prot · GA0989 · 1986-12-31 00:00:00 — Vpk har idetta sammanhang fogat en reservation till utskottets betänkande. Jag villunderstryka, herr talman, att utskottet delar motionärernas syn påtaltidningsverksamhetens stora betydelse. får i propositionsförslagetett anslag som är helt i överensstämmelse med vad den begärt. Det kan vidare nämnas attriksdagen kommer att få anledning att återkomma i denna fråganär taltidningskommitténs betänkande beretts färdigt i regeringens kansli.Kommitténs slutbetänkande kommer enligt uppgift att läggas fram . Jag yrkar avslag på samtiiga reservationer som fogats till föreliggandebetänkande. Somframgår av betänkande godtar utskottet propositionensförslag i alla delar. Jag vill emellertid uppmärksamma kammarens ledamöter påvad utskottet anfört med anledning av motion 819 av m. fl. ochmotion 820 av m. fl. Utskottetkonstaterar i likhet med motionärerna att utvecklingen sedan den senastegenerella höjningen av presstödet har lett till en försämrad situation försådana dagstidningar som uppbär produktionsbidrag. Utskottet förutsätter därföratt regeringen prövar frågan och, om den finner det motiverat, återkommer tillriksdagen med förslag om en generell höjning av produkfionsbidraget. Jag yrkar bifall fill hemställan i betänkande1986/87:18. Anf.63 BO (vpk) replik: säger att utveckUngsbidraget kommer att räcka tilltrots den nedprutning som sker. Jag är inte lika säker på den saken, förrätt mycket av detta bidrag är redan använt. Jagbegriper inte heller varför bidraget inte kunde ligga kvar på den tidigarenivån. Om det är så att detta bidrag inte utnyttjas fullt ut - ja, desto bättredå för statskassan. Men jag tycker att möjligheten bör finnas för tidningar sombefinner sig i svårigheter, typ fidning NU. Etableringsbidraget gäller inte heller så mycketpengar - 10 milj. kr. om jag minns rätt. Men detta handlar också om enprincipiellt viktig fråga, och jag tycker att det är fel att man avskaffar dethär bidraget. Anslaget har inte utnyttjats i särskilt hög grad. Men detförhållandet att det ändå skulle finnas kvar skulle markera en positiv syn frånstatsmakternas sida på att man etablerar nya fidningar. Det faktum att det nutas bort markerar på något sätt uppfattningen att det nu inte längre finnsnågot behov av att starta nya fidningar. Jag tror att det är tvärtom - jag troratt det finns ett stort behov av att etablera nya tidningar. Och jag menar attde endagstidningar som etablerats harinneburit ett positivt och intressant experiment. Denna utveckling kan manbefrämja just genom etableringsbidraget. 64 () replik: talade sig varm för presstöd, för att vi skall ha envital press. Jag delar helt den uppfattningen. Däremot tycker jag att han varrädd för känslor och vitalitet i denna kammare. Jagskall läsa ur presstödsförordningen: "Lån får dock inte beviljas försådana projekt som bedöms kunna finansieras på den allmänna kreditmarknadentill normala marknadsmässiga' villkor och på ett från företagets synpunktbetryggande sätt." Det är vad reglerna innebär. Företagen har heller intehävdat att de inte skulle kunna gå ut på kapitalmarknaden och fålån till normala villkor. Det räcker, herr talman, för ett avslag på denframställning som regeringen har gjort om att det skall beviljas pengar direkttill och . tar nu på sig ansvaret fördenna bedömning. Då spelar det inte någon roU hur vare sig praxis eUer någontingannat har varit tidigare, utan då gäUer tillämpningen av de regler som finns. Problemetär dessutom att när nu fattar det här beslutet införs -skulle jag tro- en ny praxis. Det kommer att ha ganska stor betydelse för framtiden, eftersomdet ju finns en annan storstadsregion här i landet där oUka samverkansprojektdiskuteras. Där torde storleken på lånet bli lika unik som när det gäller detlån som här diskuterats, eftersom den normala hanteringen i presstödsnämndengår ut på att, bevilja lån på ett par . Anf.65 () repUk: Nej, , jag tycker inte alls att det är fel att det gårkänsla i debatten här i kammaren. Men det hade