prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — ochkonsekvenserna av att helt eller delvis befria livsmedel från mervärdeskatt.Utredningen - med undantag av vpk-ledamoten - avvisade tanken på en sådanskattedifferentiering. Utskottet behandlade vid 1983/envpk-motion med yrkande om befrielse från mervärdeskatt på livsmedel. Låt migcitera vad som då sades och som därefter åtskilliga gånger har citerats i dennakammare. Utskottet anförde således följande; "Vid sin ingående prövning av de argument som kundeanföras för och emot en befrielse av mervärdeskatt på livsmedel fann kommittén att ett utbyte av livsmedelssubventionerna mot en sänkt mervärdeskatt på livsme del skulle innebära en omfördelning till barnfamiljernas och låginkomstta garnas nackdel, att såväl subventionerna på vissa baslivsmedel som mer direkta åtgärder riktade till utsatta grupper var överlägset mer effektiva när det gällde att förbättra barnfamiljernas och låginkomsttagarnas ekonomiska situation, att en sänkt eller slopad mervärdeskatt på livsmedel, sett som en isolerad åtgärd och räknat i absoluta belopp, främst skulle komma högin komsttagarna till del- och att ett system med olika mervärdeskatt på livsmedeloch övriga varor och tjänster skulle skapa betydande administrativa problemoch kostnadsökningar inom såväl statsförvaltningen som näringslivet, försvåraskattekontrollen och öppna nya möjligheter till skattefusk." Utskottet biträdde kommitténs uppfattning och riksdagenbeslutade att avslå motionen. Därefter har -- avslagit motionsyrkanden av liknande innebörd.Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga och vill framhålla att deeffekter motionären efterlyser, dvs. en bättre standard för barnfamiljerna, kanåstadkommas på andra sätt, som är både enklare att administrera och mereffektiva från fördelningssynpunkt. Utskottet avstyrker därför reservation nr1. I reservation nr 2 begär en redovisning avkonsekvenserna av olika tekniska alternativ när det gäller att minskaskattebelastningen på baslivsmedel. Grundinställningen är attskattebelastningen på mat bör minskas. Utskottet vill inte bestrida att olika mekanismer liggerbakom livsmedelspriserna. Det gäller beskattningens och subventionernaseffekter på prissättningen, konsumenternas och producenternas beteende vidolika statliga ingripanden m.m. Allt det här är angelägna frågor som är värdaen genomlysning. De rent beskattningstekniska frågorna är således bara ettdelområde av ett problemkomplex som bör ses i ett större sammanhang. Utskottetvill peka på att olika utredningsbetänkanden - fyra fem stycken, såvitt jagkunnat utröna - rapporter och studier har lagts fram , där dessafrågor och angränsande frågor behandlats. De frågor som aktualiseras i reservation nr 2har således tagits upp och analyserats på olika sätt under de senaste åren.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att ägna frågornauppmärksamhet. Utskottet finner däremot inte anledning att påkalla en särskildredovisning av det slag som anges i reservation nr 2, Jag yrkar avslag påreservation nr 2 samt bifall till utskottets hemställan i detta betänkande. 79TOMMY (vpk) replik: Prot. Först skulle jag vilja fråga det inte känns \ litet grand besvärande med tanke på hans bakgrund som metallarbetare att ' ' ~" han ochhans arbetskamrater blir utsatta för reallönesänkningar Mervärdeskatt pa bas-som livsmedelspriserna höjs mer än andra priser ochmarginalskatterna sänks '"e e ,m.m. för höginkomsttagare. Det är väl,, en politik som inte speciellt gagnar vare sig metallarbetareeller några andra arbetare i vårt land, Jag skall vidare inte anföra några citat ur gamlautredningar- jag skulle i så fall tvingas gå fillbaka till mitten av 60-talet,och det skulle ta onödigt i anspråk. Däremot skall jag någotkommentera det som sade om betänkandet från den utredning somarbetade , Det var genom vår medverkan som denna utredning kom tillstånd, i ett visst läge i kammaren i vid . Det var dåinte fråga om att man skulle finansiera ett borttagande