prot · GA0955 · 1986-12-31 00:00:00 — Den situafion som tar upp regleras i 34kap, . När någon, som har dömts till fängelse och infe avtjänatstraffet, begår ett nytt brott är det normala aft domstolen dömer till ettsärskilt straff för den nya brottsligheten, I vissa fall fär dock domstolen idet senare målet förordna att det tidigare fängelsestraffet skall omfatta ävendef nya brottet. En förutsättning för detta är att domstolen finner att det äruppenbart att de nya brotten i jämförelse med de tidigare är, som det sägs ibrottsbalken, utan nämnvärd betydelse med hänsyn till påföljden. Situationenuppstår förstås vanligen när någon tidigare dömts till ett längrefängelsestraff och därefter begår ett förhållandevis lindrigt brott. Frågor om straffmätningen vid flerfaldig brottslighet ochregleringen av återfall i brott är aktuell i samband med den nu pågåendeberedningen av fängelsestraffkommitténs förslag, I def sammanhanget kan defnaturligtvis också finnas anledning att överväga om de här aktuellabestämmelserna är lämpligt utformade. AnL 65STEN i (m): Jag ställde den här frågan därför att densituation som råder infe går att förklara för på gatan. Detkonkreta exempel som jag anförde gällde en person som är dömd tillfängelsestraff men som i avvaktan på straffets avtjänande var försatt pä frifot. Han stal då en bil, körde igenom en polisspärr, blev tagen ochåtalad, men rätten konstaterade - hör och häpna - aft def gamla straffeträckte! Han kunde alltså stjäla en bil och köra igenom en polisspärr utan attfå ytterligare straff, Def riktiga i detta kan ingen förstå. Infe heller det svar som justitieministern harlämnat förklarar saken. Men mitt i allt eländet är jag ändå facksam för attstatsrådet i den sista meningen i svaref säger att det här skall tas upp ifängelsestraffkommiftén. Där kan man kanske komma fram till aft detta inte ärett lämpligt förfarande. En människa som begår ett brott får ettstraff, men en förbrytare som har begått niånga brott och kanske skall ifängelse för att sona något av dessa får inget ytterligare straff om han ellerhon tiden innan straffet skall avtjänas begår ett nytt brott. Samhället måsteväl i alla fall reagera i någon form! Överläggningen var härmed avslutad. 17 8Svar på fråga 1986/87:282 om rivning av Rimboviadukten AnL 66 Kommunikafionsminister : har frågat mig omregeringen är beredd att medverka till en snabb rivning av Rimboviadukten, anger vidare i frågan att vägverketmotsatt sig en rivning av viadukten. Efter vad jag erfarit är detta påståendeinfe korrekt. har inget intresse av att behålla viadukten. Som vet sker byggandet av statligavägar i en prioriteringsordning enligt fastställda flerårsplaner. Dessa planerhar tagits fram i en decentraliserad process. Det lokala och regionalainflytandet är stort vid prioriteringen av väginvesteringar. Genomförandet avdessa planer sker i den takt som medelstilldelningen till vägbyggandet medger, I den av fastställda flerårsplanen förbyggande av länsvägar har def aktuella vägobjektet prioriterats som objekt nr14 med beräknad byggstart , Flerårsplanen har upprättats enligt de regler sombeslutats av . Jag har infe för avsikt att ta något initiativ till attplanen frångås. Om rivning av Rimboviadukten Om ö versyn a v rättssystemet i läkemedelsmål AnL 67 (): Jag ber aft fåtacka kommunikationsministern för svaret. Jag ställde frågan efter aft ha fått signaler om attrivningen igen skulle flyttas fram i prioriteringslistan, vilket har sketttidigare. var det aktuellt med en rivning av viadukten. Då köpteNorrtälje kommun också in mark för att bygga bostäder samt affärs- ochkontorslokaler. Det finns en stadsplan klar för detta centrum; den ärfastställd av . Här föreligger alltså storaexploaferingsmöjligheter. Viadukten är vidare en stor trafiksäkerhetsrisk. Detförekommer ständigt incidenter som inte polisanmäls men som de boende i Rimbokan vittna om. Det är en omfattande tung trafik som passerar över viadukten -t, ex, timmerfransporter till Holmens Bruk, Även den tunga trafik som kommerfrän och skall till andra delar av passerar viadukten.Den är mycket besvärlig och hindrar alltså utvecklingen av , Jag noterar med glädje att viadukten kommer att rivas 1988och att rivningen inte ytterligare flyttas fram i prioriteringslistan, vilketvi i befarat. Jag béraft än en gång få tacka för svaref. Överläggningen var härmed avslutad. 