om förslaget gcrtomförs. Detta kartriskera att fördröja behandlingen av andra ärendert. Däremot begärde en majoritet av utskottets ledamöter attfrågan skulle sändas ut på remiss till etf antal organisatiorter, vilket ocksåutskottet verkställde. Tyvärr blev remissfidcrt alldeles för kort, vilket hargjort att rtågot remissyttrartde har kommit irt för sertt och några heltuteblivit. Redan från börjart har mart från arbefsgivarorganisatiortcr ochfackorgartisationer kritiserat regeringens förfarande att inte sända utförslaget på remiss. Detta att inte sända ut förslaget på remiss har tolkatssom crt mycket stor rtonchalans från regeringerts sida emot dessa orgartisatiortcr och emot artdel-i-vinst-systemet som sådant. Det har också bekräftatmisstartken att vad det gäller förslaget att ta ut arbetsgivaravgifter påartdel-i-virtst-systemet, har socialdemokraterna från börjart bestämt sig för att inte vara mottagliga för kritik och eventuellt ärtdra sitt förslag efter dertrta. I nästart alla företag som infört vinstandelssystcmet ärsåväl de anställda som företagsledning positiva till systemet. De anställda hari själva verket protesterat mot tanken att belägga vinstandelarnamed arbetsgivaravgifter. Det visade sig också vid den uppvaktning som VolvosStiftelse gjorde i utskottet. I stiftelsen man har represcrtfanter för bådearbetstagar-och arbetsgivarsidan. Regeringen tycks emellertid vara mer benägcrt atffillfredsställa krav från än krav och önskemål från enskildalöntagare och lokala fackklubbar. vill sfimulera andel-i-vinst-systemet därföratt det bidrar fill att de anställda blir delaktiga av företagets resultat, attprodukfiviteten ökar, att det individuella ägandet sprids och att vi-känslanökar i företaget. Andél-i-vinst bidrar också till ett individuellt långsiktgtsparartde. Detta är mycket artgeläget, eftersom hushållens sparkvot har sjunkitkraftigt och är katastrofalf låg i , Systemet bidrar dessutom fillatt hålla nere löncglidnirtgcrt och därmed kostrtadsutvecklingen, vilketertligt samstämmiga bedömningar är det i särsklass vikfigaste i svenskekonomi. Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till dert förfolkpartiet, certterrt och gemensamma reservationen. ' I detta anförartde irtstämde BarbroSandberg och (båda fp). 1986/87:135 . 4RUNE (): Dcrt principiella huvudfråga som behandlas ipropositionen och i utskottsbétänkandet är om man kan jämställa andel i vinstmed traditionell lön. På den frågart svarar regeringen, LO-ledningcn ochutskottsmajoriteten ja. Alla övriga inblandade aktörer på arbetsmarkrtaden-företag, anställda, företagarorganisationer, lokala fackklubbar och centralafackliga organisatiorter som TCO och SACO-SR - säger: Nej, det kan man infe. Frårt certterpartiets sida delar vi de anställdas ochföretagens uppfattning att regeringen och utskotfsmajoritetcn i dennaprincipiella fråga gör en riktig logisk kullerbytta när man försöker sig pä attlikställa vinstandelar med lön. Vi känner till att ett par hundra av landetshundratusentals företag har infört någon form av vinstandelssystem. Storlekenpå dessa företag varierar kraftigt från företag med ett tiotal artställda upptill landets största företag , Formerna för vinstandcissystenicn varierarkraftigt mellan företagen. De avsättningar- som sker är i regel små iförhållande till den totala lönesumman. Avsättningarna förvaltas i enstiftelse. Pengarna binds i regel för , vilket inte minst bordeglädja finansministern som har bekymmer med att hålla igen på konsumtionen ochöka sparandet i samhället: Storleken på de medel som avsätts tillvinstandelsstiftelsen bestäms först i samband med att styrelsen ochbolagsstämman beslutar om hur företagets eventuella vinstmedel skalldisponeras. Det säger sig självt att avsättningarna därigenom kommer att kurtrtavariera kraftigt mellan åren, eftersom de är beroende av företagets resultat.Till skillnad från traditionell lön baseras alltså vinstandelarna på företagetsresultat, inte på förutbestämda villkor. Lönesättningen och löncpolitikcrt harheller infe påverkats i de företag som har vinstandelssystem. Vilka faror år def då som får regeringert att begå dcrtnalogiska kullerbytta? Jo, enligt proposifioncrt och utskoftsbetärtkandet är detre. Den första är att vinstandelar snedvriderkonkurrcnsförhållandena mellan företagen. De företag som artvärtdervinstandelssystem kan lättare rekrytera anställda, står det i propositionertoch även i utskottsbetänkartdet, I de remissyttranden och skrivelser som vi harfått in till utskottet har jag inte någonstans kunnat finna något yttrande därman säger att detta stämmer, Alla tillbakavisar def argumentet. Man kartfaktiskt ta det största företaget, , som ett bra exempel, har ju ettvinstandelssystem. Trots detta har svårt atf rekrytera personal. Det manskriver i