prot · GA0988 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:88 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:177 1 Kommunikationsminister : Herrtalman! På grund av att interpellanten är förhindrad att taemot svaret på interpellationen så besvaras interpellationen inte inom denföreskrivna tiden av . Jag har överenskommit med interpellanten attbesvara interpellationen . 3 § Svar på interpellationerna 1986/87:168 och 180 omupprustning av har frågat mig om jag vidhållersvaret att skall få en upprustning och tryggadframtid. Han har vidare frågat mig om jag kan tänka mig att ta uppförhandlingar med Norska Statsbanorna angående deras intresse för att bygga utjärnvägen över . . har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser att vidta för att säkerställa att trafiken på upprätthålls ochatt banan upprustas fill högre standard. Han har också frågat om regeringenavser uppta förhandlingar med norska järnvägsmyndigheter om utbyggnad avBohusbanan, så att denna anknyts till de norska järnvägarna. Jag besvarar de båda interpellationerna i ett sammanhangoch vill då först hänvisa fill det svar jag lämnade på en liknandeinterpellation av . Jag erinrade då omatt tillhör riksnätet och att den därför - enligt 1979 årstrafikpolifiska beslut -skall finnas kvar under överblickbar framtid. Jagsvarade att det i första hand är SJ som har att väga olika investeringskrav motvarandra och att upprätthålla en acceptabel trafikeringsstandard. Vidaresvarade jag att någon kapacitetsutbyggnad, t. ex. genom dubbelspär, ellerutbyggnad till inte är aktuell för . I den debatt som följde erinrade jag om att SJ på olikasätt rustar upp banan, i första hand på delen söder om . Jag påmindevidare om att regering och riksdag skall lägga fast anslagsramarna och därmedange inriktningenbeträffande trafikpolitiken men att de däremot inte skall behandla varjeenskild investering på varje del av bannätet. Dessa minauttalanden är givetvis fortfarande giltiga. Jag vill i sammanhanget erinra om det trafikpolitiskautvecklingsarbete som pågår inom med sikte pä.entrafikpolitisk proposition . Genom propositionen får än engång möjlighet att ta ställning till bl. a. det framtida järnvägsnätet. Inomramen för det arbetet kommer även att behandlas. Låt mig ge en komplettering när det gäller den diskuteradeförlängningen av in i . har en rad förslagväckts om nya järnvägsleder i landet. Gemensamt för dem är att de ärsynnerligen kapitalkrävande. Låt mig som exempel bara nämna de projekt somkallats Götalandsbanan, och samt Arlandaspåret,förlängning av ostkustbanan, utbyggnad av Västerdalsbanan och tunnel genomHallandsåsen. Till raden av projekt kan nu fogas en förlängning av Bohusbanan.Det är nu dags att vi försöker få en samlad bedömning av dessa framtidsprojekt.En sådan kommer därför att göras inom ramen för det trafikpolitiskautvecklingsarbetet. 3 (): Jag tackar för svaret, och jag är glad föratt detta åtminstone följer förutvarande uttalanden och löften. Jag kan förstå om kommunikationsministern tycker att jagåterkommer i frågan om litet ofta. Orsaken till angelägenheten är att bohuslänningarna villha kvar sin bana i ett bra skick vad gäller själva banan och vagnparken. ärdet tyvärr inte så, man kan inte köra i full utsträckning, man kan inte belastabanan fullt ut varken när det gäller hastighet eller person- och godstrafik. Av kommunikationsministerns svar , som intevar direkt positivt, framkom det i alla fall att det skulle bli en vissupprustning. Svaret innehöll en bekräftelse på och ett löfte om att Bohusbananskulle vara kvar. Därför kan man inte bli annat än bestört över SJ;s banchefsuttalande om kvalitet och framtid samt över huvud taget över detointresse han visat för att underhålla och vidareutveckla införframtiden. Svaren till journalister inom både lokalradion och tidningarna harverkligen varit svårbegripliga och kluvna. Detta har gjort att både SJ-chefenFurbäck och banchefen för den västra regionen har gått in i den lokala debatteni . Som säkert