prot · GA0911 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:11 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Anmälan om ny utskottsordförande Jag får anmäla att till ny ordförande iutbildningsutskottet utsetts (). 3 § Upplästes följande inkomna skrivelser; Härmed anhåller jag om entledigande från mitt uppdrag somordinarie ledamot av jordbruksutskottet fr. o. m. den 24 oktober 1986.Stockholm Härmed begär jag befrielse från uppdraget att varasuppleant i bostadsutskott. Dessa framställningar bifölls av kammaren. 4 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna ochskrivelsen 1986/87:1 fill lagutskottet /87:33 till finansutskottet1986/87:38 till lagutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:2till finansutskottet 6 §Anmäldes och bordlades 1986/87:7Ekonomiska föreningar 1986/87:12Ny banklagstiftning 7 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:50 av () till jusfitieministern omsmåhusägares rätt till underskottsavdrag: Såväl bostadsministern som andraledamöter i regeringen har uttalat sig för en fortsattsänkning av underskottsavdragens skattemässiga värde. För flertalet småhusägareär rätten atf göra avdrag för sina räntekostnader av avgörande betydelse förmöjligheten att behålla sitt hus. I samband med skatteomläggningen 1983-1985 begränsades detskattemässiga värdet av underskottet för bl. a. småhus till . Detta leddetill kraftiga kostnadsökningar för många småhusägare. Dessutom minskade husensreala värde, vilket bl. a. ledde till att antalet exekutiva auktioner ökade.Denna utveckling var väntad och accepterad av partierna bakomskatteuppgörelsen. I departementspromemorian Reformerad inkomstbeskattning (DsB 1981:16) redovisas detta: "När man har talat om prissänkningar bör detobserveras att denna effekt troligen till en del gjort sig gällande under dethalvår som skatteuppgörelsen varit känd." "Eventuella fortsatta prissänkningar kan därför iåtskilliga fall väntas ta sig uttryck främst i form av att en prisstegringuteblir som annars skulle ha inträffat. nominellt stillastående prisbetyder ju även med ett inflationsantagande om en sänkning av detreala priset ." Vi vet nu att priserna i stort sett stod stilla underdenna period. Eftersom prisstegringarna kom att uppgå till sjönkalltså småhusens värde lika mycket. Minskas underskottsavdragens värde ytterligare, skulle istort sett alla småhusägare drabbas. Till detta kommer att kvittningsrätten motinkomsträntor redan tagits bort. I nedanstående tabell visas vad enminskning av underskottsavdragens värde från 50 fill skulle innebära vidolika lånebelopp. (Det har antagits att lånens genomsnittliga ränta är .) Somframgår av tabellen blir ökningen av boendekostnaden avsevärd även Prot.1986/87:11 Till detta kommer en ytterligare nedgång i värdet på småhus. Mot dennabakgrund vill jag fråga bostadsministern: Vilka bostadspolitiska åtgärder avser bostadsministern att vidta föratt en ytterligare begränsning av underskotfsavdragens värde inte skall få deovan redovisade konsekvenserna för småhusägare? 1986/87:51av7erryMar»wger(m) till justitieministern om åtalsunderlåtelses inverkan påbrottsoffrens rättsliga ställning: I regeringens skrivelse tillriksdagen 1986/87:21 om åtgärder mot vålds- och egendomsbrott anför justitieministernföljande: "Arbetet på att stärka brottsoffrens ställning måstedrivas vidare. Som har framgått av det föregående har regeringen redan tagitinitiativ till fördjupade undersökningar på vissa punkter. I andra hänseendenbör ytterligare överväganden ske. För den som vill väcka talan om skadestånd som grundas påbrott innebär det stora fördelar om hans skadeståndsanspråk kan utredas ochprövas som frågan om ansvar för brottet." Medanledning härav får jag ställa följande fråga; Anser justitieministern att de den1 genomförda ändringarna i reglerna om åtalsunderlåtelse bidragittill att stärka brottsoffrens ställning? 1986/87:52 av () till justitieministernom åtgärder för att minska antalet snatterier: Antalet snatterier har nära nogfördubblats . Det är svårt att beräkna det totala värdet av de varorsom tillgrips i våra butiker . Omsättningen i detaljhandeln var år 1985ca . Det totala svinnet uppskattas av handelns företrädaretill därav. 