ju inte heller skadat om dethade varit litet saklighet i vad som sades i de här känslomässiga sammanhangen:Och det är därvidlag som jag tycker att felade ganska kraftigt. Jaghar i mitt tidigare anförande slagit fast att presstödsnämnden har följt deföreskrifter som det är fråga om. Och jag vidhåller naturligtvis fortfarandeden ståndpunkten. Dethar ju sagts här tidigare i debatten av , att den här aktuellainvesteringen inte bara gäller dessa 175 milj. kr. - det är egenfligen mindreän en tredjedel av vad investeringen kostar. Om jag har förstått rätt är det såatt nämnden, när den tog ställning, ansåg att problemet för företagen inte iförsta hand var att anskaffa kapitalet för investeringen utan snarare attbetala kapitalkostnaderna. Jagtror att om skulle göra sig mödan att noggrant studera bådepresstödsförordningen och den praxis som tillämpas - och har tillämpats - ipresstödsnämnden, så kommer hon att upptäcka att hon har åtskilligt fel på denhär punkten. Med anledning av inlägg vill jag baraunderstryka att när etableringsstödet försvinner, så betyder det ju inte attdet blir omöjligt att starta nya tidningar. Klarar man de stipuleradevillkoren, kan man också efter starten få produktionsbidrag. Omjag minns rätt rör det sig här om en kvalifikationstid . 66 (): När vi diskuterade presstödet var det enda parti somhöll fast vid oförändrade nivåer inom presstödet. Det gjorde vi då medmotiveringen att vi inte skulle införa ändringar medan dagstidningskommitténarbetade. Nuhar gått, och från alla partier finns det nu krav påändringar i den ena eller andra riktningen. Vi tycker från sida attdet är viktigt att vara med och markera några av dessa frågor, och det har vigjort genom att-ställa oss bakom KU:s majoritetsbetänkande. Dengrundläggande frågan gäller att söka bevara mångfalden i presskören, och detsker genom olika former av stöd som riktar sig till olika grupper av tidningar. Jagtycker att det är bra att det här föreligger enighet om att det behövs ett stödför att klara ytterligare tidningar från tidningsdöden. Det sker ändåsuccessivt förändringar när det gäller tidningarna. Senast har vi upplevt attinom A-pressen ett antal tidningar övergår från flerdagarsutgivning till endagsutgivning. Närjag nu för del vill markera några frågor, skall jag börja med att talaom endagstidningarna. En omfattande motion av KjeU A. tar uppendagstidningarnas situation och utvecklingsmöjligheter. När vi nu harbehandlat denna fråga vidare, bedömer vi nämligen att det finnsutvecklingsmöjligheter för den här gruppen av tidningar. Det föreligger ocksåen vpk-mofion om nivåerna inom stödet, Idirektiven till dagstidningskommittén behandlas, som utskottet anger, särskilttvådagarsfidningarna. Problemet med dessa direktiv är inte bara att de skriverom det positiva som också står i betänkandet utan också föreslår åtgärder somjag tror att direktivförfattarna mindre väl har övervägt. Därför tycker jag attdet är så viktigt när KU nu säger att vi skall kunna överväga den typ avförsöksverksamhet som föreslås i . motion och att man kommeratt få ta upp detta förslag i dagstidningskommittén. Det förändrar innebörden ide direktiv som vi tidigare hade. Här har vi nu fått ytterligare möjUgheter attarbeta med endagstidningarna såsom en kraft i den svenska presspoUtiken. Somjag sade förut har det nu gått . Den ekonomiska situationenhar blivit värre för en del tidningar. Presstödet har urholkats, och det harlett majoriteten till ett uttalande om vad regeringen här bör göra, nämligenpröva frågan om en generell uppräkning av presstödet och därefter återkomma.Det är då vår förhoppning att regeringen gör detta, antingen i entilläggsproposition eller i kommande budgetproposition, oavsett om dagstidningskommitténär färdig med sitt förslag eller inte. Ytterligareen punkt som jag vill peka på är den som vpk särskilt har fäst sig vid och bl.a. reserverat sig beträffande. Det gäller utvecklingsbidraget ochsamverkansbidraget. De facto är det så att begränsade delar av anslaget