kommunikationsministern känner till reser detmycket folk på - ca 600 000 och ca 300 000Uddevalla-Strömstad - detta enligt en uppgift som tagit fram.Den visar också att det inte finns någon riksnätsbana i som hardenna persontrafik. Persontrafiken har också ökat ganska mycket under senareår. När det gäller godstrafiken går det inte att göra en jämförelse, eftersomman från SJ:s sida inte ger någon chans. Eftersom inte SJ villfinansiera upprustning, behövs det öronmärkta pengar tillBohusbanans upprustning för att kunna motivera förväntningarna från de åkandeoch från företag som vill göra godstransporter. Det nya intressanta inslaget i framtid är detnyväckta intresset från de norska statsbanorna att bygga ut järnvägen överSvinesund. NSB:s banchef säger i en intervju både med RadioTrestad och med att man från norsk sida gärna ser en utbyggnad avdenna väg. Man har också starka skäl, enligt intervjun, att just prioriteradenna väg. Även har den norske kommunikationsministerngjort ett liknande uttalande, som i och för sig togs tillbaka någon dagdärefter på ett mycket uppmärksammat sätt. I Hartmarks uttalande låg också ett erbjudande om ochintresse för stora ekonomiska insatser från norsk sida i utbyggnaden. Manerbjöd sig att stå för kostnaderna för bygget fram till Skeen. Trots dettapåstod den norske banchefen att SJ inte visar något intresse för att ensförhandla om och planera för framtiden. Det har varit flera märkliga uttalandenfrån den svenske banchefen i detta ärende. Den norske banchefen har sedermera i en debattartikel iBohusläningen halvt om halvt av någon underlig anledning tagittillbaka erbjudandet. Intervjun finns säkert inspelad och bevisar vad somsades. Han säger nu i artikeln att det hela var en framtidsvision om Bohusbananoch att de norska statsbanorna kan tänka sig att stå för anslutningskostnaden tillBohusbanan. Det är ju alltid något. SJ verkar inte ens ha någon vision omframtiden för denna bandel. Framtiden ser inte precis ljusare ut för den del av SJ somsysslar med spårbunden trafik efter ett uttalande i pressen i förra veckanfrån, som det sades, en närstående tjänsteman till finansminister löd: "Lägg ner stora delar av järnvägen och ersätt medbussar." Detta är ju också ett fantastiskt uttalande, med tanke påbelastningen på våra vägar och de miljöproblem som detta skulle skapa! Liknandetankar har framförts om den del av som går från tillStrömstad. Jag skulle inte tro att jag här behöver nämna något om hurEuropavägen ser ut pä denna sträcka och vad detta skulle innebära ur bådemiljö- och trafiksynpunkt. Jag vore mycket tacksam om kommunikationsministern kundege ett löfte om att ombyggnad och förlängning kommer att finnas medvid bedömningen av framtidsprojekten inom SJ:s bannät. 4 . (); Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag har ställt mina frågor mot bakgrund av den debatt som ständigtpågår om vara eller inte vara. Tidningarna i hade många artiklar omBohusbanan. Uttalanden gjordes från företrädare för om att underhällspengarfattades och att trafiken skulle komma att dras ned för att slutligen heltnedläggas. BOSAM, som är ett samarbetsorgan för kommunerna frän Uddevallaoch norrut, sammankallade representanter för kommuner inorra länsdelen, riksdagsledamöterna i och representanter för SJ fillett möte. Då fick vi uppgifter om att SJ inte alls hade planer på avveckling.Självfallet hade SJ problem med att inte ha tillräckligt med pengar för deåtgärder som erfordrades, men detta är ett problem som delar medandra verksamhetsområden. Vi enades om att tillsätta en grupp som skulle studeratrafiken och järnvägens betydelse m.m. men som också skulle kunna sägasvara ett PR-örgan för . I en rapport till kommittén noteras att antalet resandemellan och 1986 har ökat frän 1 000 personer en vardag till ungefär 1 400,dvs. Samarbetet med länstrafiken är en av orsakerna till detta. Men trots en positiv utveckling av resandet uttalar sigalltså höga SJ-chefer om att resandet rent allmänt har minskat ochatt detta