prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Förhållandena för människorna i är allmänt svåra,främst på grund av landets fattigdom. Den vietnamesiska arbetsmarknaden har,liksom andra , drag som är främmande för vår syn. Detta blir särskiltpåtagligt för skogsarbetare i isolerade områden. Förbättringar förskogsarbetarna i Vinh har dock genomförts inte minst på grund avkrav från . Rekryteringen inriktas nu mer på människor som redan bor iskogsområdet, vilket gör det lättare för dem att hålla kontakten med sinafamiljer. Det har också blivit lättare att lämna arbetet. Löner och andravillkor har förbättrats. När jag besvarade en interpellation om i riksdagenden , redogjorde jag mer utförligt för de skäl som låg till grund förregeringens konstaterande att viktiga förbättringar ägt rum. Det som hänt sedandess är bl.a. att en grupp som inkluderade en representant för det svenskaskogsarbetareförbundet besökt skogsprojektet. Dessutom har förberedelserna fören ny genomgripande utvärdering inletts. Denna skall genomföras . Situationen för skogsarbetarna är svår, varför det ärnaturligt att kräva förbättringar. Detta har också den svenska regeringengjort. Problemen bör angripas genom en fortsätt noggrann uppföljning och dialogmed Vietnartis regering. Jag kommer att aktivt följa hur situationen förskogsarbetarna utvecklas. AnL 178RUNE (): Jag tackar statsrådet för svaret. Tyvärrmåste jag komma med en vid det här laget närmast traditionell replik att jaginte anser att statsrådet svarat på min fråga. Jag tror att den som läser minfråga till alla delar instämmer i mitt omdöme om svaret. Jag fick inte svar på om förhållandena för skogsarbetarnaväsentligt har förbättrats och om tvångsrekryteringen upphört. Jag vill påpeka att det är en mycket svår belastning atttvångsarbete förekommer på ett av våra biståndsprojekt. I en tidigare debatt har regeringen ställt i utsikt attdet fortsatta biståndet till Bai skulle vara beroende på omtvångsarbetet fortsatte eller upphörde. Biståndsministern, generaldirektör m.fl. hargett-sken av att en SID A-rapport visar att tvångsarbetet upphört. När mangranskar saken visar det sig att detta med tvångsarbetet aldrig undersökts påett seriöst sett. Statsrådet har själv åberopat en ILO-rapport.Tydligen fäste statsrådet stor betydelse vid den. Det var ettteiefax till SIDAmed personliga kommentarer från en enskild tjänsteman som hade avgett denrapporten som ett yttrande över SIDA:s" uppföljningsrapport. Tjänstemannenhar aldrig varit i , aldrig genomfört en socio-ekonomisk studie i ettu-land, inte sett några metodproblern och inte haft tillgång till denursprungliga rapporten, som är utgångspunkten för jämförelsen. Jag måste fråga statsrådet : fortfarande av den uppfattningen att den var något attfästa avseende vid i detta fall? Om arbetsförhållandena vid Bai AnL 179MARGARETHA AF (): Det är faktiskt nästan med en känsla avhopplöshet som man nu återigen måste konstatera att biståndsministern inte kange kammaren besked om att tvångsarbetet vid Bai upphört. Första gången tvångsarbetet aktualiserades var i december1982. När skall regeringen inse att inte kan acceptera tvångsarbete vidav stödda biståndsprojekt? Och hur kan man säga sig företräda, som gör, demokratiska värden i biståndet när man accepterartvångsarbete? Har kvinnorna ens fått det bättre, sombiståndsministern påstår? kom en jägmästare hem och vände sig tillmassmedia - för det kan man ju göra i - och sade att SIDA svikerarbetarna. Kanske har några av de 60 brigader som finns i skogen fåttdet något bättre, men enligt denne man hade de flesta icke fått det. Skandalenvid Bai fortsätter. Tyvärr finns anledning att dela som hon framför i , att såväl regeringen som SIDAförsöker föra allmänheten och bakom ljuset i denna fråga. Om arbetsförhållandena vid Bai Av mitt svar framgår att jag anser att detfinns ytterligare förbättringar som vi bör kräva av , och det gör viockså. Jag framhöll också hur arbetsmarknad avsevärtskiljer sig från den svenska. Det