harutnyttjats. Det innebär emellertid i och för sig inte att anslaget inte kankomma att nyttjas under detta år med belopp som har stått till förfogande.Det vet vi ingenting om. Jagvill bara - eftersom utskottet säger att vi får anledning att ompröva de härstödformerna i anslutning till ställningstagandet till dagstidningskommitténsförslag- peka på något annat som inte särskilt framhålls i utskottsbetänkandetmen som framhålls i budgetpropositionen. Det är vad statsrådet säger omutvecklingsbidraget. Han säger att det är "en viktig länk i stödsystemet.Det är den stödform som ger presstödsnämnden möjligheter att ingripa i akutalägen och påverka branschutveckUngen i presspolitiskt gynnsam riktning." Jagtycker det är oerhört viktigt att understryka att detta är en mycket användbarform för presstödsnämnden. Det är ett bidrag som vi får anledning att prövaånyo. Det kan nämligen finnas anledning att pröva storleken av detutveckUngsbidrag som vid varje enskilt tillfälle kan utgå till en fidning. Låg mig slutligen beträffande lånet till ochAftonbladet notera att , med sina kunskaper från och mångårigaverksamhet i presstödsnämnden, klart har deklarerat principerna för nämndensställningstagande. Jag konstaterar nu att det är som skall beslutaoch att de argument som förts fram emot ett lån på ett klart sätt hartillbakavisats i betänkandet av utskottet. Därmed, herr talman, berjag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.67 (): Jag skall fatta mig mycket kort. och jag har väckt enmotion, K821, om synskadades tillgång till taltidningar. Genom den teknik somhar förbättrats finns det nu 15 dagstidningar på kassett. Men UtveckUngen gårhela tiden vidare, och vad vi har syftat fill med vår motion är envidareutveckling av tekniken. Vikommer eller möjligtvis juni att få ett slutbetänkande fråntaltidningskommittén, och därför föreslår man avslag på vår motion. Kanske hadevi varit glada om den i stället ansetts besvarad, men det är ingenting attbråka om. Jag är övertygad om att vi skall komma till ett positivt resultat närett nytt förslag föreligger. Medden teknik som gäller är det av de synskadade somhar svårt att tillgodogöra sig tekniken. Med den teknik som kan komma och somvi syftade till kommer ännu fler att kunna använda sig av kassettidningar. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) konstitutionsutskottetsbetänkande /87:21 om kommunala frågor. 68 HANS NYHAGE (m): I föreliggande betänkande från behandlas ettantal kommunala frågor som har tagits upp i motioner väckta . I huvudsak är det gamla bekanta frågor som aktualiseras, mennu liksom tidigare ställer sig utskottsmajoriteten avvisande till samtligaförslag. Till betänkandet är fogade sju reservationer, av vilka vi moderaterstår bakom fem. Ireservation nr 1 yrkar vi att den gällande bestämmelsen omnärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder och styrelser skaUupphävas. Genom denna bestämmelse har de fackliga organisationerna getts ensärställning som utgör ett allvariigt ingrepp i den politiska demokratin. Defackliga företrädarna favoriseras i jämförelse med övriga kommuninvånare. vilket ärhelt oacceptabelt. Kraven på likaställning och rättvisa har åsidosatts.Därtill medför bestämmelsen en ökad byråkrati och ökade kostnader, som utgör enhelt onödig belastning för kommunerna. Det finns enligt vår mening ingen rimlig anledning attbehålla den nu gällande bestämmelsen om facklig representation i de kommunalanämnderna, varför vi yrkar att den skall upphävas. I reservation nr 4 stöder vi motionskrav om en mindrerestrikfiv hållning från statsmakternas sida till frågan om delning av kommuner.Vi menar att när klara och väl underbyggda önskemål om kommundelning framförsfrån kommuninvånarna själva, skall dessa önskemål i princip respekteras. Endelning av en kommun i två mindre enheter torde med säkerhet innebära envitalisering av den kommunala verksamheten. Den medför en spridning avbeslutsfunkfionerna och ett ökat engagemang bland kommuninvånarna. Vi yrkar attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna den uppfattning vi har idenna fråga. Frågan om att stärka kommuninvånarnas inflytande ochmöjlighet att påverka utvecklingen i sin kommun genom folkomröstninghar åter varit föremål för behandling i konstitufionsutskottet. Tyvärr harutskottsmajoriteten inte ställt sig bakom det enligt min mening mycketvälgrundade och rimUga kravet om att förfaranderegler för kommunalafolkomröstningar införs i kommunallagen. Härigenom skulle möjligheterna tilldylika folkomröstningar öka och hela omröstningsinstitutet få en nödvändig ochönskvärd stabilitet och stadga. Vi reservanter yrkar alltså att gerkommuninvånarna den vidgade möjlighet att engagera sig i och påverka detkommunalpoUfiska arbete som införandet av en förfarandelag för folkomröstningarskulle medföra. Även frågan om öppna nämndsammanträden har tidigarebehandlats i . Vi moderater anser att det skulle varavärdefullt med en försöksverksamhet som gör det möjligt för kommun eller nämndatt besluta om helt eller delvis öppna nämndsammanträden i ärenden som inte rörmyndighetsutövning mot enskild person. Genom en dylik åtgärd skullekommuninvånarnas möjligheter att ha insyn i den kommunalpolitiskabeslutsprocessen påtagligt vidgas, vilket enUgt vår mening skulle leda tUl ettökat intresse för de kommunala frågorna, något som givetvis är av stort värde.Påpekas bör att folkstyrelsekommittén i sitt betänkande Folkstyrelsens villkorhar lagt fram förslag som möjliggör offentliga utfrågningar i riksdagensutskott, vilket vi från moderat håll krävt . AUa som tvingasuppleva det som utspelas utanför konstitutionsutskottetssessionssal och visas upp för hela svenska folket måtte väl ändå rimligen varaövertygade om att det är bättre och riktigare att få informationen genom öppnautskottssammanträden än på det snedvridna, ofullständiga och färgade sätt somnu används. Enligt min mening är det lätt att dra en parallell med de kommunalanämnderna, vars sammanträden således bör kunna vara öppna. I reservation 7 hävdar vi moderater att reglerna för denkommunala kompetensen i näringspolitiska frågor bör ses över. Vi anser attkompetenslagstiftningen skall bygga på en restriktiv inställning i fråga omstöd till näringslivet. Vi anser också att det klart skall fastslås attkommuner och landsting skall behandlasina medlemmar lika. Ett vidgat kommunalpolitiskt engagemang i rentnäringspolitiska frågor medför med stor sannolikhet att konkurrensen snedvridsoch principen om likabehandling åsidosätts. Vi anser alltså att kommunallagensregler bör ses över och att syftet därvid skall vara att gränserna för denkommunala verksamheten anges klarare och striktare. SlutUgen,herr talman, har vi moderater fogat två särskilda yttranden tillutskottsbetänkandet. I det ena anser vi att möjligheterna till snabbarevalgenomslag när det gäller kommunala styrelser och nämnder skall utredasvidare. Vi menar att det är angeläget att ett sådant genomslag sker ochframhåller att detta måste vara lika möjligt att genomföra i landets övrigakommuner som i Stockholrri. Idet andra yttrandet behandlar vi den kommunala avgiftsprogressiviteten, som böravskaffas och ersättas av en enhetstaxa. I pågår förnärvarande arbetet med en översyn av kommunallagen, och vi förutsätter därföratt denna fråga blir behandlad i detta sammanhang. Med det anförda yrkar jag bifall till de fem reservationer bakom vilkamoderata samlingspartiets utskottsledamöter har ställt sig. 9§ Kammaren beslöt att ajournera förhandUngarna till förmiddagstippehåll. 