av matmomsen genomhöjning av momsen på andra varor, utan det skulle ske genom höjning av andraskatter. En sådan reform får naturUgtvis också en annan fördelningspolifisk .profil än den som utredningen föreslog i sin skrivning och som den - det villjag påstå - i princip hade bestämt sig för redan innan man satte sig ned tilldet första sammanträdet. Man kan självfallet uppnå bättre, fördelningspolitiskaresultat genom livsmedelssubventioner, säger själv att man medfördel kan välja det alternativet. Men är det konstigt nog så attKjell företräder ett parti som är på väg att minskalivsmedelssubventionerna. Man har rent av ställt i utsikt att dessa skallavskaffas. Det klingar falskt och är inkonsekvent, när man här frånsocialdemokratiskt håll talar om att livsmedelssubventionerfördelningspolitiskt är det bästa alternativet, men är beredd attgöra slut på dessa. Vad gäller frågan om en differentiering av momsen ochmöjligheterna att , genom en "trestegsraket", avvecklamatmomsen är jag inte så säker på att man genom sådana åtgärder ökarskattefusket. Genom dessa minskar man ju basen för mervärdeskatteuttaget medungefär en tredjedel, och då återstår étt mindre skatteutrymme att fuska inom.Jag är alltså inte lika övertygad som om att resultatet skullebli ökat skattefusk. 80 () replik: Det är riktigt att en utredning i denna frågagenomfördes , men förhållandena har ändrats, inte minst regeringensinställning fill den tidigare återbetalningen av momsen via subventioner, TommyFranzén har beloppsmässigt redogjort för detta. Jag skall inte närmare gå in pådenna fråga, men hans redovisning klargör att det har skett en betydandeförändring. Utredningen hade i uppdrag att utreda konsekvenserna avett fullständigt borttagande av momsen på livsmedel. En sådan åtgärd skapar en del gränsdragningsproblem, som kan vara ganska svåra att lösa. Dessutom diskuterades också frågan om avskaffande av momsen på basUvsrnedlen. Utredningen framhöll i det sammanhanget att det enklaste sättet att begränsa mervärdeskattens fördyrande inverkan inom ett begränsat område är att behålla det system för livsmedelssubventioner som vi har: 111 Mervärdeskatt på baslivsmedel, m. m. Regeringen har frångått sin tidigare linje, och detverkar som om man har för avsikt att fortsätta på den inslagna vägen. Det kravsom vi då ställer är att man måste ta upp frågan på nytt och undersöka om maninte kan ta bort mervärdeskatten på baslivsmedlen. Jag vill fråga: Anserverkligen att det är rimligt att man skall betala iskatt på de mest nödvändiga livsmedlen, såsom man gör ? 81 () replik: var jag metallarbetare,såsom har noterat, och då kunde jag och mina kamrater konstatera att vifick reallönesänkningar. Det var inte som vi började få ordning påutvecklingen igen. Även bland Metalls medlemmar har man kunnat få några, om änsmå, reallöneökningar. En fråga som inte har diskuterats bland metallarbetarnaoch som det bland dem inte finns någon opinion för är slopande av momsen. Detvet jag eftersom jag har deltagit i Metallindustriarbetareförbundetsaktiviteter i dessa sammanhang. Vad som är viktigt för metallarbetare och förmånga andra LO-medlemmar är att vi har en politik här i riket som pressar nedinflafionen och ger möjlighet till reallöneökningar, och en sådan politik harvi fått. talar om en ohelig allians mellan det partispm jag företräder och . Jag vill ändå notera att man ijordbruksdepartementets bilaga till budgetpropositionen har angivit att manavser att återkomma till med förslag för att förstärkabarnfamiljernas ekonomiska situation. Det är ju speciellt barnfamiljerna somhar behov av den typ av hjälp som mjölksubventionerna representerar. Till , som vill ha en utredning av dessafrågor, vill jag säga att detta område har utretts en hel del. Om utskottsbetänkandet kommer han att finna att man där hänvisar tillfyra eller fem olika studier eller utredningar. Detta område är tämligen utrettoch behöver alltså inte utredas ytterligare. 