speciellt gäller olönsamma linjer som . Ett annat uttryckär att man ville sätta in några bussar för att klara den här trafiken. KenthSkårvik har nämnt hur det skulle se ut om vi försöker att föra utytterligare trafik på den redan överbelastade . uttalade sig SJ:s företrädareför att man skulle lägga ned i norr. Generaldirektören gick också ini debatten och ställde sig bakom vad SJ;s företrädare hade sagt. Någonupprustning var inte aktuell, och någon sammankoppling med det norskabansystemet var helt utesluten. Till slut blev intervjuuttalandena och karusellen kringdetta sä pass besvärande att regionchefen tvingades gå ut med ett brev tillberörd personal och slå fast att är en riksnätsbana och skall såförbli till dess att beslutar något annat. Det är ju inte märkvärdigt, kommunikationsministern, omden bygd som norra utgör känner sig oerhört oroad av SJ;s ointresseför att driva järnvägen på ett sådant sätt att den förblir ett braresealternativ. Jag tycker att ministerns svar i den här delen är lamt.Det måste vara möjligt att ge besked om att skall behållas.Kommunikationsministern är ju väl hemmastadd pä och måste inse detorimliga i att vi skulle ha en järnväg som slutar i och sedan köramed bussar fill . Kommunikationsministern hänvisar till den beredning av entrafikpolitisk proposition som pågår. Statssekreteraren i kommunikationsdepartementethar i en intervju i uttryckt sig på ett sättsom gör att vi har anledning att vara litet oroade även för det arbetet. Itidningen står det; I ett så glesbefolkat land som måste vi skala bortförlegade infrastrukturer och effektivisera varje trafikgren till det ytterstaför att ha råd att bygga bort flaskhalsarna inom de samhällsekonomiskt lönsammadelarna av denna struktur. För järnvägens del kan det betyda ökadeinvesteringar i spår och tåg på stambanorna, ett lokalt ansvar för lokalalinjer som och en nedläggning av sträckor som varken SJ ellerlänstrafikbolagen är intresserade av. Lägger man till detta SJ;s syn, som är negativ, är jagoroad för vad som kan komma i den trafikpolitiska propositionen. Jag hoppadesatt min fråga skulle kunna göra det möjligt för kommunikationsministern attsäga att är en del av vårt järnvägssystem som skall behållas. I interpellationen har jag också tagit upp frågan omBohusbanans framtida roll. Jag vill se denna bana som en del av stamnätet.Ursprungligen skulle byggas för anslutning till det norska systemet.Det borde nu vara påtiden att efter invigningen och i ett skede med en stark utvecklingav samarbetet mellan och aktualisera de ursprungliga planerna. Utöver det internordiska intresset finns det även andraskäl för en utbyggnad. Trafiken med gods på har stor omfattning i dag.Tullens uppgifter pekar på att det transporteras 2,medbil över . Detta är en stor belastning på som naturligtvis tvingarfram stora investeringar på denna väg. Men vi kan konstatera att investeringstaktenär för låg. Trafiken kommer att öka ytteriigare, och risken för olyckor kommerockså att stiga. En möjlighet skulle då kunna vara att föra över en del avgodset till järnväg. Men skall SJ kunna få del av den godsmängd som gårpä lastvagnar på är enda förutsättningen att bygga ut till detnorska systemet. Självfallet är det av oerhört stor betydelse för norraBohuslän att en fungerande järnväg är anknuten till det norska systemet. Därförtycker jag att kommunikationsministerns svar på just den här punkten var mycketotillfredsställande. En sak är att vi har en rad projekt som är helt inhemska.Men här förutsätts att vi har ett resonemang med norska myndigheter, och jagfick inte alls något svar pä om den är beredd att takontakter med norska myndigheter för att i första hand se fill att den härfrågan blir ordentligt utredd, så att vi kan få med den i diskussionen om hurdet framtida stamnätet skall vara utformat. 