prot · GA0918 · 1986-12-31 00:00:00 — kunde vi läsa i pressen att publiceraten karta med fakta om sjukvården i krig där inte existerade som en delav . Tyvärr är def infe första gången - men förhoppningsvis är def ändåsista gången - som svenska myndigheter gör sig skyldiga till liknande fadäsernär det gäller . ärdeffa inte kommunikationsministerns ansvarsområde. 7 protokoll 1986/87:16-18 honom försvaret på både min och andra ledamöters interpellationer om Gotlandstrafiken.Men även när det gäller trafikpolitiken måste man ställa frågan om ansvarigamyndigheter befraktar som en jämlik del av . På fastlandetbygger vi vägar, så att människor fritt kan förflytta sig kors och tvärs överlandet. För stora kostnader byggde yi en bro mellan fastlandet och utanatt ha en tanke på aft ta ut någon avgift av dem som använder bron. Till mångaav våra öar - det gäller även små öar - har vi landsvägsfärjor drivna avstatens vägverk, vilka utan kostnad fraktar både passagerare och bilar. Men när det gäller gotlänningarna är det som bekant sämrebeställt. Tidtabellerna är inte precismänniskovänliga. Taxorna är höga, högre än SJ:s tågtaxor. är självfallet medveten om vilkenbetydelse färjefrafiken har för gotlänningarna. Färjan är - som de självauttrycker det - deras väg, bro och järnväg. Taxor och bekvämlighet bordeanpassas därefter. Arbetslösheten är hög på , och de bristfälligakommunikationerna med fastlandet är naturligtvis en akilleshäl förnäringslivet. Det gäller också turismen, som är en av allra viktigasteinkomstkällor. Förbättrade och förbilligade kommunikationer skulle kunna innebäraett uppsving för turismen. svar inger infe mycket hopp om atfnågot radikalt nytänkande är på gång i regeringskretsar. Men, ,det faktum att företrädare för samfliga parfier vädrar sitt missnöje medGotlandstrafiken bör ändå ge en vink om att förmodligen är beredd attställa medel till förfogande för en upprustning av Gotlandstrafiken, fillfromma infe bara för gotlänningarna och det gotländska näringslivet utan ocksåför de hundratusentals fastlandssvenskar som gästar ön. Statsmakternas fulla ansvar för Gotlandstrafiken bordemarkeras genom att Gptlandsbolaget förstatligas och tas över av SJ. Eller kankommunikationsministern ange något vettigt skäl fill aft privata intressenterskall vara inblandade i den livsviktiga trafiken fill och från ? 7 (): När man lyssnar på denna debatt får man lättuppfattningen att Gotlandstrafiken endast har en färja, som heter , men såär lyckligtvis inte fallet. Jag utgår från atf inlägg infe varrepresentativt -för moderata samlingspartiet - jag noterade nämligen atttrafikutskottets vice ordförande, moderaten , reste sig och gickut ur kammaren när öste på som värst. Jag vet inte om detberodde på inlägg eller på någonfing annat, men jag fick vissafunderingar. Orsaken till den debatt om Gotlandstrafiken som har förtspå senare tid är, som kommunikationsministern mycket rikfigt påpekade, densnabba kostnadsutvecklingen. Statens kostnader för Gotiandstrafiken ökademycket kraftigt i slutet av 1970-talef, från ca 20-30 till'80 milj. kr. 1981.Detta föranledde en enig riksdag aft i flera omgångar uttala atfkostnadsutvecklingen för Gotlandsfraflken måste hejdas. fickockså regeringens uppdrag att komma med förslag som skulle reducera statenskostnader för Gotiandstrafikenutan att för den skull tumma på kravet på en tillfredsställandetransportförsörjning. Kostnaden kunde också reduceras rätt avsevärt under någraår. beräknades statens kostnader fill ca 40 milj. kr., men det visadesig sedan att utfallet blev hela 71 milj. kr. Det var också därför som regeringen skrev tillriksdagen och meddelade att denna kostnadsutveckling inte stod iöverensstämmelse med de riktlinjer som tidigare hade dragit upp. Detvar detta som resulterade i den proposition om färjetrafiken till somriksdagen behandlade , där ett enigt utskott och en enig riksdag ställdesig bakom ett anslag på 59 milj. kr. för /87. Det innebar ocksåatt vi ställde oss bakom de förslag i proposifionen