82 (vpk) replik: Jag vill rätta litet grand.De arbetande i vårt land har faktiskt fått reallönesänkningar även efter 1982,Det inträffade inte någon vändning vid den fidpunkten. Det är endast under 1986som man har fått några reallöneförbättringar. Vad gäller barnfamiljernas förhållanden är det trots alltregeringen som har slopat alla andra livsmedelssubventioner än mjölksubventionerna.Vårt krav på slopande av momsen på maten gäller inte bara mjölken utan, iförsta hand, baslivsmedlen, dvs. ett mycket bredare sortiment. Det är självfallet barnfamiljerna som drabbas hårdast avmomsen, men det är faktiskt inte bara barnfamiljer som har behov av att fåsänkningar av sina matkostnader. Jag nämnde i mitt första inlägg att man om manrensar KPI från livsmedelsprisökningen kommer fram till att livsmedelsprisernahar ökat mer än övriga priser. Detta är allvarligt, . som borgerliga och socialdemokratiska regeringarhar genomfört skattesänkningar för höginkomsttagare har de nämligen genom att minskalivsmedelssubventionerna höjt livsmedelspriserna mer än vad som motsvararkonsumentprisindex. Detta har medverkat till att de här berörda människorna harfått det väsentligt mycket sämre, något som tyvärr inte framgår så tydligt somvore önskvärt i redovisningen av reallönernas förändringar. I lönestatistikenutgår man från konsumentprisindex och tar inte hänsyn till dekonsumtionsmönster som förekommer i de olika inkomstskikten. I vissa löneskiktkan det inte bli fråga om mer eller mindre momsbefriad konsumtion.Matprishöjningarna innebär alltså ett större tryck på de människor vilkas lönräcker bara till mat och husrum. Det är också en sådan politik som har förts avsocialdemokraterna . Att så skedde under de borgerliga åren förvånarmig inte ett dyft, men att socialdemokraterna försvarar en sådan politik, somdrabbar småfolket i samhället, tycker jag är allvarligt. En utgångspunkt förpolitiken i detta sammanhang borde vara att slopa momsen på maten och i ställethöja beskattningen av höginkomsttagare och av kapital för att återställa derelationer som gällde . Mervärdeskatt på baslivsmedel, /n. 83STIG JOSEFSON (c) replik: säger att det inte finns någotintresse bland metallarbetarna för slopande av momsen på maten. Man kan dåundra var den stora gruppen finns i den stora undersökning som gjorts omallmänhetens inställning till moms på mat. Den undersökningen visade nämligenatt det fanns en överväldigande majoritet för en minskning av momsen på mat. När det sedan gäller socialdemokraternas motiv för attinte vilja göra någonting på detta område vill jag återkomma till det somanförs beträffande barnfamiljerna. Det finns många kategorier av låginkomsttagarei vårt samhälle för vilka momsen är en hård belastning. Även om det här talasom skattesänkningar på andra håll, måste man ställa sig frågande fill nödvändighetenav en så hög beskattning av livsmedel som . Jag ställer frågan tillKjell om han anser att det är riktigt att man skall fortsätta attbeskatta maten med som man diskuterar sänkningar av t.ex.en statliga skatten. Vi har visserligen utrett denna fråga, men det inträffarständigt förändringar. Inte minst regeringens förändrade inställning tillsubvenfionerna aktualiserar ett återupptagande av frågan om man inte på någotannat sätt kan lätta på beskattningen av de nödvändigaste livsmedlen. Låt migpeka på ett exempel från , där man genomför enbetydande "återbetalning" av mervärdeskatten, varigenom baslivsmedlenblir betydligt lindrigare beskattade än andra varor. Det skulle vara hedersamt för socialdemokraterna om deinte blundade för de problem som mervärdeskatten skapar vad gällerbaslivsmedlen. Som jag framhöll i mitt inledningsanförande är beskattningenbetydligt högre än varans produktionskostnad. Det framstår mot den bakgrundensom märkligt och närmast som ett hån när man talar om den dyra maten. Man tarin mera till statskassan än vad jordbrukaren får i ersättning när han levererarden färdiga varan. 