finns inslag som väcker betänkligheter, menså är det i de flesta . Fatfigdomen gör att man har en hel del systemsom vi inte skulle acceptera. Det är inte för att länderna är felfria som vi samarbetarmed dem, utan för att vi tror att vi kan åstadkomma vissa förbättringar. Jag kan visst förstå och ha respekt för dem som riktarkritik mot dessa förhållanden. Jag anser att det är riktigt att rikta kritikmot rekryteringen och villkoren för anställning i skogsprojektet i Vinh Phu,Det är av det skälet den ställt krav på ändringar irekrytering och anställningsvillkor och de materiella villkoren. Det är enfråga vi arbetar med. AnL 181 (): Jag får intrycket att biståndsministern inteförstår själva frågeställningen. Hennes inlägg måste ju tolkas som attbiståndsministern på grund av vissa omständigheter accepterar tvångsarbete i avSverige stödda projekt. Jag tycker att biståndsministern skall ge kammaren ettbesked: Är det så att om det finns "förmildrande" omständigheter, dåaccepterar tvångsarbete? AnL 182 (): Jag tycker att vi i debatter här i kammarenskall kunna lita på de besked vi får ifrån statsråden, ja, över huvud taget demeddebattörer man har i olika frågor. Om statsrådet är missledd eller inte kanjag inte yttra mig om, men de uppgifter hon lämnat vid tidigare debatterbeträffande kontrollen av om tvångsarbete förekommer eller inte har inte varitatt lita på. Och den rapport från som är åberopad har visat sigvara ett papper som är fabricerat på hemmaplan av en som aldrig varit iVietnam, Vad är det för bevis om tvångsarbete förekommer eller inte? Detta är svårt att acceptera, omman skall bevilja ett fortsatt bistånd till Bai , Jag är närmast chockadöver att jag har fått del av dessa uppgifter. Angående sade jag redan idebatten att det handlade om en bedömning som gjorts av en konsult hosILO av förhållandena för skogsarbetarna i i jämförelse med andraasiatiska länder. Vi skall inte blåsa upp den rapporten till någonting mer änvad den är. Det var en av de rapporter som låg till grund för bedömningen ivåras. Jag är nu inte mindre övertygad om, ,att vi gör skogsarbetarna i Vinh bäst nytta genom att fortsättaatt ge bistånd som vi har utlovat och då har möjlighet att ställa krav påförbättringar. Vad skulle vi göra för nytta om vi drog oss ur det projektet? AnL 184MARGARETHA AF (): Jag tycker att det är skyldighet attställa krav på att tvångsarbetet i skogen upphör. Jag tycker saken är så enkel.Jag kan inte se annat än att det skulle vara den bästa hjälpen för kvinnornasom har det svårt i skogen. AnL 185 (): Det är inte jag som blåst upp denna rapportfrån . Men när statsrådet åberopar rapporten och tar den som skäl för attfortsätta biståndet till Bai , då måste jag ta denna rapport påallvar. Det kan inte vara rimligt att i en debatt i riksdagenåberopa en rapport som kommit från en person som aldrig varit i ochaldrig har utfört undersökningar av den här karaktären beträffandehjälpverksamhet till ett u-land. Vad har en sådan rapport för värde? Överläggningen var härmed avslutad. Om ett befordringssystem för högskolelektorer ochhögskoleadjunkter 408 Svar på fråga 1986/87:258 om ett befordringssystem för högskolelektorer ochhögskoleadjunkter har frågat mig om och när jagavser att ta upp frågan om befordringssystem för högskolelektorer ochhögskoleadjunkter. Högskolans viktigaste resurs är den forskande ochundervisande personalen. Engagerade insatser från högskolelärarnas sida är enförutsättning för framgångsrik verksamhet inom högskolan. Det är därför viktigtatt finna lämpliga former för stimulans och uppmuntran till dessa lärare. Dettakan givetvis åstadkommas på olika sätt. Regeringen uppdrog med anledning av det riksdagsuttalande,som hänvisar till, åt universitets- och högskoleämbetet attutreda ett system med titulaturbelöningar för högskolans lärare. UHÄ har vidredovisningen av uppdraget framhållit att verket för sin del är tveksamt tillett sådant system. Regeringen kommer att redovisa sitt ställningstagande iden forskningsproposition