som utgick från att manskulle kunna minska statsbidragen med 10-15 milj. kr. Ipropositionen står följande: "Jag bedömer det som möjligt atf dra in på deri minstlönsamma trafiken och därigenom minska anspråken på statsbidrag med 10-15 milj.kr. Tänkbara åtgärder är att det äldsta fartyget tas ur trafikoch att utbudsförändringar under lågsäsong i Oskarshamnstrafiken genomförs. Detgäller då turer med mycket låg beläggning." Detta har också samfliga interpellanter ställt sig bakom -de som på ett radband går upp i denna talarstol och är så missnöjda. Ettundantag är interpellafion, som är framåtsyftande och där defockså finns förslag till konstruktiva lösningar för framtiden. Övrigainterpellanter gör det litet för bekvämt för sig; först ställer de sig bakom deanslag som beslutar om, och sedan uttrycker de sitt missnöje på dettasätt. De skulle i stället ha begärt ökade anslag, men det har de inte gjort. Det är också för att Gotiandstrafiken skall kunna hållasinom en kostnadsram på 59 milj. kr. som har satts in under lågtrafiksäsongi det södra omloppet! Det gäller under viss fid och måndagtill onsdag . Jag vill också hålla med om, herr talman, att infe ärnågon bra långsiktig läsning för det södra omloppet. Jag vill samfidigtframhålla att inte är enbart ett lastfartyg. Fartyget är anskaffat förfärjetrafiken fill med både gods- och persontransporter. Def bör ocksåi detta sammanhang framhållas att det finns alternativ till , nämligen valav en annan resdag eller möjligheten atf ta fiygef. Det är rikfigt att ocksåflyget till är starkt subventionerat. I och med utgången av 1987 går.det gällandeavtalet ut. Därför anser man i transporfrådet att det infe nu går aft binda uppsig för nytt tonnage. Men jag tycker att det viktiga är vad som skall hända1988. har också fått i uppdrag atf förhandla fram en lösning förGotlandstrafiken när det nuvarande avtalet med löper ut. Jag ärfullständigt övertygad om att vi då kommer aft ha en tonnagesammansättning pådet södra omloppet som alla kommer att vara nöjda och tillfredsställda med. 8GÖSTA (); Regeringen har gjort ett stort misstag närden har låfit sig ledas av det byråkratiska transportrådet i frågan omGotlandstrafiken. omdömeslöstatf t. ex. tvinga resenärer att mellan och åka med en färjasom främst är avsedd förgodsfrafik. Atf sätta in en färja som gamla,handikappade och barnfamiljer i princip infe kan åka med måste upplevas somstötande. Man får närmast intrycket att transportrådets syfte är att avskräckaen del av allmänheten från att åka färja mellan och resp.Öland. Det är i och för sig inte överraskande att transporfrådet aktivt arbetarför att avveckla en stor del av Gotiandstrafiken. Def har tyvärr framgått avrådets agerande . Däremot vore det uppseendeväckande omregeringen väljer samma linje. I så fall försöker regeringen köra över enmajoritet av riksdag; def är jag övertygad om. I trafikutskottets betänkande 1985/86:26, som riksdagenställde sig bakom så sent som , framgår det tydligt aft man utgår ifrånaft en god komfort och hög service skall erbjudas alla som reser med färjorna.Att sätta in lastfärjan i trafiken mellan ochOskarshamn är, som jag ser def, ett hån mot gotlänningarna och alla andraresenärer. Jag förutsätter nu att kommunikationsministern inser attlasffärjan måste ersättas med färjor som verkligen är avsedda förpersontrafik. Det vore dessutom klokt av regeringen att frikopplafransportrådet från atf i fortsättningen reglera och styra Gotiandstrafiken.Regeringen borde också kunna ge mer utrymme för privata inifiativ rörandetrafiken till . En sådan ny inriktning skulle kunna ge underlag för enavsevärt bättre trafik mellan och fastlandet och även till . Kommunikationsministern har i ett pressmeddelandesagt att regionala hänsyn måste tas vid utformningen av trafikpolitiken. Det ären klok ståndpunkt. Det är ännu viktigare att i konkret handling leva upp fillsådana ståndpunkter i regionala sammanhang. Såväl Gotlarid som Oskarshamnsregionenoch även tillhör områden av landet som sannerligen