188 Svar på fråga 1986/87:271 om översyn av rättssystemet i läkemedelsmål AnL 68Socialminister : Herr talman! har frågatmig om jag är beredd aft medverka till att rättssystemet i läkemedelsmål blirföremål för översyn, läkemedelsutredning (S 1983:04) har i uppdrag attse över prot.1986/87:55 författningarna på läkemedelsområdet. Översynen omfattar bl,a, reglerna om registrering av farmaceutiskaspecialiteter samt återkallelse av registre- Om statligt anställd städpersonal ring ochöverklagande av beslut i sådana frågor. De frågor som tagitupp är sålunda redan föremål för översyn. Utredningen skall överlämna sitthuvudbetänkande , AnL 69 (): som jag tackar socialministern försvaret vill jag framhålla att jag ställde frågan därför aff jag tyckte att denhade ett ganska stort principiellt intresse. Min principiella utgångspunkt har varit att det infe kananses fillfredsställande aft eft medicinskt preparat får säljas på juridiskagrunder, om det pa medicinska grunder borde förbjudas. Men det är faktiskt vadsom har inträffat och vad som kan inträffa med den processordning som vi förnärvarande har, lett par fall har tillverkare överklagat socialstyrelsensbeslut och vunnit i kammarrätten. Preparat som enligt bordedras in får t, ex, genom dom i kammarrätten fortsätta att säljas, I ett annatfall har av kammarrätten ålagts aft registrera ett preparat sömsocialstyrelsen inte ansett fyller de medicinska kraven. Att en läkemedelstillverkare skall ha rått aff överklagat, ex, beslut får väl anses vara en självklarhet. Och medtanke på att frågan -som socialministern säger - är föremål för utredning fårjag väl tolka socialministerns svar så. att vi också är överens om aft denprocessordning som finns på def här området infe är vare sigkomplikationsfri eller helt tillfredsställande. Jag vill bara fill sist, herr talman, än en gång tacka försvaret på den fråga jag har ställt. Jag ser med stora förhoppningar fram emotläkemedelsutredningens förslag på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. 198 Svar på frågorna 1986/87:266 och 267 om statligt anställd städpersonal har frågat mig om jag kommeratt verka för att de nu statligt anställda städerskorna slipper aft få sinaarbetsvillkor försämrade och i så fall hur, Margö har frågat migvad staten som arbetsgivare har gjort för att minska sjukfrånvaron hos städpersonalen.Båda frågorna har som utgångspunkt bl, a, att vissa myndigheter avser attanlita privata städbolag i stället för att bedriva lokalvården i egen regi. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill till att börja med erinra om att löntagarnasanställnings- och lönevillkor i vårt land fastställs i kollektivavtal, ingångnai fria förhandlingar mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisationer. Dettagäller även för lokalvårdare på både den statliga och den privata sidan. Denna modell - också kallad "den svenskamodellen" - finns det starka skäl att behålla och utveckla. Sedan eft antal år har myndigheterna fått större frihetaft inom en given anslagsram prioritera sina utgifter utan styrning från regeringen.1 praktiken kan myndigheterna själva väga utgifter för städning mot övrigautgifter. Det är ett led i vår strävan att avreglera och minska byråkratin samtöka självständigheten hos våra myndigheter. Självfallet gäller samma personalpolitik i bl.a. trygghetsfrågornaför de statligt anställda lokalvårdarna som för andra statsanställda. a. att även lokalvårdarna omfattas av den förebyggande hälsovårdoch de rehabiliteringsåtgärder som Statshälsan genomför. På många orter harlokalvårdarnas arbetssituation specialsfuderats inom ramen för de generellabasundersökningar som görs. a. , , och