5 (): Debatten om har blivit något av en följetong. Den har pågått inte bara suttit i utan har, som . nämnde, egentligen förevarit under mänga årtionden. har företrädare för olika partier bl.a. väckt motioner om , framför allt om den del som har att göra med en eventuell järnvägsförbindelse över . Såvitt jag förstår - inte minst genom upplysningar som jagfått av en kollega, som är järnvägare - är den del av som här hardiskuterats trots allt bättre än sitt rykte. Problemen är inte större än möjligen , på grund av tjälskador och annat, får lov att sänkahastigheten. Banan fungerar bättre än vad man ibland gör gällande från en heldel håll. Därför är det kanske inte så konstigt att framför allt SJ-anställdakänner oro, när det sprids rykten om att i stort sett inte fungeraröver huvud taget och att man knappast kan ta sig fram den vägen. Vad man egentligen bör diskutera när det gäller Bohusbananär hur vi skall ha det . Man borde inom en överblickbar framtidförsöka få klarhet i om det är en järnvägsförbindelse över som måstetill för att vi skall kunna klara det som jag utgår ifrån att vi alla ser somviktigast, nämligen att försöka föra över godstrafik från E6 till järnvägen.Godstrafiken innebär ju en stor belastning för just E6. Jag hoppas därför attSven Hulterström kan närmare belysa om man i den samlade bedömning som skallske - vi diskuterar ju nu ScanLink, bro över och annat - och införnästa års diskussioner i om en ny trafikpolitik har för avsikt att behandlafrågan om godstrafiken och vilken sträckning förbindelserna söderifrån upp tillNorge skall ha. Det är naturligtvis så att vi som kommer från den del av landetjag företräder har våra speciella åsikter utifrån våra lokala och regionalaintressen, och man kan fundera över vad exempelvis dalslänningarna tyckerutifrån sina intressen när det gäller den järnvägsförbindelse som är aktuellför dem. .Såvitt jag har förstått finns det en utbyggdkapacitet för att ta över godstrafik på järnvägen utan att detta för den skullställer till problem. Det finns säkert möjligheter att ta hand om även dengodsmängd som fraktas genom upp till och , om vibara hjälps åt och ser till att företagen väljer järnvägen. Det man som politiker i kan ha intresse av föratt en gång för alla avföra den här frågan är att någon gäng få ta ställningtill och fatta beslut om ett järnvägsnät på grundval av ett underlag där detklart framgår hur godstrafiken, persontrafiken och annat skall se ut iframtiden. Det bör ske en samlad bedömning, så att man slipper att viamassmedia få del av rykten som inte stämmer överens med verkligheten. Jaghoppas att kan klargöra om det i den samlade bedömningen skallingå en bedömning även av trafiken från och upp till . Jag må sedan på en punkt hålla med mina kolleger, somtalat tidigare i debatten. Om man ser på olika människors ambitioner kan manbeträffande vägdirektören i konstatera att han verkligen talar om hurhan vill att E 6 skall se ut, vilka investeringar som krävs för att klaraolycksfall och vad som över huvud taget krävs för att klara framtidens trafikpä E 6. Det är litet utav detta man saknar ifrån SJ:s sida. Även om det är riksdagoch regering som fastställer ramar och anslår medel för verksamheten så bordeSJ ha vissa ambitioner och visioner om hur man skall se på trafiken iframtiden, och då inte minst den trafik som går till . Detta måste alltsåkomma med i den här samlade bedömningen. Jag tror i och för sig att vi skall varaglada över att det förekommer en diskussion om , liksom om andratrafikprojekt. Däremot kan man möjligen beklaga att det när det gällerBohusbanan har kommit fram mycket tvivelaktiga och i vissa fall rent avoriktiga uppgifter i diskussionen. Sådant brukar inte föra en debatt framåt.Men i den mån sådana felaktigheter här förekommit bör man väl å andra sidanefter hand kunna rätta till dem. Jag tror att vi skall dela upp denna diskussion i tvådelar. Det handlar för det första om den nuvarande funktion i detlokala trafiksystemet och naturligtvis också om dess funktion för vidaretransport, framför allt godstransporter. För det andra handlar det omeventuella framtidsprojekt i detta område som man kan behöva diskutera. Jag har fidigare sagt