är i behov avregionala insatser. Det gäller också i hög grad på def trafikpolitiska området. Debatten omkring Gotiandstrafiken har gåttsnett på en punkt. Den har mest kretsat kring frågan om aft samhället har gjortför stora ekonomiska insatser för Gotiandstrafiken. Def är givetvis en felaktigståndpunkt. För att få en balans i den här debatten borde man ta hänsyn tillaft staten subventionerar t. ex. SJ:s investeringar i . Denskaffesubventionen sker i ett befolkningsfätf område. Den sker i ett område somär ekonomiskt starkt. Vid en jämförelse med de ekonomiska insatser som bl. a.görs för kollektivtrafiken i detta område borde kommunikationsministern inteha några större svårigheter atf argumentera för rimliga krav på service ochkomfort för Gotlandstrafiken. Att snabbt ersätta med en färja som äravsedd för persontrafik borde vara en av kommunikationsministerns omedelbarauppgifter. Jag menar att det är nödvändigt, om skall blitrovärdig i sina regionalpolitiska uttalanden. Efter atf ha lyssnat till de inlägg somhittills har gjorts i debatten anser jag det motiverat att - liksom OlleÖstrand - påminna om att detfakfiskt inte är vare sig transportrådet eller regeringen som driver någonsärskild polifik när det gäller Gotiandstrafiken, utan att det är somtagit de grundläggande besluten. Det var som fattade beslutet som lågtill grund för transportrådets uppdrag att finna förutsättningar för trafikenpå en kostnadsnivå av 40 milj, kr. Det var också som så sent som ijuni - visserligen med något delade meningar i olika delfrågor -i degrundläggande frågorna enigt slog fast att den trafikuppläggning man planeradeinte kunde anses strida mot vad man lägger in i begreppet en tillfredsställandetrafikförsörjning. När påminner om att flera av de interpellantersom framför kritik mot traflken var med om att fatta beslutet skulle jagför egen del kunna göra det fillägget aft flera av interpellanterna också varmed i den riksdag som fastställde nivån 40 milj, kr,, vilket jag däremot intevar själv. Det är nyttigt aft påminna om den bakgrunden när orsakerna fill attdet finns ett missnöje med trafiken, såsom den har utformats, nu diskuteras.Vissa grundläggande förutsättningar har beslutat om, och det är infeså att regeringen låter sig ledas av transportrådet, som . Vad som framför allt är intressant att diskutera ärgivetvis hur trafiken skall utformas framöver. Vi skall heller inte utgå frånaft kommande riksdagar kommer att anse atf det inte finns några begränsningarför de anslag som kan beviljas till Gotiandstrafiken, Men även med sädanabegränsningar tror jag för min del - och det framgår också av denna debatt, somär lovande ur den synpunkten atf företrädare för alla fem partier deltarattdet skall gå att finna fräfikeringsformer när den nuvarande avtalstiden går utvilka ger en bättre trafikförsörjning ur servicesynpunkt än den vi har i dagoch vilka vi haft under den gångna avtalsperioden. Om man skall ange någrapunkter för en sådan inriktning skulle det vara att en bra och effektivtrafikförsörjning till en samhällsekonomiskt sett rimlig kostnad bör vara enförutsättning för en ny avtalsperiod för Gotlandstrafiken - hur den nu skallgestalta sig. Fortsatt trafik på en nordlig och en sydlig linje året runt är enannan förutsättning. Jag har redan i svaret sagt att bashamnsalternafivet infelängre är aktuellt, men återkom till aft de nuvarandeåtgärderna skulle vara ett led i ett återupptagande av detta alternativ. Tilldet vill jag säga aft en utgångspunkt för den framtida lösningen bör vara får trafik på en nordlig och en sydlig linje året runt. Man bör hittaformer för ett avtal som skapar incitament för den som driver trafiken attutveckla och förbättra den, som samhällets kostnader på något sättskall vara kontrollerbara. Det har de inte varit under den nu pågåendeavtalstiden. Dessutom bör man undersöka möjligheterna att förutom ettstatsunderstött basutbud året om erbjuda ett kompletterande trafikutbud underhögsäsong. Detta bör vara rimliga utgångspunkter