1,8 miljarder, anses vara hänförligt tillsnatteri. Åtskilliga av de personer som grips för snatteri ärungdomar. Mycket talar för att snatteri är en inkörsport till allvarligarebrottslighet. I ett anförande på Svenska polisförbundets kongress iSödertälje föreslog justitieministern att polisen skallgenomföra "massiva tillslag" mot snattare "vid några väl utvaldatillfällen". I regeringens skrivelse till 1986/87:21 omåtgärder mot vålds- och egendomsbrott anför justitieministern bl. a. följande. "Ett viktigt syfte med polisreformen har emellertidockså varit att ge det organisatoriska underlag som behövs för att polisen iökad utsträckning skall kunna pröva nya arbetsmetoder. Forskning ochutvärdering både i vårt land och i andra länder visar nämligen att vissa av detraditionella metoderna inte alltid har de effekter som man skulle vara benägenatt tro som delvis nya arbetsmetoder kan ge mycket godaresultat." Massiva tillslag mot snattare vid några väl utvaldatillfällen (razzior) är tydligen enligt justitieministern en sådan nyarbetsmetod som bör prövas. Motbakgrund av det ovan anförda får jag ställa föjande frågor. Prot.1986/87:11 1. På vilket sätt skall massiva tillslag mot snattaregenomföras? Skall polisen storma NK och andra varuhus? Meddelande om Inter pellationer Vilka extra resurser kommer polisen att tilldelas föratt kunna genomföra tillslagen? 1986/87:53av () till justitieministern om åtgärder för att minska antaletvåldsbrott, m. Regeringen har i en skrivelseberett tillfälle att ta del av åtgärder som planeras i justitiedepartementetmot våldsbrott, inbrottsstölder och liknande kriminalitet. I ett avsnitt i skrivelsen, under rubrikenSamhällsutvecklingen och det brottsförebyggande arbetet, angerjustitieministern de enligt hans synsätt grundläggande faktorer som påverkarkriminalitefsutvecklingen. a. följande (s. 8); "Av stor betydelse är också de allmänna attityderna isamhället. I ett samhälle sorri präglas av solidaritet, omtanke ochansvarstagande människor emellan är möjligheterna att motverka brottslighet ochsocial utslagning uppenbarligen mycket större än i ett samhälle som bygger påindividualism och konkurrens. Denna insikt måste enligt min mening vara ettgrundläggande inslag i kriminalpolitiken. Kriminalpolitiken får inte uppfattasså snävt att den endast skulle omfatta åtgärder inom ramen för rättsväsendeteller mera direkt förebyggande åtgärder av det slag jag tidigare berört. Det krävs ett betydligt vidare perspektiv än så. Genom attfortsätta arbetet på att bygga ett mer rättvist och jämlikt samhälle skapar viockså mindre risker för brottslighet och social utslagning. Vi ökarsolidariteten med samhället och respekten för de regler som vi gemensamtbeslutat fill ömsesidigt skydd. Särskilt viktigt är det att skapa goda förutsättningar förbarn och ungdom aft växa upp och finna en plats i samhället. Genom insatser ibostads- och familjepolitiken, i skolan, arbetslivet och i fritidsverksamhetenkan förutsättningar skapas för att vi skall kunna ta ett gemensamt ansvar föratt aktivt motverka och hindra sociala och personliga problem. I densolidaritet och omtanke och det ansvarstagande som vi alla måste iaktta ingårsom ett viktigt inslag att vi måste på ett bestämt sätt ange gränser ochnormer, särskilt naturligtvis för barn och ungdomar." Vidareanförs (s. 9): "Det blir sålunda allt vanligare med vittnesbörd omatt ungdomar saknar förmåga att inse vad våldshandlingar får för konsekvenser.Just på denna punkt spelar säkerligen vad jag kallade underhållningsvåldeten stor roll. Alla vuxnas ansvar att förklara innebörden och konsekvenserna avvåldshandlingar och aft ta avstånd från dessa blir en allt viktigare angelägenhet." Avsnittetavslutas (s. 9) med följande uttalande; "För aft enskilda pch organisationer skall finna detmeningsfullt att engagera sig i kampen mot brottsligheten är det nödvändigt attmänniskor känner förtroende för och stöd från rättsväsendet. vara snabba, begripligaoch tydliga och präglas av fasthet och konsekvens." Mot bakgrund av vadjustitieministern sålunda uttalat vill jag ställa föjande frågor till honom: Anser justitieministern att denkraftigt ökade anmälda brottsligheten i vårt land är ett resultat av"individualism och konkurrens"? Hur avser justitieministern attåstadkomma att vi på ett "bestämt sätt" anger "gränser ochnormer", särskilt för barn och ungdomar? Hur vill justitieministern geföräldrar och lärare stöd i deras ansvarstagande för att förhindra våldsbrottoch för barn och ungdomar "förklara innebörden och konsekvenserna avvåldshandlingar"? Kan justitieministern ge någraexempel på vad han avser att vidta i form av samhällsåtgärder som är"snabba, begripliga och tydliga och präglas av fasthet ochkonsekvens" för att stävja brottsutvecklingen? 