10§ FörhandUngarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 11 § Fortsattes överläggningen om betänkande 1986/87:21. Kommunala frågor (forts.) Anf.69 (): Inom framtidsstudien har nyligenpublicerats en rapport som heter "Fria ämbetsverk eller självständigakommuner". I den beskrivs två framtidsmodeller för den offentUga sektornsorganisation. ena modellen "sektorsmodellen" bhr verksamheten på den lokalanivån ett instrument för att genomföra statens intentioner. Politiskt handlandei blir en schattering av den grundfärg som är regeringens. I denmodellen ligger dynamiken i den offentliga verksamheten, framför allt iämbetsverken. Därav den första delen av rapportens titel . Detandra alternativet kallas "områdesmodellen". Den är inte uppbyggd somen pyramid utan bygger på en nätverksprincip. Varken branscher eller sektorerär organisationsgrunder utan i stället geografiska enheter. modellen fungerar i enmiljö med stora krav på flexibiUtet och underlättar nytänkande. Staten gerramar för verksamheten medan kommunerna står för lokala initiativ inom denkommunala demokratin. Politikbestår också av visioner och modellbyggande - åtminstone bör den göra det. HurviU vi ha vårt samhälle ? Folkpartietvill ha en levande demokrati, där de enskilda människorna är med och fattarbesluten. Invånarna i ett begränsat geografiskt område skall själva kunnaavgöra sina lokala angelägenheter. Principen bör vara att beslutens räckviddavgör på vilken nivå de skall fattas. Vår modell liknar således snarareområdesmodellen än sektorsmodellen. 1960-och 1970-talen präglades av centralism. De fria ämbetsverken styrde och ställdeöver huvudet på kommunerna. En avhandUng om "Staten, kommunerna ochservicen i ett ekonomiskt-geografiskt perspektiv" visar att avkommunens driftkostnader var lokalt opåverkbara, av kostnadernaförklaras av det politiska majoritetsläget och resterande av lokalaomständigheter. har bilden ändrats: är opåverkbart, berorav majoritetsläget och har att göra med lokala förhållanden. Det är alltsåen betydande försämring av det lokala självstyret. Kommunsammanslagningarna1974 var ett led i denna utveckling som byggde på socialdemokraternas vision omden centrala maktens effektivitet och allmänna förträfflighet. Människorhar reagerat på denna samhällsutveckling på oUka sätt. Vissa har gett upp ochresignerat - man kan ju ändå inte påverka något i samhället. Andra harengagerat sig i aktionsgrupper av olika slag. Politiker har också reagerat medatt prioritera decentralisering. finns en tendens att sprida makten genomatt flytta över ansvar från staten till kommunerna och till delar avkommunerna. Folkpartiethar i motion 1986/87:613 lagt fram ett flertal förslag när det gäller kommunaldemokrati. Men alla behandlas inte i detta betänkande, t. ex. direktvaldalokala organ, som vi får återkomma tiU när det kommer en proposition i ämnet. Ettav våra förslag, som går ut på att förstärka den kommunala demokratin, gällerkommunala folkomröstningar i viktiga frågor. Enligt kommunallagen fårkommunfullmäktige besluta att som ett led i beredningen i ett ärende genomförafolkomröstning, opinionsundersökning eller liknande för att inhämta synpunkterfrån kommunmedlemmarna. Förfarandet vid omröstning har dock inte närmarereglerats. För folkomröstningar i hela landet finns förfaranderegler antagna ifolkomröstningslagen. Enligt mening bör utrymmet för kommunalafolkomröstningar vidgas och en förfarandelag komma till stånd, vilket skullegöra det enklare att ordna folkomröstningar. Kommunfullmäktigessammanträden är alltid offentliga. Där redovisas partiernas ståndpunkter ochargument. Men de verkliga besluten fattas i andra organ såsom facknämnder ochkommunstyrelse. Dessa organ är emellertid slutna. Denna slutenhet är intealltid motiverad. förslag när det gäller kommunalafolkomröstningar medför på ett naturligt sätt en större öppenhet gentemotallmänheten. Vi måste alltid strävaefter att ha ett öppet samhälle där medborgarna kan ta del av diskussioner ochöverväganden. Detta krav från allmänheten och massmedia märker vi inte minst idessa dagar då slutna sammanträdesmm fokuserats. Inomparentes sagt tycker jag att vi i princip borde ha öppna utskottssammanträden -denna fråga har drivit - även vid konstitutionsutskottetsutfrågningar i samband med granskningen av regeringen, så långt det är möjligt. Däremotanser vi inte att det är lämpligt i en representativ demokrati att de fackligaorganisationerna skall ha närvarorätt i kommunala nämnder. Genom