propositionen stämmer alltså inte med den verklighet som råder. Det andra argumentet är atf vinstandelssystemen skullevara ett hot mot den solidariska lönepolitiken. Ingen har kunnat påvisa att såär fallet. Därmed faller också det tredje argumentet, aftvinstandelssystem skulle urholka de sociala trygghetssystemen. Det handlar härtrots allt om mycket små belopp, i förhållande till den totala samladelönesumma som ligger till underlag för de sociala trygghetssystemen. Det verkliga skälet till att vinstandelssystemen måsteklämmas åt är i stället atf de, till skillnad från de kollektivalöntagarfonderna, är populära bland de anställda. Genom vinstandelssystem harman så att säga kunnat få de raka rör somefterlysts i debatten om löntagarfonderna, dvs, de anställda fär en egertandel. Konstruktionen för redovisning och inbefalnirtg tillstatert har också givit upphov till debatt, medger i utskottsbetänkandefatt den konstruktion man nu föreslår kommer att innebära ytteriigareadministration och merarbete ute i företagen. Jag kart irtte låta bli att dracrt viss parallell med tidigare debatter där vi frårt certterrts sida harargumcrtteraf för en differentiering av vissa sociala avgifter. Vi har önskatatf man skulle kunrta sänka sjukförsäk-rirtgsavgiftcrt bl, a, för de småföretagert. Det huvudargumcut vi då har mött från socialdemokraternas sida äratt detta skulle krångla till redovisningssys-fcrtiet, Mcrt i detta fall möterdef alltså inget hinder atf krångla till systemet, bara ändamålet passar in försocialdemokraterna. Jag kart bara konstatera att huvudskälet mot attdifferentiera sociala avgifter är atf rtian inte är beredd att stödja de småföretagen, Argumcutet aft det skulle innebära att man krånglade fill systemetfinns kvar. gör man ju själv en rejäl förändring som inrtebärmerarbete och ökad administration när det gäller redovisningssystemet. Jag vill därmed yrka bifall till dengemensamma reservationen från , folkparfiet och . 5 (): När man ser fortsättningen pä talarlistan ärdet lätt att räkna ut att dertna fråga kommer att bli ordcrtfligf utredd i allasiua beståndsdelar, innan vi kommer fram till en omröstrting. Menhänsyn till det och tillatt kammarens arbetssif uatiort är artsträrtgd tärtkerjag strikt hålla mig till rtågra punkter i propositionen och den gemensammaborgerliga reservationen. Jag villförst säga några ord rent allmärtt om propositiortCrts förslag. har ett ganska stort antal företagstartat vinstandelssystem i syfte aft tillgodose ekonomiska irttressert hosresp, företags artställda. Överföringen av vinstandelarna sker till en av deanställda eller personalor-ganisatiortcrna vid företaget bildad stiftelse somär fristående från företaget, Andelsrätf i stiftelsens förmögenhet grundas påanställning i det överförande företaget eller under enviss tidsperiod. De individuella andelarna bestäms med utgångspunkt ianställningsform, avlönad tid eller liknande. Stiftelsen förvaltar de överfördamedlen för andelsägarnas räkrtirtg. Efter Crt erhåller deartdelsberäftigade utbcfaluirtg av sirt artdel i form av kontanter elleraktier. Överföringen fill vinstandelsstiftelse kommer alltid denenskilde till godo i form av ekonomisk ersättning. De anställda får ut sin delav avkasfrtingen i förhållande fill den fid de arbetat eller dcrt arbetsinsatsde gjort i företaget. Det är sålunda samma kriterier som gäller förlörtcersätfrtirtgar. De företag som artvärtder vinstandelsstiftelscr kan, ävenom mart i debatten inte har varit inne på det, på ett billigare sätt knyta tillsig arbetskraft än de företag som väljer att konkurrera enbart med lön ellerandra förmåner som är belagda med arbetsgivaravgifter. Att detta kan ledatill en snedvridning av konkurrensförutsättningarna företag emellan torde varahelt klart. Prot.1986/87:135 Samhällets fördelningspolitik bygger i stor utsträckning påarbetsgivarnas avgifter fill den allmärtnaförsäkringcrt. Om allt fler företag skulle välja att ] ] ersätta siua anställda medavsättningar till vinstandelsstiftelser, urholkas Socialavgifterpå vinst- jj fördelningssystem. Risken finrts då - och den är uppenbar - atf "" '" människor blir utan etttillräckligt stöd vid everttuell sjukdom eller pcusiorte- Utskottsmajoriteten delar den mening som framförs ipropositionen, att överföring till vinstandelsstiftelse bör behandlas som lörti socialavgiftshärtse-ertdé och i prirtcip vara avgiffsgruudartde, eftersom denär avsedd att komma de slutliga mottagarna tilldel på grund avartsfällrtirtgcrt och som erkänsla för arbete som utförts för arbetsgivarensräknirtg. Det artser irtte utskottets borgerliga ledamöter, vilket framgår avcrt reservatiort som fogats till betärtkandet. Det har också framförts härfrårt talarstolen. I reservafionen framförs först och främst kritik mot denformella hartte-rirtgcrt