1986/87:54av () till justitieministern om ökad tillgång på poliser: Brottsligheten i vårt land har nått en skrärnmandeoch oacceptabelt hög nivå. Detta gäller inte minst våldsbrottsligheten.Våldsbrotten tycks också ha bivit hänsynslösare. harmassmedia rapporterat om flera fall av synnerligen råa våldsövergrepp men ocksåom stor och meningslös skadegörelse. Utvecklingenhar skrämt många och oroat oss alla. Många människor är rädda för att gå ut,särskilt efter mörkrets inbrott. Det gäller i stor utsträckning något äldrekvinnor som ofta inte vågar gå ut eller använda allmännakommunikationer - även på mycket små orter. Attstatistiken visar att de som är mest rädda - kvinnorna - är de som drabbasminst av det s. k. gatuvåldet, hjälper mycket litet mot rädslan. Däremot är detkvinnor som oftast utsätts för våldet i familjerna. Iett rättssamhälle måste människor kunna gå ut efter mörkrets inbrott utan atfvara rädda. Medborgarna har rätt att kräva trygghet på gator och torg och skyddför sin egendom. Samhällets resurser för brottsbekämpning måste användas på ettsådant sätt att den enskilde känner sig trygg. Närrespekten för andra individer är så liten att oskyldiga människor riskerar attbli misshandlade, våldtagna eller mördade på våra gator, är vår demokrati ifara. Om medborgarna inte känner förtroende för att regeringen kan hanterasituationen, utan grovt gatuvåld är vardagshändelser, finns risken attmedborgarna själva kommer att sörja för försvaret av den egna personen och avde egna tillhörigheterna. Detta vore inte acceptabelt i ett samhälle med högakrav på rättstrygghet. Detkrävs åtgärder på såväl kort som lång sikt för att minska brottsligheten i vårtland. Föräldrarna måste stödjas i fostrarrollen och få möjligheter att väljaden vård och fostran av barnen de anser bäst. Hem och skola måste lära barnenrespekt för andra människor, för givna regler och för egendom.Alkoholmissbruket måste stävjas, attityderna mot narkotika skärpas och allticke-medicinskt bruk av narkotika förbjudas. Glorifieringen av våld måstemotverkas. Det behövspåföljder som respekteras av lagöverträdarna. Utan fler poliser kan vidock inte ge medborgarna tillräckligt skydd mot Prot.1986/87:11 våldsbrott, stölder och skadegörelse. Att poliser syns ute betydermycket för att få gatumiljön trygg och lugn. Det behövs flerfotpatrullerande poliser, särskilt kvälls- och , och flerkvarterspoliser för att minska brottsbenägenheten och öka människors trygghet.Det skulle också minska isoleringen och rädslan för att gå ut hos alla dekvinnor som , särskilt under kvällstid, känner sig tvingade att stanna ibostaden. Regeringen tycks instämma i detta. I skrivelsen 1986/87:21sägs; "Polisens verksamhet har givetvis stor betydelse inte bara för attbeivra utan också när det gäller att förebygga brottslighet av det slag som härstår i blickpunkten" samt "särskild uppmärksamhet bör ägnas åt attutveckla polisens insatser i det brottsförebyggande arbetet". Ingenstans i skrivelsen finns dock förslag på åtgärder somkan stärka polisens resurser och öka antalet poliser. Utvecklingen av brottsligheten visar att polisen inteklarar av sin uppgift. Polisens resurser har försvagats pågrund av minskad nyrekrytering, arbetstidsförkortning, ökad rätt fill ledighetm. Även om den polisreform som genomförts ökar det lokala inflytandet överpolisens verksamhet, är tillgången på poliser avgörande. Föregående år begärde rikspohsstyrelsen att 460 nya pohserskulle utbildas, men socialistiska majoritet sade nej.Rikspolisstyrelsen har upprepat sina krav. Enbart ökade polisinsatser är inte tillräckligt för attvända brottsutvecklingen. Ökade polisinsatser är dock en helt nödvändig del avbrottsbekämpningen. Dessutom innebär det för människor en trygghet att se attpoliser finns ute. Justitieministern har uttalat sin oro övervåld och förstörelse på gator och torg. Skrivelsen visar häpnadsväckandetomhänthef inför den oroande utvecklingen. Inga förslag läggs fram som ökarpolisens resurser. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga justitieministern; Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att öka tillgången på poliser, så att polisen får bättre möjligheteratt motverka, bekämpa och beivra våldsbrottsligheten? 