för en kommande period - vemman än sluter avtal med, Def är vad man just nu förhandlar om. Vad jag nu sagt kanske också har gett svar på UllaPetterssons fråga om inte kommunikationsministern på något sätt har beaktatGotlands arbetarekommuns skiss för hur man skulle vilja lösa trafikenframöver. Jag tror att jag lugnt kan säga aft dessa punkter i rätt hög gradsammanfaller med den skiss som arbetarkommunen på har överlämnat tillregeringen och som visar hur trafiken bör vara. ' Det är intressarit atf här höra hur välvillig man frånolika håll är till att vara mer generös både när det gäller anslagen och närdef gäller utformningen av Gotlandstrafiken. Jag tycker då att det är vikfigtaft påminna om atf om den generositeten finns också i de partier som ärrepresenterade i debatten här och om transportrådet eller regeringenskulle önska lägga upp trafiken på ett annat sätt, så behöver man faktiskt intefinna sig i det - då finns det en majoritet här i för ett beslut omen annan anslagsnivå och en annan trafikutformning. I så fall är inte riksdagenberoende av regeringens åtgärder i dessa avseenden. Jag är rädd för att vi när dét kommer till beslut.kansketrots allt hamnar där vi hamnade , då flera av de partier som delfar idebatten , trots atf man kritiserar Gotiandstrafiken inte var beredda attföreslå en mer generös kostnadsram för Gotiandstrafiken: Det är inom den ramensom regeringen har att hålla sig, och det är inom den ramen som fransportrådethar att hålla sig. Vi skall se detta som vi nu har åstadkommit som en tillfälliglösning. Låt oss koncentrera oss på att åstadkomma en bättre lösning i nästaavtalsperiod! 10 (): Det var ett positivt besked som statsrådetHulterström lämnade - jag hoppas atf jag får uppfatta det så - att man skallbedriva trafiken framöver i stort sett som med en nordlig och en sydliglinje. Men det har vi som sagt - det är tyvärr detaljer i trafikensom vi har hakat upp oss på. Jag vill påminna om vad jag sade i mitt inledningsanförande,nämligen atf jag har ställt mig bakom beslut och att jagvill atf man skall fa upp förhandlingar inom den ekonomiska ramen, Folkparfietär infe berett att diskutera höjda anslag, men med tanke på det somframkom under vårens debatt borde man kunna se över om det inte finns möjlighetatt ordna trafiken bättre inom denna ram, Goflandsbolagef kör medM/S när man enligt tidtabellen skulle köra med ; när manvänfar sig många resande går båda båtarna parallellt. Men man får infe företasådana förändringar utan att fråga transporfrådet. Man måste för varje beslutman fattar ha transportrådets fillstånd, t, ex, om man skulle vilja lämna enrabatt till en gruppresa. Jag tycker atf det är väsentligt att gotlänningarna intekänner sig behandlade som "di sma undar jårdi", som de säger; di smaundar transportrådet. Det är viktigt aft de känner sig jämställda med övrigasvenskar i transporffrågor. Jag vill också säga något om taxorna, tog härupp flyget. Jag tycker att def är bra att vi har fått mera flyg. a. harGotlandsbolaget saft in flyg på , och då med en något större maskinän den som jag själv flög med från - den var definitivt intehandikappanpassad. Min tanke var tidigare aft man möjligen skulle kunnaerbjuda de handikappade en flygmöjlighet eventuellt till rabatterat pris, menden maskinen var ungefär lika svår atf använda sig av som med sinatrappor. , Ävenom,flyget är subventionerat har gotlänningarna tyvärr infe den rabattmöjlighefpå flyget som de har på båten. Därför blir taxorna väsentligt Turoch retur med hytt ena vägen kan en gotlänning resa för . --flyget turoch retur till kostar 600 kr.