8 protokoll 1986/87:99 Mervärdeskatt på baslivsmedel, m. m. 84KJELL () replik; Den framlagda utredningen visar klart att enhögre beskattning av kapital och förmögenheter, som vill ha,knappast skulle räcka för att ta fram de 20 miljarder som behöver tas fram. Istället skulle man kanske t. o.m. tvingas att höja momsen på andra varor, ochdet är synnerligen tveksamt huruvida detta skulle komma att gynnabarnfamiljerna. Det kunde rent av bli så att höginkomsttagare, räknat i kronoroch ören skulle tjäna på denna reform. säger vidare att det inte bara ärbarnfamiljer som är i behov av mjölksubventioner. Nej, det värsta är ju, såsomjag har påtalat, att även klipparna på börsen får del av de subventioner somvi. nu har talat om, och jag tycker inte att så skall vara fallet. Det ärviktigt att dessa subventioner istället går till barnens mjölkkonsumtion, ochregeringen har aviserat att den kommer att lägga fram ett förslag i dennariktning. Också Metallindustriarbetareförbundets medlemmar harnaturligtvis satt sig in i dessa frågor. Även de har tyckt att den framlagdautredningen visar att det finns bättre sätt att stödja metallarbetarnaskonsumtion än en differentiering av momsen. 85ALF (); I motion 1986/87:Sk539 yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till avveckling av medvärdeskatten påbaslivsmedel, innebärande att skatten i ett första steg minskas med 10procentenheter. När utskottet skall plocka fram argument mot denskattedifferentiering som vi förordar är det faktiskt alltför gammal skåpmatsom serveras. citerar - och det har för övrigt skett här ikammaren också -sitt yttrande /84, i vilket befrielse frånmervärdeskatt pä livsmedel ställs mot livsmedelsubventiönerna. är det faktiskt så, herr talman, att de allra flestalivsmedelssubventionerna är borttagna. Det finns blott och bart en litenspillra kvar. Därför är skatteutskottets resonemang för gammalt. Om manavskaffar livsmedelssubventionerna och försvarar sitt nej till attsänka momsen på baslivsmedel med att vi har livsmedelssubventioner, tycker jagfaktiskt att argumenteringen är något vilsen. steg livsmedelspriserna med i genomsnitt 6,2 %.Under samma tid uppgick inflationen till . Det är ingen hemlighet förnågon att matkostnaden är en dryg kostnad för barnfamiljerna, naturligtvis isynnerhet för barnfamiljer med bara en förvärvsinkomst. 1985 gjorde ekonomervid beräkningar som visar att matkostnaden för entvåbarnsfamilj är mellan . , beroende på barnensålder. Slopad matmoms skulle sänka tvåbarnsfamil-jernas matkostnad med mellan . mer ifamiljens kassa . Vinsten avgörs självfallet av hur slopandet avmomsen på maten finansieras. Visst är det så, som det sagts här ,att indirekta skatter som momsen är lika för alla inkomsttagare. Men matkontotär relativt sett, och jag vill se den som kan förneka detta, en störreutgiftspost för låginkomsttagare än för klipparna på börsen, som alltid lyftsfram som något slags sällsam extremgrupp. ligger detfördelningspolitiskt positiva effekter i att minska beskattningen av maten. 1 SOU 1983:54 visades att det var görligt rent praktisktoch tekniskt att differentiera momsen, dvs. att hålla sig med ett system sominnebär slopad matmoms- fattas bara annat. I , , ,, , , , , ochnu också i har man differentierad moms. Det är inte särdelesimponerande att då göra gällande att skatteutskottet i skulle ha allinsikt och klarsyn och därav ledas till att envist säga nej till differentieradmoms. har ju faktiskt även vi i redan olika momssatser. Som exempelkan nämnas byggvaror, varor som exporteras och tidningar. Vi vet att en avveckling av matmomsen harstarkt stöd hos svenska folket, och jag tror faktiskt också bland åtskilligametallarbetare. Skulle de inte finnas i den massiva opinionen, som också StigJosefson nämnde och som vi vet finns, mot att det tas ut samma moms påbaslivsmedel som på andra varor? Matmomsen bör avvecklas successivt, ochavgränsningen bör ske så, att av livsmedelskonsumtionen blir föremålför en sänkning av momsen. I ett första steg bör det vara rimligt att momsen pådessa varor sänks . Jag tycker faktiskt också, herrtalman, att det här är litet av en