dennanärvarorätt, vid sidan av de politiskt valda representanterna, får denkommunala personalen en särställning jämfört med övriga kommuninvånare. Slutligenvill jag ta upp frågan om kommundelningar. De omfattande kommunsammanslagningarnagenomfördes i syfte att skapa ekonomiskt bärkraftiga kommuner. I många fall hardet varit till gagn för utvecklingen, men det finns också många exempel påmotsatsen. De borgerliga regeringarna medverkade till delning av kommuner föratt tillmötesgå dess invånare. När invånarna själva önskar dela kommunen anservi det vara självklart att detta inte skall möta några hinder frånstatsmakternas sida. Regeringen bör tillåta delning av kommuner i sådana fall. Med mitt anförande villjag yrka bifall till reservationerna 1, 4, 5 och 6. 70 (): I denna debatt skall jag uppehålla mig vid några frågor som har med denlokala demokratins funktion att göra. allmänna valen väljs kommunfullmäktigeledamöter och landstingsledamöterdirekt av folket. Utgången av de allmänna valen avgör sammansättningen av denämnder och styrelser som finns i kommuner och landsfing. Dengrundläggande utgångspunkten för partiernas nomineringsarbete är att ge en såbra representation som möjligt utifrån könsfördelning, yrkesfördelning,geografisk fördelning, åldersfördelning, m. m. Gemensamt för hela denna processär att ledamöter väljs och utses på demokrafiska grunder, som omfattar allainvånare i en kommun eller i ett landstingsområde. Sedandrygt har dessa grundläggande principer förändrats. Socialdemokraternaoch kommunisterna beslutade då att ändra kommunallagen så att fackligrepresentation i alla nämnder utom styrelserna blir möjlig. Därmed togsytterligare ett steg mot ökad korporafivism i vårt samhälle. Redan närlagstiftningen genomfördes utsattes den för stark kritik av , men inteblott av och oppositionen i övrigt, utan också av socialdemokrater utei den kommunala verksamheten, av jurister och av fackliga företrädare. Tredjevice talman gav vid förra årets debatt en utförlig lista påkritiska synpunkter som hade framkommit då lagen hade varit i kraft i tvåmånader. Jag behöver inte upprepa denna kritik utan bara konstatera attkrifiken inte har tystnat. Det har tillkommit ny krifik och nya kritiker. Iårets utskottsbetänkande hänvisar socialdemokraterna till att arbetslivscentrum- i nära samråd med skall genomföra en utvärdering av dennya lagstiftningen, som endast varit i kraft . Den översynsom arbetslivscentrum skall göra gäller inte de Den gäller i stället i vilken omfattning närvarorätten utnyttjatsoch hur närvarorätten fungerat i teknisk mening. Att en sådan översyn vidtasnär, som utskottet säger, lagstiftningen varit i kraft endast pekar välockså på att lagstiftningen inte var bra när den genomfördes. Jag vill därförfråga , som är utskottets talesman, om hon inte betraktardet som ett misslyckande att så snart behöva hänvisa till en utvärdering.Dessutom har utskottsmajoriteten inte tagit upp den viktigaste principiellafrågan, nämligen den fackliga närvarorättens förhållande till den politiskademokratin. DenpoUtiska demokratin måste på det lokala planet få verka fullt ut i kommunalanämnder och styrelser. En grupp får inte garanteras medverkan i den kommunalabeslutsprocessen som går utöver det inflytande som de allmänna valen lett till.Detta tycker jag att och socialdemokraterna i övrigt merborde diskutera än hänvisa till en utvärdering i teknisk mening. Enligtcenterns uppfattning är närvarorätten för fackliga företrädare principielltoacceptabel, varför den bör avskaffas i enlighet med förslaget i reservation 1,vilken jag härmed yrkar bifall till. Jag skall nu gå över till några andra frågor som är av stor betydelseför den lokala demokratin och som behandlas i detta betänkande. Delningav kommuner är något som socialdemokraterna i tycks vara rädda för.Varför? Den frågan kan man verkUgen ställa sig. Det var bråttom när det gälldeatt tvångsmässigt slå samman kommunerna, men när det är fråga om att gå i andrariktningen är det omöjligt.