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:86 av () fill finansministern omavdrag för bergarbeten vid beräkning av inkomst av gruvbrytning: har i sin redovisning använtsig av principen att avskriva bergarbeten såsom avdragsgilla kostnader. Dettaredovisningssätt har prövats av skattemyndigheterna 1960 och 1974 och därvidaccepterats. Anläggningarna, dvs. hålen i berget, har följdriktigtvärderats till 0. 64 Taxeringsmyndigheterna har nubeslutat sig för att ifrågasätta gällande praxis och istället betrakta gruvföretagens bergarbeten under jord som investeringar. IMalmberget håller på att anlägga en ny huvudnivå. Projektet har beräknatstill 500 milj. kr. Lönsamhetskalkylen håller inte om spelreglerna ändras. Omtaxeringsmyndigheterna vinner framgång är det risk att inte kan fortsättaatt utvidga gruvbrytningen med nya nivåer. Eftersom denna verksamhet bedrivs iNorrbotten är det av stor regionalpolitisk betydelse att förutsättningarna förLKAB att bibehålla verksamheten i nuvarande omfattning inte försämras. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Är finansministern beredd att göraen ändring i skattelagsfiftningen så att det otvetydigt framgår att bergarbetenär avdragsgilla kostnader, vilka således får dras av de uppkommer? 1986/87:87 av () tillkommunikationsministern om konkurrensen vid leverans av kontorstelefonväxlar; I en tidningsintervju har HansWerthén uttalat att kan tvingas att flytta delar av sin svenskaproduktion utomlands, om fortsätter att gynna skydd av monopol på kontorsväxlar. Han säger vidare att det iförsta hand är verksamhet i som hotas. Med hänsyn härtill vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att skapa konkurrens på lika villkor när det gäller kontorsväxlar? 1986/87:88 av i (m) tilljustitieministern om kollektiva hemförsäkringar: Enligt uppgift har regeringentillåtit att teckna kollektiva hemförsäkringar för medlemmar i fackligaorganisationer. Förutsättningen för regeringens godkännande lär vara att deenskilda medlemmarna skall ha möjlighet att tacka nej till den kollektivahemförsäkringen. har tecknat och kommer att teckna avtal medfackliga organisationer, varvid de medlemmar som inte vill ha försäkringensjälva måste skicka in en reservation. Det kan hävdas att detta strider motmarknadsföringslagen. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av detovan sagda? 1986/87:89av i (m) till statsrådet om en bilbro överÖresund: Enligt en ledarartikel i ställde sig statsrådet , vid ettseminarium på Bommersvik , skeptisk till en bilbro över . Prot.1986/87:11 Är statsrådet beredd medverka tillatt en bilbro över inte blir 21 oktober1986 aktualiserad? 1986/87:90 av () till statsrådet gränsvärdet för radioaktivitet i livsmedel; Före olyckan i kärnreaktorn iTjernobyl levde svenska folket i förvissningen om att vi hade en god kontrollöver den radioaktivitet som kunde tolereras i vår föda. Uppenbarligen bedömdeinte myndigheterna (SSI, SLV) att den radioaktivitet som då fanns utgjordenågon risk för befolkning. Efter olyckan beslöts att fastställa ett gränsvärde på 300Bq/kg livsmedel. Ingen redovisning av vilka hälsoskyddsaspekter spm ledde framtill just detta gränsvärde har gjorts. Det är vidare anmärkningsvärt att noteraatt radioaktiviteten i kött från djur som sköts eller slaktades ivissa fall ligger över gränsvärdet. I ett internationellt perspektiv är det svenskagränsvärdet lågt. I t. ex. är det satt till 1 /kg. Ett för lågtsatt gränsvärde medför betydande olägenheter av skilda slag. Speciellt tragiskär situationen för samerna. Deras kultur är uppbyggd kring renskötseln. Tvingasde nu år sälja renkött som minkföda kommer de i en ohållbar situation.Hela samekulturen hotas: På grund av olyckan kan den urgamla etniska minoritetenytterligare tvingas tillbaka och helt integreras i det svenskasamhället. Ett ovärderligt kulturarv försvinner då för alltid. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser ministernvidta med anledning av följderna av satta gränsvärden för radioaktivitet ilivsmedel? 