som läggs fram . AnL 187 (): Jag ber att få tacka utbildningsministerBodström för detta svar. Man är kanske något förvånad och ävenledes en aningmisstänksam, men jag hade väntat mig ett ganska rakt besked om att frågan nustod inför sitt avgörande. När propositionen om en ny arbets- och tjänsteorganisationvid våra högskolor behandlades, fanns fem motioner, från samtliga fem här iriksdagen företrädda partier, som talade om att någon form av belöningssystemför universitetslektorer och universitetsadjunkter borde finnas. Utskottet varhelt enigt i sin uppfattning att någon form för sådant befordringssystemskulle införas. 8 protokoll 1986/87:47 Prot.1986/87:47. Om ett befordringssystem för högskolelektorer ochhögskoleadjunkter I budgetpropositionen talade regeringenom för oss att UHÄ hade redovisat ett förslag till befordringssystem och attförslaget var under beredning. säger utbildningsministern att UHÄ var tveksamt tillett sådant förslag och att regeringen kommer att redovisa sittställningstagande i forskningspropositionen. Det är detta som gör migmisstänksam. Varför inte i budgetpropositionen? Det är ju ingaforskningstjänster det handlar om. Det vore tacknämligt om utbildningsministern ville gekammaren ett klart besked. Kommer regeringen att lägga fram förslag om ettsådant befordringssystem, eller kommer man att sätta sig över ett enhälligtutskotts bedömning och beställning? Jag förstår att syftar på ettbelöningssystem som väsentligen skulle utgöras av en titulatur. Den som ettantal är tjänstgjort som högskoleadjunkt skulle få titeln högskolelektor, ochden som tjänstgjort på ett framgångsrikt sätt som högskolelektorskulle få titeln professor. Det har emellertid från många håll anmälts en starktveksamhet mot att låta professorstiteln avse något annat än den normalt görvid ett universitet i och andra länder. Sedan de nämnda motionerna behandlats har vi fått ettlönesystem som bör göra det möjligt att ge en särskild ersättning tillpedagogiskt skickliga lärare, men med bibehållande av en titel som svarar motderas tjänsteställning. AnL 189 (): Jag vill erinra utbildningsministern om attutskottet i mycket klara verba deklarerade att utöver inkomstbelöningar, alltsåinförande av ett lönefältssystem, beställdes ett rent befordringssystem. Manangav också titeln biträdande professor som en tänkbar titel att ge enuniversitetslektor i detta hänseende. Jag tror att det för kammaren är en rätt stor överraskningatt man från regeringens sida ställer sig negativ till detta som ett enigtutskott kommit fram till - och inte bara ett enigt utskott: gjorde samma deklaration, och det var inteminst på den som många av motionerna stödde sig. Det är förvånande och mycket beklagligt att regeringen pådetta sätt går ifrån uttalade vilja. Överläggningen var härmed avslutad. 41 8Svar på frågorna 1986/87:261 och 262 om kvaliteten på de medellångavårdyrkesutbildningarna AnL 190 Utbildningsminister : och har ställtfrågor till mig om viss vårdutbildning. Jag vill svara på dessa frågor i ettsammanhang. Sjuksköterskor utbildas på hälso- ochsjukvårdslinjen inom den kommunala högskoleutbildningen. För antagning tilllinjen krävs dels allmän behörighet för högskolestudier, dels särskildbehörighet. Den särskilda behörigheten uppnås vanligen genom att den studerandegenomgår vårdlinjen i gymnasieskolan. Vårdutbildningen kan därmed påbörjasredan såsom anger. Det finns dock en alternativ studieväg, som innebär attlinjevalet skjuts . De studerande som vill blisjuksköterskor men som har genomgått annan linje i gymnasieskolan än vårdlinjenkan gå en 1-årig kompletteringskurs i vårdämnen för att erhålla dels särskildbehörighet för tillträde till bl.a. utbildning till sjuksköterska, delskompetens som undersköterska. Denna studieväg har blivit allt vanligare hosstuderande, som väljer att utbilda sig för ett vårdyrke. Man kan också förbereda sig för sjuksköterskeutbildningensåsom vuxenstuderande inom vuxenutbildning. Vårdlinjen i gymnasieskolan omfattar tvåår. Översynen