Östersundhar Sfatshälsan dessutom gjort särskilda arbefsmiljöundersök-ningar förstädpersonal. Jag räknar med att Statshälsans insatser bidrar till att minskalokalvårdarnas sjukfrånvaro. I den situation som har uppkommit har den bedömningengjorts att lokalvårdsfrågan inom statsförvaltningen bör diskuteras ingående avde avfalsslutande parterna ur en rad olika aspekter. Det gäller bl. a. möjligheternaatt åstadkomma rättvisare jämförelser mellan städning i egen regi ochentreprenadstädning, frågor om den statliga lokalvårdens organisation ochlokalvårdarnas arbets- och anställningsvillkor. Sådana diskussioner har redan inletts mellan statensarbetsgivarverk och . I det sammanhanget behandlas ocksååtgärder för att minska sjukfrånvaron och att förbättra kvalitet ocheffektivitet i arbetet. Det är min förhoppning aft dessa samtal skall leda till enför alla parter fillfredsställande lösning. Om stadigt anställd städpersonal AnL 71VIOLA (vpk): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret. Det finns många intressenter som väntar på att fä görapengar på sfädmarknaden. Många av dessa använder hårda metoder i sin vinstjakt.Hur de som skall utföra det viktiga städarbetef mår, det är ointressant försådana skrupelfria företag. Vpk har på ett tidigt stadium varnat för denna utveckling.Vi har pekat på att de privata städbolagen ofta baserar sina anbud påorealistiska sfädpro-gram som blir omfattande och hårda för personalen. Städerskorna i tvingades ut i strejk för attvisa omvärlden vilka följder en privatisering skulle komma att få. Kvinnorna -för def är naturligtvis mest kvinnor det handlar om - agerade den gångenkollektivt i en aktion som kallades vild. Jag tycker faktiskt, herr talman, affdef ligger närmare till hands att kalla regeringens planer på att lägga ut denstatliga lokalvården på entreprenad för vilda. Det står klart att en sådan här privatisering skulle ledatill sämre löner och fördubblade stådområden för städerskorna. De slåss intebara mot försämrade arbetsvillkor utan de slåss också för den offentligasektorn. Lokalvårdarna vid luftfartsverket i avbröt sin aktion nårfinansminister hade lovat förhandlingar. Men trots detta, herrfalman, så gick Om statligt anställd städpersonal civilministernut i pressen och sade aft han inte är motståndare till en privatisering. Det årdetta som frågorna gäller. Städerskorna i och på många andra häll villinte bara veta om deras nuvarande arbetsförhållanden kan förbättras utan ocksåom det även i fortsättningen kommer att utövas press frän statens, fråncivilministerns sida för en privatisering och för en utveckling i riktning motatt släppa in de privata städbolagen på marknaden. Detta skulle jag vilja hasvar på. AnL 72 MARGÖ (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Den höga sjukfrånvaron hos städpersonalen och den därmedökade lönekostnaden för statliga myndigheter och verk, fill följd avkonstruktionen på sjukersättningen från , har lett till planerpå att lägga ut städningen i privat regi. Att försöka lösa problemen på detsättet är oansvarigt. Staten måste ta ett helhetsansvar för att minskasjukligheten bland lokalvårdarna. Närmast till hands för den uppgiften är välStatshälsan. Men har inga sådana helhetssatsningar gjorts. Det ärriktigt att det har förekommit delundersökningar inom olika myndigheter, mendet arbetet har aldrig fullföljts. Sjukligheten bland städpersonalen minskar infe omstäderskorna tvingas att arbeta för den privata i stället för den offentligasektorn. Var ligger vinsten för samhället om enskilda myndigheter får minskadelönekostnader, medan utgifterna för sjuklighet hos städpersonalen hamnar påandra samhällskonton? Det är bra aft civilministern i svaref anger att det skallbli nya diskussioner med och aft man då också skall taupp frågor om sjukligheten. Jag tycker dock att det är oroande aftcivilministern i samband med vad han säger om åtgärder för att minskasjukfrånvaron också nämner att man skall öka effektiviteten i arbetet. När mantalar om att öka