moralisk fråga. Det borde vara rimligt attdet som alldeles uppenbart hör till livets nödtorft beskattas på ett annat sättän alla de varor som är mindre nödvändiga för vår överlevnad. Jag ber således att få yrka bifall fill motion 1986/87;Sk539. Mervärdeskatt på baslivsmedel, m. m. 86KJELL (); . Jag hade inte tänkt delta i denna debatt ochskall därför inte beröra alla inlägg utan koncentrera mig helt på det sista,där ju skatteutskottet i angreps mycket hårt. påstod attskatteutskottet i sade nej. Men det var faktiskt inte så, attskatteutskottet i sade nej utan den utredning där alla partier varrepresenterade. Representanterna för alla partier utom vpk sade nej. Dessutomfrågade utredningen praktiskt taget alla organisationer i detta land, om demenade att det var ett bra förslag. Alla organisationer utom en, som jag skallförbigå med tystnad, sade nej. Det var inte LO som ju företrädermetallarbetarna, för LO sade nej fill förslaget. Detta förslag, ,gick inte ut på att slopa några livsmedelssubventioner, utan det innebar skulle betala den borttagna matmomsen med en höjning av momsen på de övrigavarorna. Det förslaget sablades ned fullständigt i den utredning som AlfSvensson själv hänvisar till. Man framhöll att fördelningseffekternagenomgående är små, som högst något . Beträffandetvåbarnsfamiljen, som tog upp, sade man att hushåll med ett barnskulle missgynnas av skattereformen, medan hushåll med tre eller flera barnskulle få en viss förbättring av sin köpkraft. - Tvåbarnsfamiljen skulle liggaungefär på status quo. I ert förslag skär ni sönder och gör subventioneringenmindre. De fördelningseffekter som var blygsamma och uppgick till ungefär entusenlapp delar ni i stort sett på två. Då blir det ingenting kvar. Istället fördubblar ni problemen genom att införa maximalt många momssatser, för Mervärdeskatt på baslivsmedel, m.m. det kan välinte vara er mening att man i detta fall skall höja momsen på annan mat. Då harni lyckats införa maximalt många momssatser. Med andra ord, ni har lyckatsåstadkomma ett maximalt krångligt system. Slutligen fullbordar ni den här skapelsen genom att föreslåatt det här skall omfatta någonting som kallas för baslivsmedel och som i stortsett skall få en halvering av skatten. Till råga på allt annat elände får viett avgränsningsproblem. Det gäller att fastställa vad som är baslivsmedel ialla dess former. Utredningen klarade inte denna avgränsningsproblematik.Jagskall inte vara ofin och be att gå upp och redogöra för vad somär baslivsmedel, eftersom detta är en omöjlig uppgift. - Så förhöll det sigemellertid med den här utredningen. 87STIG JOSEFSON (c); talade om konsekvenserna avett borttagande av mervärdeskatten på livsmedel. Utredningen hade ju uppgiftenatt utreda konsekvenserna av ett totalt slopande av mervärdeskatten pålivsmedel. Det fanns även andra alternativ, och utredningen framhöll också, attom man vill begränsa skatten på vissa livsmedel, är det nuvarande systemet medsubventioner det enklaste. Utredningen har varken förordat eller motsatt sig -det var inte heller uppgiften - vad som skulle finnas. Men utredningen har intekritiserat användningen av subventioner för att begränsa fördyringen avbaslivsmedel, utan tvärtom uttalat att vill man minska momsens fördyrandeinverkan på ett begränsat livsmedelsområde är subventionssystemet det bästa. Sedan en rättelse med anledning av talet om att det ärsvårt att bedöma vad som är baslivsmedel. Vi har ju haft begreppet baslivsmedelunder . Det svåraste problemet för utredningen då det gällde att görabegränsningar var faktiskt när vi skulle ta med all livsmedel. Livsmedel är juallt som är ät-och drickbart. Då förelåg problemet var man skulle dra gränsen.Jag skulle tro att det är väsentligt mycket lättare att dra en gräns när detgäller baslivsmedel än om vi skall ta med all livsmedel. Det finns mångasvårigheter när det gäller att avgöra vad som är livsmedel och vad som inteskall liknas dit. Detta är svårare vid ett totalt slopande än om man räknar medenbart