av gymnasieskolaris yrkesinriktade linjer (ÖGY) har föreslagitatt bl. a. vårdlinjen skall förlängas till att omfatta . ÖGY:s förslagbereds inom . Jag vill dock redan nu tala omatt jag är positiv till en förlängning äv vårdlinjen. En sådan förlängningmedför kostnader. En förutsättning för ett genomförande är givetvis attförlängningen kan finansieras. tar även upp frågan om inställningtill den svenska sjuksköterskeutbildningen. Jag kan iriformera att de berörda nordiska ministrarna vid ett möte i i ärhar enats om att sjuksköterskorna även i fortsättningen skall omfattas av dengemensamma nordiska arbetsmarknaden. Om kvaliteten på de medellånga vårdyrkesutbildningarna AnL 191GULLAN (): Jag ber att fä tacka utbildningsministern försvaret. Utbildningsministern och jag har diskuterat dessa frågor tidigare, bådehär i kammaren och så att säga indirekt via radion. Jag har uppfattatutbildningsministern såsom absolut mer positiv till en förbättradvårdutbildning än hans kollega socialministern, som jag diskuterade medhäromdagen. Hon tycker att det är bra som det är och bara avvaktar. Jag sättersärskilt stort värde på att utbildningsministern är positiv till en förlängningav gymnasieskolans vårdlinje. Det är helt i enlighet med de krav som harframställts av en rad vårdskolor, , UHÄ och även riksdagensutbildningsutskott. Tala om detta för socialministern - jag ber! Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden för sjuksköterskorgäller faktiskt bara sjuksköterskor med utbildning på den allmänna hälso- ochsjukvårdslinjen. Alla andra skall prövas individuellt. Jag tycker att detta är Om kvaliteten på de medellånga vårdyrkesutbildningarna Prot.1986/87:47 beklämmande. har svenska sjuksköterskor varit ansedda såsom11 bland de bästa i världen. Jag är glad över attutbildningsministern tycker att sjuksköterskorna utgör en duktig yrkesgrupp.Det tycker även jag när det gäller gårdagens sjuksköterskor och dem som ärverksamma . Men jag är orolig för de sjuksköterskor som kommer attutexamineras från den nya vårdutbildningen. Därför är det så viktigt attutbildningsministern tar denna fråga på allvar. Jag vill erinra om att ett enigt socialutskott uttaladesig fill förmån för och min motion om attläkemedelsräkningen liksom matematikutbildningen bör förbättras väsentligt inomvårdyrkesutbildningen. vill jag fråga: När kan vi förvänta oss ettpositivt förslag till en ännu bättre vårdutbildning? AnL 192 (): Tack för svaret, utbildningsministern. Jagställde min fråga därför att jag tycker att vårdutbildningarna under detsenaste året har kommit i fokus på ett negativt sätt. Det är oroande. Man kanläsa om att unga elever inte är mogna för vårduppgiften, att allt färre sökertill vårdlinjen och att sjuksköterskor utgör ett hot mot patienter. Såsomgammal sjuksköterska upplever jag detta oroande. På behandlades flera motionerangående en utökning av gymnasieskolans vårdlinje till . Detta är ävenförbundets åsikt. Det är bra att utbildningsministern är positivt inställd utökning. Skall vi kunna behålla vår erkänt duktiga sjuksköterskekår, måstebl.a. gymnasiala vårdlinjen förlängas med . Ett krav från SHSTF:skongress var även att de naturvetenskapliga ämnena samt matematik måste in påett helt annat sätt i utbildningen. doktorerade en sjukvårdslärare på bl. a. orsakentill allt fler avhopp från vårdlinjen i gymnasieskolan. Hon hade undersökt 18gymnasieskolor och därvid funnit att av de unga eleverna lämnar sinutbildning. Eleverna är inte mogna. När de börjar pä vårdlinjen, känner mångaatt de inte klarar av undervisningen. Denna sjukvårdslärare anser att enförlängning av vårdlinjen med skulle hjälpa till att lösa problemen. Jaghoppas att utbildningsministern tar ett ordentligt tag när det gällervårdlinjens förlängning med . AnL 193 Utbildningsminister : Herr talman!Jag tror att det är en missuppfattning att socialministern skulle ha en annanuppfattning än jag. Det är nämligen önskvärt att även vårdutbildningen förlängssamtidigt som mycken annan