- 11 (); Det stora intresset för Gotlandstrafiken häri dag är faktiskt glädjande, men nog är det belysande för hanteringen av denfrågan att två av utskott och flera partiföreträdarehar besökt och därefter, enligt pressuppgifter, uttalat sin förvåningöver att riksdagsbeslutet kunde få så negativa effekter för oss på . Jagvill gärna hälsa kammarens ledamöter välkomna på fler studieresor. Då kan vi förhoppningsvisfå acceptabla kommunikationer till och från . Nivån för transportstödet fill fastlades avregeringen, som tillställde en skrivelse som inte medgav motionsräft.Följaktligen hade man ingen möjlighet att yttra sig den gångeh. Detta varalltså utgångsläget för den utredning som kom till stånd. Det riksdagsbeslutsom fattades deri 3 eller innebar en möjlighet - och den tolkningen harockså andra gjort - till en dialog mellan rederiet och transporfrådet. Rederieterbjöd sig att köra med inom dén av fastlagdakostnadsramen, men fransportrådet sade nej. Detta är, enligt min mening, enknäckfråga. Eftersom rederiet kom med ett erbjudande, borde man ha tagit upp endiskussion. Då hade vi haft en oförändrad trafik . Till de inskränkningar som gäller hör också attM/S fas ur trafik, vilket betyder - som någon antydde - mindrekapacitet inför nästa års turistsäsong. Vidare innebär def att def inte finnsnågon reservkapacitet vid tillfälliga bortfall av någon av de andra färjorna. Dessutom sker nu en stor del av värnpliktsresorna med båt,något som har medfört en betydlig ökning av kapacitetsproblemen påNynäshamnslinjen. Här hade kunnat ge en inte oväsentlig avlastningunder högsäsong. Med tanke på den gynnsamma utvecklingen av bunkerprisernaborde det ha varit möjligt att ompröva beslutet. Jag vill frågakommunikafionsministern om han är villig att medverka till en sådan omprövningmed tanke på det ekonomiska utrymme som finns tack vare lägre bränslekostnader.Detta är ingen oväsentlig fråga. Slutligen: Vad är en rimlig kostnad? Det är förmodligenett ungefär lika diffust begrepp som "tillfredsställandetransportförsörjning", eftersom det inte går att få någon bättredefinition. 12JERRY (); Kommunikationsministern inte svarat på mina frågor; Den första frågan, om när det egentligen blev bestämt attGute skulle sättas in i persontrafik, förstod jag atf kommunikationsministerninte ville svara på, eftersom man här gick händelserna i förväg. För det första skrev generaldirektören för fransportrådetClaes-Eric Norrbom till Goflandsbolagef , alltså nästan tvåveckor före beslut om Gotlandstrafiken, och meddelade att man kundekalkylera med i persontrafiken. För defandra bereddes fakfiskt inte och påGotland, som tidigare alltid varit fallet, tillfälle att yttra sig övertransportrådets förslag till turlista, innan definitivt beslut fattades. Dettaär ju faktiskt ganska unikt. Den andra frågan, om kommunikafionsministern tycker att dehandikappade borde låta sig nöja med beskedet atf är en övergångslösning,sänder jag än en gång över till kommunikationsministern och väntar nu på svar. sade att det faktiskt finns fler färjor änGute-färjan i Gotlandstrafiken. Jag känner igen argumentationen frånföreträdare för transporfrådet. Man hänvisar de handikappade fill andratransportmedel. Att hänvisa handikappade resenärer i kollektivtrafiken tillandra färdmedel -som ofta avgår från andra platser- är enligt min mening likaallvarligt som om ett företag skulle strunta i aft handikappanpassa sina nyalokaler med hänvisning till aft handikappade kan söka sig jobb någon annansfans.Jag tycker att det är förnedrande för de handikappade med sådana antydningaroch uttalanden. sade vidare atf är anskaffad för attäven kunna ta passagerare. Om Qlle Östrand med passagerare menarlångtradarchaufförer är det naturligtvis riktigt. Färjan är anpassad för att ta40-50 långtradarchaufförer men infe för passagerare med bagage, barnvagnar,handikapp osv, är byggd som godsfärja, för atf i första hand transporterafarligt gods. Jag väntarpå kommunikationsministerns svar på min andra fråga, 13 (); På kämpar vi med det'svårastearbetsmarknadsläget på mycket . Det finns flera skäl till detta, som jaginte skäll gä in på här och . Men faktum är att arbetslösheten stiger,avflyttningen ökar och befolkningens antal börjar minska. Regeringen haruppmärksammat detta pch har gett statens industriverk i uppdrag att utredamöjligheterna atf utveckla och förnya det gotländska näringslivet samt attmedverka till genomförandet av