effektiviteten inom den offentliga sektorn är det oerhörtvikfigt att man anger vad man menar, så att det inte direkt blir ett slag iansiktet på dem som arbetar. Menar civilministern att städerskorna inte arbetartillräckligt effektivt? Skall takten höjas så kommer sjuklighefen aff öka. AnL 73 Civilminister : Lät mig först säga att det är oroande att mankan konstatera så hög sjuklighet bland våra städerskor. Det är mycket angelägetatt vi kan gå in med olika insatser för att förbättra den situationen. Vi haren mycket fint uppbyggd företagshälsovård genom Statshälsan, som leds av enpartssammansatt styrelse. Vi måste ta frågan om den höga sjukfrånvaron påstort allvar och se efter vad som kan göras. vill jag säga att det, för att behålla denoffentliga sektorn i vårt land, är angeläget att vi förutom aft vi försökerklara anställningstryggheten för vara anställda också ser till att denoffentliga sektorn arbetar effektivt. Detta effektivitetskrav skall emellertidgälla för alla anställda och inte -såsom det synes framgå av denna diskussion -enbart drabba våra städerskor som har en speciellt svår situation. Jag räknarnu med att de förhandlingar som pågår mellan arbetsgivarver- ket ochStatsanställdas Förbund skall leda fram till ett centralt avtal i dessa frågorså fort som möjligt och att detta kan följas av lokala avtal. Vidförhandlingarna vill vi att man särskilt skall titta pä de organisatoriskaförutsättningarna för arbetet. Detta är vikfigt. för om staten har felaktigaförutsättningar för sin arbetsorganisation så kan det bidra fill att städerskornafår sämre möjligheter att arbeta. vill jag säga att det sysfem som vi har medarbefsgivarinträde betyder att de statliga myndigheterna belastas på ett annatsätt vid sjukfrånvaro än ett privat företag. Sådana effekter måste också räknasifrån om man skall kunna göra korrekta bedömningar. Vi vill därför ta upp fleraspekter i samband med förhandlingarna. Om statligt anställd städpersonal AnL 74 (vpk): Den höga sjukligheten bland städpersonalen ärinte bara allvarlig utan även oacceptabel. Här i finns uppgifterom aft en fjärdedel av statens städbudget gär till kostnader för sjukvikarier.Kan civilministern tänka sig att man inom något annat område skulle fillåta atten fjärdedel av budgeten används för sjukvikarier utan att det skulle bli ettramaskri och krav på undersökningar om vad det är i personalens arbetsmiljö somframtvingar en sådan stor sjuklighet? Jag tycker att det är mycket allvarligt om man enbartdiskuterar hur myndigheten skall kunna spara pengar genom att bli av med denhär gruppen som har den höga sjuklighefen. Staten måste ta ett helhetsansvarför städpersonalen och för att minska dess sjuklighet. När det gäller städpersonalenär det helt klart att sjukligheten hänger ihop med pressen i arbetet. Om man dåsatsar för niycket på aft höja effektiviteten så blir situationen förmodligenvärre. AnL 75 (vpk): Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan omcivilministern fortfarände anser att det är aktuellt aft tala om att lägga utarbetet på entreprenad och rekommendera anlitande av privata städbolag. Det återstår väldigt många frågetecken. Ett sådant är attom det nubara handlar om avreglering och minskande byråkrati, varför ville dåinfe luftfartsverket säga ja till lokalvårdarnas egna förslag, när de haralternafiv för aft lösa de problem som kan finnas? Lokalvårdarna slåss för denoffentliga sektorn genom att visa på dessa alternativ. a. vill de ha mer avsjälvstyrande grupper. Lokalvårdarna har utarbetat sittalternafiv och presenterat detta, och därefter har civilministern gått ut ochsagt aft han ändå tänker plädera för att städningen skall läggas över påprivata bolag. Vad svarar civilministern städerskorna, när de nu begär enreaktion på sitt alternativa förslag? Jag har redan svarat på den fråga som ViolaClaesson nu upprepar. Jag säger i frågesvaret aft myndigheterna själva kanprioritera mellan att ha städningen i egen regi eller lägga ut den påentreprenad. Det är engenerell utgångspunkt. Regeringen