av ärertdet, men också kritik i sakfrågan. Somframgått av de tidigare inläggcrt anser reservanterna atf förslaget borde haföregåtts av en grundligare remissbehandling. Jag kan för enkelhetens skull och för att tjäna fidhänvisa till den redovisning som finns i såväl propositionen som betänkandet omärendets behandling. remissbehandlades en promemoria från finansdepartementetdär det bl. a. föreslogs att en särskild avgift till socialförsäkringen skullefas ut på vissa avgiftsfrialnkomsfer bl. a. med sådana ändamål som det här ärfråga om. Under resans gång har också kontakter förekommit med verk,organisafioner och andra. Lagrådet har granskat lagförslagen utan erinran.Vidare har utskottet inhämtat yttranden från ett arttal orgartisatiortcr samtfrårt riksförsäkrirtgsvcrket och . Det är alltså en obefogadkritik som framförs i reservationen angående den formella hanteringen, och jagtillbakavisar den. När det gäller, själva sakfrågart artser reservanterna attmotiven för att avgiftsbelägga avsättningarna till vinstandelssystem är alltförsvaga. Man hävdar att det finns framträdande skillnader mellan bidragcrt ochlöneutbetalningarna, bl. a. aft bidragen bestäms av arbetsgivaren ensidigt,medan lönen bestäms i förhandlirtgar mellart arbetsgivare och arbetstagare.Vidare pekar reservanterna på aft andelarna binds inrtart de kartdisportcras och att avgiftsbeläggningcrt kommer att,medföra administrativaproblem. Det sista är naturligtvis riktigt, att genomförandet avförslaget kommer att medföra ett visst administrativt merarbete. De som jobbarmycket med detta bedömer dock att det blir av ganska begränsad omfattning, fall är def inte av så avgörande betydelse att det får förhindra ettgenomförande av förslaget. Som jag tidigare sade finns det grundläggande likhetermellan avsättningar till vinstandelssystem och löneersättningar. Det är infe alls ovanligtmed ersättnirtgar från arbetsgivare till arbetstagare som i avgiffshänseende betraktas som lört, trots att ersättningarnas belopp inte bestämts i löneför handlingar. Exempel på sådana är gratifikationer, bonus och vinstandelar som utbetalas direkt till arbetstagaren. Att utbetalningarna sker via en 10 stiftelse förändrar infe beloppcrtskaraktär av löneersättningar. såledesatt socialavgifter bör fas ut på avsättnirtgar till vinstandelssfiffelse. Jag yrkar avslag på reservationert och bifall till utskottetshemställart. 6 () replik; återkom med argumcrttetatt vinstan-delssystemcrt kan innebära att man snedvrider konkurrensförhållandenamellan företag när det gäller att rekrytera persortal. Jag nämnde somexempel på ett företag som har etf välutvecklat sådant system, rnen som trotsdetta har svårigheter att rekrytera personal till företaget. Jag vill gärnauppehålla mig vid den frågan och be komma upp till bevispå den här punktert, eftersom detta är étt sådant bärande argumertt för varförman skall införa sociala avgifter på vinstandelar. Kan vi få något exempel påatt två företag har konkurrerat om persortal och att just def företag som haftvinstandelssystem lockat till sig de sökande? Finns det något exempel på attdet varit just vinstandelarna som varit avgörande när en arbetssökande valtmellan två företag? Sedart vill jag fa upp avgiffskonstruktioncrt ochadministrationen kring def hela, säger att detta intebedömts vara något hinder för atf gcrtomföra avgiffsbeläggrtingcn. Jagkonstaterar då aft socialdemokraterna brukar peka just på nödvändigheten avatt göra förändringar i ett avgiftssystem som ett hinder när det gäller attinföra differentierade socialavgifter för de små företagen. Men i det härfallet har åtgärden en helt annan dignitet för socialdémokraterrta och skalltillgodose etf helt artnat ändamål. Då finns def inga prirtcipclla hirtder attärtdra i några system, bara det överensstämmer med dcrt modell somsocialdémokraterrta vill ha. 7KENTH SKÅRVIK (fp) replik; sade ett par saker somjag skulle vilja bemöta. Det gäller till att börja med remissförfarartdet,stödde sig på en promemoria som varit ute på remiss förett antal år sedan. Det kart inte vara rikfigt att göra på det sättet. Om detframläggs ett helt nytt förslag skall ju detta rtormalt ut på remiss fillorgartisafiortcrrta, Kritikcrt både frårt fackliga organisatiorter ocharbetsgivarorganisationer gäller just att det inte har varit något öppetremissförfarande. Def var också detta som vi reagerade mot: Vi är i och för sigglada att det blev ett remissförfarande sertare, tack vare utskottetsirtitiativ, mcrt remissfidcrt blev alldeles för kort. Jag tycker alltså inte skall åberopa def gamla remissförfarandet i det här sammanhanget. Sedan vill jag säga att det i mycket är av prirtcipiellaskäl som vi för vår del går emot def här förslaget. Statsrådet har sagt att honlikställer vinstandelarna med lön.