yrkesutbildning på gymnasienivå förlängs. När det gäller frågan om de specialutbildadesjuksköterskornas möjligheter att tjänstgöra i annat nordiskt land vill jagframhålla att utbildningarna skiljer sig så mycket åt att man i varje landmåste individuellt pröva ansökningarna. Vi skall således pröva ansökningar frånnorska, danska och finska sjuksköterskor. Jag anser självfallet att sådana ämnen som matematik, somSiri Häggmark nämnde, är naturliga inslag i en förlängd gymnasialvårdutbildning. AnL 194 (): Jag är ledsen över att behöva berätta förutbildningsministern att socialministern vid en interpellationsdebatt den 2december svarade mig att hon "inte fann något behov av attföreta några studieorganisatoriska förändringar". Hon tyckte att man lugntkan avvakta utvecklingen. Det gjorde oss faktiskt ganska skrämda. Åter och återförekommer en debatt i pressen, där inte minst läkare talar om att de är oroadeöver de unga blivande sjuksköterskornas förmåga att klara sina arbetsuppgifterinom hälso- och sjukvården. Är det någonstans bristande matematikkunskaper ärdirekt livsfarliga för patienten, så är det inom hälso-och sjukvården, där detär så viktigt att man kan sätta decimalkommat rätt och inte ger patienten tiogånger för hög dos. En sjuksköterska måste kunna göra vissa omvandlingar så attpatienten får rätt dos av den medicin som han eller hon skall ha. Det är positivt att utbildningsministern har full respektför utbildningskraven och kommer att framlägga ett förslag. AnL 195 (): Jag tackar också för utbildningsministernsuttalande om maiematikkunskaperna. Jag har samma åsikt som . Debristande matematikkunskaperna är skrämmande. Antalet ärenden i hälso-ochsjukvårdens ansvarsnämnd just när det gäller felräkningar är oroande stort. Jag vill trycka på att de naturvetenskapliga ämnena måstefå en ökad tyngd i vårdyrkesutbildningen. Många elever hoppar av just därföratt de känner att de helt enkelt inte har en tillräcklig grund att stå på. Vimåste göra allt - jag hoppas att utbildningsministern här verkligen går ibräschen - för att den negativa klang som vårdutbildningen plötsligt har fåttförsvinner. Vårdyrket har varit attraktivt. Det måste förbli attraktivt. Denna förlängninggör dessutom att vårdyrket får tillbaka en status, som jag tyvärr tycker attdet är på väg att tappa. AnL 196 Utbildningsminister : Herr talman!Jag vill för ordningens skull nämna att det krävdes endast grundskolaför tillträde,till sjuksköterskeutbildning. Kravet ändrades sedan tillgenomgången gymnasieskola, vilket nu gäller. Åtminstone , då jag hade anledning att undersökasaken, hade ännu ingen sjuksköterska utbildad efter det nya systemet anmältsfill . Särskild utbildning anordnas för att sjuksköterskor utbildadeefter den äldre ordningen skall vinna samma kunskaper som sjuksköterskorutbildade efter nu gällande ordning. AnL 197 (): Det kan väl tänkas att inga av de nyasjuksköterskorna figurerar i ansvarighetsfallen. Det är bra, men det är ändåväldigt negativt att sädana ärenden över huvud taget förekommer. Om kvaliteten på de medellånga värdyrkesutbildningarna Prot.1986/87:47 Visst har den nya utbildningenförtjänster, men det måste ändå vara Om vapenexporten till - någonting sombrister, när flera blivande sjuksköterskor känner att de inte vill fortsättautan hoppar av. Det är inte längre attraktivt. Då måste vi göra någonting. Jagär därför glad över att utbildningsministern verkligen tar denna fråga påallvar. AnL 198 (): Det är gott och väl att kravet ökades frångrundskoleutbildning till gymnasieutbildning. Sedan kan man - men det blir välen annan debatt se på vad grundskoleutbildningen har medfört. Tyvärr har dagenssjuksköterskor alltför dåliga kunskaper i rriatematik, och det har väl de flestaelever som har gått i dagens eller gårdagens grundskola. Det var säkertnödvändigt att höja kravet till gymnasienivå. Utbildningsministern behöver knappast undervisa mig ifråga om vårdutbildningen. Jag är glad över att jag kunde skriva minaförsta motioner i detta viktiga ämne. Det har i alla fall blivit resultat såsmåningom. Om vi tar varandra i hand, kanske vi kan åstadkomnia en ännu bättrevårdutbildning . Överläggningen var härmed avslutad. 