sätter en mycket bestämd Prot.1986/87:55 15januari 1987 Om statligt anställd städpersonal gräns vadgäller privatiseringen, och den går vid def sociala innehållet, medan vi ärmera öppna för att göra särskilda prövningar pä den tekniska sidan. Det ärsvaret på den principiella frågan. Till Margö vill jag såga att jag utgår ifrånatt hon vet att det arbete och de förhandlingar som man nu tar upp infe enbarthandlar om effektivitetsfrågorna, utan vi tar också upp sjukfrånvaron och deproblem som hänger samman med den. Jag betraktar det inte som en effektiv organisation, närvi har så hög sjukfrånvaro inom en grupp av arbetstagare. Jag ser def som aftvi infe har lyckats bra i vår personalpolitik, när vi har så höga fal. Därför är jag angelägen om att få fram ett underlag fråndessa förhandlingar, så att vi långsiktigt kan komma till rätta med problemen. AnL 77 (vpk): Jag har noterat att civilministern nämner skall diskutera både sjukfrånvaron och en ökad effektivitet. Eftersomcivilministern nämner dessa områden, tycker jag att def vore väldigtintressant att höra vilka tankar som civilministern har i frågan. Vilka förslag fill åtgärder har ni för aff förbättraeffektiviteten och komma till rätta med sjuklighefen? Den kopplingenmåste väl finnas, eftersom ni nämner de här två områdena . Jag hävdar att ett ensidigt inriktande på effektivitet kanfå helt motsatta effekter, när man vet vad det är som framkallar den högasjuklighefen hos städpersonalen, riämligen att arbetet är alldelesför tungt och slitsamt. AnL 78 Civilminister : vill jag säga till MargöIngvardsson aft hon umgås med en förenklad verklighetsbild. Det är ett allmäntproblem som vi har upptäckt, som inte bara gäller städning. Generellt gälleratt vi har en administrativ överbyggnad i vår organisation och en rad brister isättet att organisera statlig verksamhet. Det är fill fördel för personalen ochför verksamheten, om man kan rätta till sådana brister. Därför diskuterar vi inte ensidigt den högasjukskrivningsfrekvensen, utan vi ser också på om vi kan förändraorganisationen till fördel för städerskorna och för verksamheten. AnL 79 MARGÖ (vpk): Jag tror inte alls att jag har en enkel synpå def här problemet. Jag vill gärna gå djupare i frågan, och närcivilministern talar om att effektiviteten måste ökas vill jag gärna veta vadcivilministern menar med det uttrycket. Det ligger en viss fara i attanvända schablonuttryck utan att tala om vilken mening man lägger i deuttrycken. Jag har försökt att få civilministern att förklara vad hanegentligen menar med ökad effektivitet, men jag konstaterar att han inte kange mig det svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 20 8Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:142 av () tillarbetsmarknadsministern om följderna av det nya ayfalef om Gotlandstrafiken urarbetsmarknadspolitisk synpunkt; Med anledning av att statenstransportråd har sagt upp avtalet med de anställda och deras organisationer med största oro på möjligheten församtlig personal i ' att kunna få fortsatt sysselsättning itrafiken mellan och fastlandet. är som region eftav de län som har den högsta arbetslösheten i . Enligt länsarbetsnämdenpå står ca 3 000 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Det ärmer än av arbetskraften. Av de arbetslösa är . Mot bakgrund av detta framstår det som mycket allvarligtatt näst största privata företag på ett så lättvindigt sätt försvinnerfrån den så bräckliga arbetsmarknaden' på . Den uppkomna situationen reser en rad frågetecken somregeringen måste räta ut och därför vill jag ställa följande frågor: Kommer regeringen att verka för attdet ställs garantier för att nuvarande anställd personal i Gotlandbereds fortsatt anställning i Gotlandstrafiken? Kommer det fortsättningsvis att i samma omfattning somhittills rekryteras personal till denna trafik från den gotländskaarbetsmarknaden? Vilka garantier kommer att lämnas för att även ifortsättningen rekrytering av såsongsansfällda sker bland arbetslös ochferieledig ungdom på ? Har regeringen beaktat bieffekterna i form av minskadsysselsättning hos underleverantörer som levererar varor och tjänster? Kommer eventuella fördelar med det nya avtalet att uppvägakostnaderna för de arbetsmarknadspolifiska åtgärder som blir följden? Avser regeringen aft utföra och redovisa övergripandesamhällsekonomisk bedömning innan ett nytt avtal tecknas? 