1986/87:91 av i () till statsrådetBirgitta om gränsvärdet för radioaktivitet i livsmedel; Enligt tidningsuppgifter harenergi- och miljöministern själv fastställt gränsvärdet /kg som högstatillåtna gräns för radioaktivitet i livsmedel. Uppenbarligen har denna nivåsatts utifrån politiska bedömningar och infe utifrån hälsoaspekter. Strålskyddsiristitutets generaldirektör har uttalat attförst vid 20 /kg tar hälsoskälen överhanden. Är tidningsuppgifterna, vilka emanerar från ministernsinformationssekreterare, sanna är detta ett flagrant fall av ministerstyre.Ett för lågt satt gränsvärde bidrar till att öka den oro som människornaturligt nog känner efter kärnreaktorolyckan. Det hotar samekulturen ochkostar stora summor. Jag villdärför fråga energi- och miljöministern: Vilket bedömningsunderlag låg tillgrund för bestämningen av gränsvärdet, och hur gick det till när gränsvärdetbestämdes? 1986/87:92av () till justitieministern om resning i brottmål vidjäv: regler om resningi brottmål i de fall då jäv förelegat mot någon av nyckelpersonerna i målet,dvs, domare, åklagare eller advokat, är otillfredsställande urrättssäkerhetssynpunkt. Detta förhållande ställdes i blixtbelysning genom dets. k. bombmålet, där det framkom att en åklagare i ett tidigare mål haft ettkärleksförhållande med den misstänktes sambo. I sitt svar på min fråga lovadejustitieministern att närmare undersöka behovet av en lagändring. Min motion isaken avslogs i enlighet med justitieutskottets hemställan medmotiveringen att övervägande förestår inom regeringen. Ianledning härav vill jag fråga: Är justitieministern beredd attvidga möjligheterna till resning i brottmål där jävsbestämmelsernä haröverträtts? 1986/87:93 av (vpk) till socialministernom pensionsreglerna för gruvarbetare: företagsläkare har gjort ettuttalande om atf alla gruvarbetare som arbetat under jord skall fåpension . Hans motivering är att gruvmiljön är dålig och attgruvarbetarna därför bör vara berättigade till lägre pensionsålder. hardessutom den högsta pensionsåldern för underjordsarbetare. Motbakgrund av ovanstående frågar jag: Delar socialministernföretagsläkarens uppfattning och är socialministern i så fall beredd att ändrapå pensionsreglerna för gruvarbetare? 1986/87:94 av (vpk) till industriministernom garantierna rörande fortsatt drift vid Metallverken och Wirsbo Bruk: Enligt pressuppgifter har detfinska företaget gett sådana garantier för den fortsatta driften vidGränges Metallverken och Wirsbo Bruk att regeringen funnit skäl att beviljadispens från bestämmelsen att inte mer än hälften av styrelseledamöterna i ettsvenskt företag får vara bosatta i ufiandet. Av industriministerns uttalande i gårinte att utläsa vari de garantier består som fick regeringen att motkommerskollegiums avrådande göra undantag från gällande bestämmelser. Ettklarläggande från regeringen är angeläget för de anställda i berörda företag. Jag villdärför fråga industriministern; Vilka garantier försysselsättningen vid Metallverken och Wirsbo Bruk har lämnats av detfinska företaget ? 1986/87:95 av (vpk) till industriministernom den framtida sysselsättningen vid i : Från att ha varit ägare till i harstaten steg för steg Prot.1986/87:11 avvecklat sitt engagemang. Den senaste åtgärden, att säljaytterligare aktieinnehav till det finska företaget , ärett avgörande steg mot total avveckling av statens engagemang i . Attstaten undandrar sig sitt inflytande och ansvar närsysselsättningsproblem föreligger inger särskild oro. De anställda vid ånyo ställas inför det hot som skulle avvärjas genom statens inträde somägare. Min fråga till industriministern är: Vilka garantier försysselsättningen vid i har regeringen försäkrat sig om införförsäljningen av akfier till det finska företaget ? 1986/87:96 av () till statsrådetBirgitta om vattenföroreningarna vid och Skånes kuster; har skrämmanderapporter lämnats som berättar om en filltagande havsdöd i södra förorsakas av syrebrist, som i sin tur beror på alltför stora utsläppfrån olika håll. Dessa rapporter är särskilt skrämmande därför att friskt,syresatt vatten från tidigare varit räddningen för den dåligasituationen i , och även i . Detta harkunnat ske t. ex. genom höststormarnas inverkan. Vilka åtgärder är aktuella medanledning av den starkt försämrade situationen utmed och Skåneskuster? 1986/87:97 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetslöshetsförsäkringen m.m.: Vid den avslutadeLO-kongressen framfördes krav på ändrade regler för bl. Med anledning av detta vill jag fråga arbetsmarknadsministern vilkaåtgärder hon avser vidta för att tillförsäkra alla förvärvsarbetande enlikvärdig behandling vid arbetslöshet. 9 §Kammaren åtskildes .