att när det gäller den nuvarandeBohusbanans funktion finns det ingen anledning till oro så länge riksdagensbeslut ligger fast. Det bör också framhållas att det inte är sä, somdet ibland kan verka i denna debatt, att det inte görs något åt . Det görsinvesteringar på sträckningen mellan och a.till följd av den ökning av persontrafiken som har ägt rum under senare år.Bohusbanan i sin helhet har alltså inte lagts för fäfot. Däremot har man frånSJ;s sida naturligtvis varit mer tveksam till nya investeringar i delarna norrom , med hänsyn till det låga utnyttjande som banan har på desträckningarna. SJ måste ju, liksom alla andra, när man gör sina prioriteringarförsöka sätta in investeringsmedlen där pengarna bäst behövs och gör mestnytta. Därvid har väl norra delen av inte stått sig i konkurrensenmed andra projekt. Jag vill poängtera att det görs investeringar i Bohusbananoch att den delen av diskussionen handlar om den nuvarande banan, där beslutetgäller att banan under överblickbar framtid skall vara kvar. Sedan har detförts in olika framtidsprojekt i debatten. har intresset konkretiserat sig kring deneventuella utbyggnaden till . Det har redan konstaterats att det tydligenhar varit en rad missuppfattningar i det avseendet. Jag har själv kontrolleratmed min norske kollega att det ifrån norskt håll inte finns några konkretaplaner pä att bygga ut en järnväg i den sträckningen. Detta innebär dock inteatt vi inte skulle diskutera med de norska myndigheterna om hur den trafik somvi har ett gemensamt intresse av skall ordnas i detta område, vilket frågade om. Ännu så länge har man visserligen bara gjort mycketöversiktliga bedömningar av vilka insatser som behövs. Jag kan som exempelnämna att dessa översiktliga bedömningar visar att en upprustning av Bohusbananoch dess förlängning, på ett sådant sätt att man skulle dra en helt ny led överSvinesund, bedöms bli fyra gånger sä dyr som en upprustning av den järnväg vihar via Kornsjö. Skall man bygga ut en sådan ny järnvägssträckning rör det sigalltså om en investering på - jämfört med en mycketomfattande upprustning i storleksordningen , om man skallgå via Kornsjö. Visar sig dessa siffror hålla vid en närmare granskning såtvivlar jag på att man skulle få riksdag att ta den fyra gånger sådyra upprustningen, om man får i stort sett samma effekt genom att utnyttja ochförbättra den nuvarande banan. Jag har svårt att se vilket av partierna iriksdagen som i penningknapphetens tider - som vi nog får leva med länge ännu -skulle ställa upp för ett sådant alternativ. Men för den skull tycker jag inte - det vill jag gärnadirekt svara - att de här frågorna på nuvarande stadium böravföras från diskussionen, utan de bör naturligtvis ligga med i de bedömningarsom vi gör i det trafikpolitiska arbete som pågår. Där ingår alltsådiskussionerna om , trafiklösningarna på över huvud tagetoch vilka avvägningar man kan behöva göra. Till de riksdagsmän som med jämna mellanrum tar upp dessafrågor i skulle jag vilja säga att det kanske inte vore så dumt omman i satte sig ned och försökte presentera förslag tillkonstruktiva trafiklösningar i det egna området. . sade ju attvissa sådana överläggningar har ägt rum. Sädana diskussioner pågår på mångaandra håll i landet där man har likartade problem. Jag tror att det har en vissbetydelse när de olika projekten sä småningom skall sammanvägas i ett riksdagsbeslutom man inte bara har ställt krav på SJ utan engagerat sig och själv försökt attfinna egna lösningar. 