1986/87:143 av () till justitieministernom polisdistriktsindelningen i : I takt med bostadsbyggandet och denövriga samhällsplaneringen har polisdistrikfsindelningen i resp.Stockholms lån kommit att bli infe bara egendomlig utan i lika hög grad enservice- och säkerhetsfråga. expansion under 1960- och 1970-falen harskett uteslutande västerut. skär in mellanförorfskommunerna . Stadsdelarna är delar av polisvaktdistrikt 6 i , varshuvudstation är belägen flera mil ifrån den yttre täfortsbildningen, iVällingby centrum. Prot.1986/87:55 om planeringen av polisresurserna är sådan aft man harpolisfordon 15 januari1987 stationerade i dessa delar är dettill man åker för måltidsuppehåll ,, .,, , r. och för att bytabesättningar. Det är en läng fid som åtgår för aff göra dessa Meddelande om frågor ; 6 6 6 dispositionermedan området står obevakat. Det kan i detta sammanhang finnas anledning attpåpeka aft dessa nya förorter också har en högre brottsfrekvens än äldreområden. Men det är också en servicefråga. Människor som efter detatt de kommer hem från arbetet måste sätta sig och åka flera mil kollektivteller i egen bil drar sig naturligtvisför aft gå fill polisen med sina problem,annat ån om de är av stor vikt. Särskilt för äldre och handikappade är dettaett avsevärt bekymmer, Alla medborgare skall ha möjlighet aft kunna komma ikontakt , med en polis utan att behöva avsätta omfattande tid och, kanske änvärre, ta ledigt från arbetet och därvid få vidkännas en ekonomisk uppoffring, är alltså situationen den att människorna i Kistahar närmare till , och bevakningsmässigt skulle rimligeninordnas i polisdistrikt, polisdistrikt omfattar med omgivande områden.För att Solriapolisen skall kunna nå det området krävs att man korsarStockholms polisdistrikt. Det kan knappast vara rimligt i tider med krav påbesparingar, polisdistrikt ligger som en naturlig del avStockholm men har egen polisstation. Med den förhållandevis beskedligabrottsfrekvensen skulle med stor fördel kunna utgöra ett vaktdisfriktunder , Därvid skulle en hel del rationaliseringsvinster göras,som bevakningen infe skulle påverkas. Motbakgrund av vad jag ovan anfört vill jag fråga statsrådet följande: Är statsrådet beredd att se överden polisdistriktsindelning som råder i ? Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attsäkersfälla service och krav på säkerhet för de som bor i de allranordvästligaste delarna av såsom Åkalla, m,fl, områden? 21 8 Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:295 av () till jordbruksministernom frukt-importen: fastställdei går, , datum för frisläppande av importfrukten. Detfastställda datumet är . Det finns stora lager av svensk frukt av högkvalitet, Enbart Förenade Frukt i har ca i kyllager. Förra årethävdes importstoppet . Jag vill därför ställa följande fråga: 124 Vad är anledningen fill attimportstoppet hävs nästan en månad tidigare i PrOt. 1986/87:55 år än ? 1986/87:296 av () tillarbetsmarknadsministern om förmedlingen av "svart" arbetskraft: Enligt en upprättad promemoria frånpolisens ekorofel i har en företagare gjort anmälan motarbetsförmedlingen där. Enligt anmälaren har han vid arbetsförmedlingen iKristianstad efterfrågat tillfällig arbetskraft för lossning av järnvägsvagn. Anmälaren säger att han då från handläggande tjänsteman påarbetsförmedlingen fått följande svar: "Räknar Ni med att fa uppersättning då blir det svårt att få några killar, om det skall beskattas," Detta måste ses som ett högst anmärkningsvärt uttalande aven tjänsteman vid arbetsförmedlingen. Att s: k, svartjobb förekommer i en storomfattning, bl, a, byte av tjänster, är välkänt även för politikerna.