åtgärderna. Resultatet heter Avstamp ,Det är en utmärkt produkt, som konkret redovisar möjligheter att genomförasådant som vi alltför länge bara har talat om. Med gemensamma ansträngningar från länet och statsmakternakan vi i Avstamp anda motverka och vända den negativa trend som förnärvarande är genomgående i gotländskt näringsliv. fick vi vetaatf vi får I milj, kr, fill åtgärder i denna anda. Det tackar vi för. Samtidigthar vi litet svårt att inse logiken i atf det på samma gång har genomförtsförsämringar i Gotlandstrafiken, Jag far debatten här fill intäkt för ättdef nu så att säga kommer att bli samstämmighet i signalerna frånstatsmakternas sida på den här punkten, I Avstamp talas def mycket om kommunikationernasbetydelse för def gotländska näringslivet, inte minst på turismens område menockså på många andra områden, I den idéskiss som jag tidigare talade omframförs bl, a, tanken på en avgiffsfinansierad komplettering till denbastrafik som vi anser oss ha rätt till. Inom ramen för nuvarande avtal har viredan till sommaren 1987 chansen att pröva denna, möjlighet. Jag hoppas att såkommer atf ske. Jag delar uppfattning om att det är litetsenkommet att uppröras över konsekvenserna av vårens trafikpolitiskabeslut i , , o, rii, trafikutskottets medlemmar spärrar uppögonen och säger: Oj då, blev def så här illa? Som om de infe hade haftfillgång till transportrådets utredning, som om de inte hade sett def särskildayttrande som fogade till betänkandet och som om de inte hadehört de av mig och flera andra i debatten framförda farhågorna för vad somskulle komma att hända om de förändringar i utbudet som det taladesom skullegenomföras. Jag litar på att den generösa inställning som här i daghar redovisats kommer att bestå vid kommande behandling här i kammaren. Vigotlänningar kommer aft minnas och påminna om detta. Prot,1986/87:18 14 BOHAMMAR (vpk): Kommunikationsministern har självfallet rätti att verkligen inte kan smita undan sttt ansvar för sakernastillstånd i fråga om Gotlandstrafiken, Och sade också helt riktigtaft borde ha begärt mera pengar till denna trafik. känner jag miginte särskilt trampad på tårna, eftersom vpk har förklarat sig berett atf bidrahärvidlag och vara med om atf föreslå att mera pengar anslås. Det löftet stårvi fast vid. Jag sade i mitt förra inlägg att jag tolkade det faktumatt företrädare för samtliga fem partier här i uttrycker sittmissnöje med och sin kritik mot det nuvarande tillståndet när det gällerGotlandstrafiken som ett tecken på att är beredd atf ompröva beslutetoch anslå mera pengar. Litet mera pessimistisk blev jag emellerfid när jaghörde säga aft infe är berett att förordahögre anslag. Då vet jag inte hur vi skall kunna lösa detta svåra problem, förjäg tror inte att det bara är fråga om en teknisk konstruktion, om vissaförändringar i tidtabellerna e.d. Men när det gäller diskussionen om de stora kostnadernaför Gotiandstrafiken anser jag aft det måste finnas vissa proportioner, förstatsbidraget har ju faktiskt minskat realt. hartaxorna ökat väsentligt mer än konsumentprisindex. Dessutom skulle behovet avstatsbidrag avsevärt förändras om kapitalkostnaden för tonnage och hamnar interäknades in i underskottet. Jag vill knyta an fill vad enligtmin mening helt riktigt sade, när han gjorde en jämförelse med exempelvis SJ:sinvesteringar på andra håll i landet där staten går in med subventioner, inteminst i dét överhettade , Jag tror att man måste ha detperspektivet, då man diskuterar vilka subventioner, vilka pengar vi lägger nerför aft klara kommunikationerna i landet i övrigt. Då blir kostnaderna förGotlandstrafiken infe så väldigt förskräckande, .Avslutningsvis vill jag säga när det gäller - det är ju så många somslagit fast att inte är något passagerarfartyg- att naturligtvis kan Guteta passagerare, precis på samma sätt som skulle kunna fraktamänniskor på fastlandet i godsvagnar. Men ingen skulle komma pä tanken atffrakta fastlänningar i gödsvagnar mellan och , för det skulledå bli ett ramaskri.