baslivsmedlen. Jag kan rekommendera att man ser på det finska systemetsom ger större reducering av mervärdeskatten än det vi någonsin har haft. 88 (): i stöder sig på enargumentering som inte längre passar. Det hävdar jag med bestämdhet. Man kan jubara läsa betänkandet. Livsmedelssubventionerna har ju i stort sett försvunnitsedan den tidpunkt då argumenteringen formulerades första gången. Men harargumenteringen plockats fram igen. Av vad sade man kunde man nästan kommafram till att det skulle vara vida enklare att ta bort momsen på baslivsmedelpå en enda gång. Då skulle det inte vara svårt att få supportrar på vårt hållnär det gäller den saken. Det är självklart att det medför vissa problem att haen differentierad moms, ingen tror någonting annat. Men jag kan inte föreställamig att menar att det stora demokratierna nere i - jag räknade snabbt uppåtskilliga - håller sig med differentierad moms för ro Prot. 1986/87:99skull. De har naturligtvis en differentierad moms, därför att de ser att dehar en fördelninspolitisk effekt. Detta är också skälet tillatt vi pläderar för en differentiering. Sedanhar jag faktiskt, herr talman, en känsla av att utredningen satte sig i sinnetatt försöka hitta så många argument som möjligt för att det är svårt att ha endifferentierad moms. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 12§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 13§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice talmannen. 14§ Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:37 om beskattningen avtrygghetsförsäkringar för skogsbrukare och renskötare (prop. 1986/87:83). Beträffandedetta betänkande konstaterade tredje vice. talmannen att ingen talare varanmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:20 om anslag tillkriminalvården, m. m. 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade att debatten ifråga om detta betänkande skulle vara gemensam för samtliga punkter. 89 (): Detta betänkande behandlar förutom åtskilliga frågor om anslag tillkriminalvården en fråga som vi gång på gång haft anledning att återkomma tillhär i kammaren. Det gäller framför allt den besvärande situationen vad gällermissbruk på anstalterna. Situationeninom kriminalvården har under en följd av år präglats av de svåra problem sommissbruket av framför allt narkotika ger upphov fill. Olika åtgärder harprövats, men någon förbättring kan inte märkas. senaste skattningar avmissbruksläget visar att under /86 var av de intagnanarkotikamissbrukare, och grava narkotikamissbrukare. Detta äruppgifter som är belagda och alltså säkra. Det finns anledning att förmoda attdet verkliga antalet missbrukare är högre. Både antalet och andelen gravamissbrukare har dessutom ökat . Det är i och för sig inte uppseendeväckande att storadelar av anstaltsklientelet är narkotikamissbrukare. Det går inte att varanarkotikamissbrukare ute i samhället utan att också utveckla annankriminalitet, främst i form av olika tillgreppsbrott. Vad som är uppseendeväckande, upprörande, ja inget mindreän en skandal, är att dessa missbrukare kan fortsätta sitt missbruk inne påanstalterna, att tillförseln till anstalterna av narkotika genom smuggling ochannan hantering kan fortgå utan att någon påtaglig minskning har kunnatförmärkas. Allmänheten i vårt land ställer sig med rätta undrande till attdetta kan fortgå år . Narkotikasituationen på anstalterna leder till enanstaltsmiljö, där hot och våld, utpressning och trakasserier är dagligaföreteelser. De intagna som utsätts för dessa angrepp är ofta rädda förrepressalier och vågar inte tala öppet om vad som försiggår. Personalen kanmöjligen ana vad det är som händer, men det är ytterst sällan den kan fä framväl preciserade uppgifter som tillåter direkta åtgärder. I stället begär deutsatta att få sitta i isoleringscell eller byta. Då har man verkligen nått vägs ände. Isoleringscell är juegentligen en disciplinär bestraffning inom kriminalvården, och är till för demsom bryter mot regelsystemet inne på anstalten.