42 8 Svar på fråga 1986/87:257 om vapenexporten tillSingapore AnL 199 Statsrådet : har frågat mig hur mångasvenska fartygskanoner som har exporterats till under olika år sedan1979 och vart dessa leveranser har tagit vägen. Som ett led i strävandena att ge allmänheten ökadinformation om vår vapenexport offentliggör regeringen värdet avden krigsmaterielexport som gått till varje enskilt land. Med hänsyn till detköpande landets intresse av att inte avslöja sina försvarsdispositioner kanregeringen däremot inte offentliggöra sammansättningen av den export som gårtill varje enskilt land. Ett offentliggörande av sådan information skulleallvarligt skada och i de flesta fall omöjliggöra den svenskaförsvarsindustrins möjligheter att verka på världsmarknaden. Detta skulle intestå i överensstämmelse med de riktlinjer för vapenexporten som tagits avriksdagen. Full information om ärenden av större vikt som rörkrigsmaterielexport lämnas dock till utrikesnämnden. Frågor som rör krigsmaterielexportföljs också av den inrättade rådgivande nämnden, som har enbred och kontinuerlig insyn på detta ärendeområde. I denna nämnd är också detparti som tillhör representerat. AnL 200 MARIALEISSNER (fp): Herr talman! Jag vill tacka för svaret.Vapenexporten till är naturligtvis ett bekymmer för regeringen.Landet är skäligen misstänkt för vidareexport av svenska vapen.Dessa misstankar är nu föremal för en polisutredning. Det handlar knappast omnågra vaga misstankar, utan det finns mycket starka skäl att tro att illegalvidareexport av svenska vapen förekommit. Trots detta exporteras svenska vapenfortfarande till . Under de senaste sex sju åren har det sålts vapenför till , för 270 milj, kr. Det har också förekommit uppgifter om omfattande export avfartygskanoner. Vad gör med dessa märigder av vapen? Flottan ärmycket begränsad. Kan landet möjligen fortsätta med sin vidareexport? Tankenligger nära till hands som förklaring till de omfattande vapenaffärerna. Därförbad jag om en redogörelse för hur många fartygskanoner som exporterats tillSingapore, Jag har inte fått något svar. Det är mycket beklagligt, inte baradärför att det kvarstår frågetecken kring vapenexporten till utanockså därför att utrikeshandelsministern skapat nya frågetecken. Är regeringenrädd för att en sådan sammanställning som jag begärt skulle ge en bild av enomfattande vidareexport via ? Skulle ett svar på min fråga bekräftamisstankarna om att vidareexporte-rat fartygskanoner? Jag finneringen annan logisk förklaring till att utrikeshandelsministern vägrar attsvara på min fråga, , AnL 201 Statsrådet : Jag svarar enligt de regler som harfastställt för redovisningen av svensk vapenexport. Det ges, en redovisningvarje år till . Jag förutsätter att dessutom harförtroende för den person från hennes parti som sitter i den rådgivande nämndenoch således har tagit del av alla nya vapensystem som harexporterats till , Vi skall, herr talman, i detta sammanhang ocksåkomma ihåg att till betydande del bygger upp sitt försvar på,leveranser från , Med hänvisning till detta kanske storleken avleveranserna inte är så anmärkningsvärd, AnL 202 (): Det är mycket märkligt att man inte skallkunna få någon klarhet, när krigsmaterielinspektören vid flera tillfällentidigare givit in-, formation av liknande karaktär som jag nu vägras att fä. År1985 gav krigsmaterielinspektören uppgifter om att 22 armékanoner sålts 1980,Vi fick dessutom veta av.krigsmaterielinspektören att 13 fartygskanonersålts till , Det är några exempel där manuppenbarligen inte av sekretesskäl vägrat ge information av denna karaktär.Därför tycker jag att det är märkligt att jag inte kan få svar på min fråga. Jag kan inte se annat än atthänvisningen till sekretess i detta fall snarare förefaller göras för attskydda regeringen; inte för ått skydda försvarsindustrin.