7 (): Jag tackar för den redogörelsekommunikationsministern gav i sitt senaste anförande. Till det allra sista kanjag säga att det skall tas inifiativ till en sådan utredning. Jag vill minnasatt den sker i BOSAM:s regi, även om jag inte är hundraprocentigt säker på det.Det skall i alla fall göras en sådan utredning, och vi hoppas att det skallkunna presenteras en uppgift om vad detta kommer att kosta. Beträffande utvidgningen till säger den norskebanchefen i ett uttalande, som jag hoppas att kommunikationsministern kan tadel av vid tillfälle, att det ur norrmännens synvinkel är mycket mer angelägetatt bygga en bro över pä grund av att det blir mycket billigare fördem att ha den biten. Jag kan dock förstå att det kostar en hel del att drabanan genom . Har kommunikationsministern över huvud taget vid någottillfälle tänkt tanken att det finns andra pengar som kan blandas in? Det finnstrots allt företag som förut har gett till känna att de är intresserade av attsatsa pä de här delarna i samband med andra projekt med SJ och vägar. I samband med det som både ochkommunikationsministern tog upp vill jag påpeka följande. Att ryktena överhuvud taget kom i gång berodde ju på att SJ;s tjänstemän i hög ställning självahar ställt till oro. Jag tror inte att det hade blivit så stora debatter kringdet här, om man inte hade gått ut och sagt att detta är en dålig bana, somkommer att läggas ned . Det har varit ganska klara besked. SJ:sbanchef sade bl. a.: Vänd er fill era politiker, för det är de som får ordnadetta. Då frågade journalisten: Om ni nu får pengar, skall ni använda dem tillupprustning? Nej, var svaret. Detta finns inspelat av lokalradion i Bohuslän.Det finns alltså ganska mycket att ta i. Jag är tacksam för att SJ:s brev har gått ut, där man tarställning till vilka som får uttala sig eller inte. Det är ju kusligt att detskall behöva gå så långt inom en sä stor statlig organisation! 8 . (): Jag tackar för de kompletteringar som SvenHulterström gjorde. För att börja med framtidsvisionen av en annorlundajärnvägstrafik genom , är det som jag nämnde så att vi har tagitinifiativet till en utredning. Denna utredning sysslar bl. a. med dekortsiktiga investeringar som vill fill för att bibehålla järnvägstrafiken tillStrömstad och få upp hastigheten . Enligt en uppgift jag harfått anger man kostnaden till i storleksordningen 130 milj. kr. Sedan är det klart att om man skall diskutera enförlängning med ungefär 2 1/2 mil på den svenska sidan och en bro, är det intesäkert att just kommunerna skall bekosta den delen, men vi tar alltså initiafivfill att utredningen kommer till stånd. Det är också viktigt att påden svenska sidan vill vara med och att man sertill att den här utredningenblir gjord. Jag skall inte nämna de siffror som har diskuterats i detsammanhanget. När det gäller byggandet av järnväg och en bro som skullekosta 2 miljarder framstår detta belopp för mig som ganska fantastiskt - om detnu är riktigt. Jag tror att det finns anledning att se över det hela innan vislår fast något och bygger upp de murar som så jättelika belopp skulle innebärai detta sammanhang. Jag tror att det ändå är nödvändigt att sägersitt i en fråga som denna. Om vi har målsättningen - vi i , och ävenSven Hulterströms parti, har mänga gånger deklarerat denna målsättning - attförsöka få över mer av godstrafiken till järnvägen, kan vi inte bara avvaktavad som skall hända. På den norska sidan har ju en diskussion varit på gång.Under har man trätt om var terminalen i fråga skulle förläggas.Först kom regeringens beslut om en etablering. Mensedan gäller det ju att kunna genomföra projektet. Det gäller alltså enterminal för omlastning av gods, vilken kommer att ligga mellan ochjärnvägen på norska sidan. Jag för min del är alldeles övertygad om att om densvenska järnvägen vill vara med och ta en del av det gods - 3miljoner ton - som går över , återstår ingenting annat än att byggaut järnvägen för att på det sättet få en anknytning. Det är inte möjligt attåstadkomma någonting sådant på annat sätt. säger kommunikationsministern att vi inte har någonanledning att känna oro. I och för sig behöver vi inte känna oro förrän nästariksdagsbeslut föreligger. Det är dock faktiskt så, att SJ;s ovillighet attgöra investeringar i banor och materiel när det gäller norr omUddevalla naturligtvis medför att resandet undan för undan blir sämre.Självfallet är det en omöjlig situation för den regionala trafikplaneringen, omman inte vet att man kommer att få behålla järnvägstrafiken fill .