prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — De enskilda domarna måste vidare, herr talman, varagaranterade integritet och oavsättlighet. Prövningen av frågan, huruvidaenskild domare på grund av brott förverkat sin rätt att vara domare, måstesåledes tillkomma allmän domstol eller sålunda i sista hand högsta domstolen. Iett sådant här för vår rättsordning fundamentalt ämne borde det icke firtnasutrymme,för korporativism. Inte desto mindre är det så, att det artförtrotts återt korporativistiskt sammansatt särskild domstol att pröva denna fråga. Dettablev en konsekvens av ämbetsansyarsreform, till gruud för vilkertytterst ligger den närmast besynnerliga tanken att, om en tjänsteman vid sinmyndighetsutövning kränker en enskild persons intressen eller på anrtat sätt tillfogardenne skada, detta är att betrakta som en arbetsrättslig angelägerthetuteslutande mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Det bör i ställetsjälvfallet vara de enskilda medborgarna som är att anse som förfördelade. Den i 11 kap. 5 § regeringsformen intagnaskyddsbestämmelsen till förmån för domarna måste - det är slutsatsen -innefatta den ordnirtgen att domare icke kan skiljas från sin domartjänstanrtorledes än av allmän domstol. Det är faktiskt ägnat att förvåna attriksdagen en gång kunrtat intaga den ståndpuuk-ten att en domstol med frånarbetsmarknadert hämtade intresseledamöter, där yrkesdomarna dessutom förordnasför en period av i sänder, skulle ha kompetens att pröva en sådanavgörande fråga. Till saken hör att det kan ifrågasättas om ert så sammartsattdomstol verkligert uppfyller kravert i på "opartiskdomstol". Europakommissionert har rtämligen för inte så länge sedanbeslutat att till prövning i sak upptaga frågan, om hyresnämnden ochbostadsdomstolen uppfyller just kravet på opartiskhet; ärendets beteckning ärMR 37/1985. Utskottsmajoriteten har för sin del uttalat att man harsvårt att se på vad sätt domarnas självständighet hotas av att arbetsdomstolertär slutiustarts. Som stöd härför anges att statens ansvarsnämnd, som är förstainstans, har kvalificeradsammansättning och att nämrtdcrt endast i ett fall beslutat om att avskeda endomare. Skälenmå vara hur riktiga som helst. Som suppleant i nämnden instämmer jag gärna i utskottets positiva värdering av denna. Mén själva ståndpunkten träffar inte rätt. Atthögsta domstolen - med på livstid utnämnda yrkesdomare - är bättre lämpad attpröva frågan om domares rättsskydd än arbetsdomstolert med sin på tolkningen avkollektivavtal inriktade kompetens . är för mig helt uppenbart. Som framhålls ireservationen avses dessutom med begreppet domstol såväl i 1809 årsregeringsform som vid arttagartdet av vår nuvarande grundlag endast allmändomstol. Och det skulle onekligert vara rätt pikant, om en domstol avarbetsdomstolens typ inte skulle anses uppfylla ens den minimistandard iförhållande till den enskildes rättsskydd som uppställerför sina medlemsländer. Attdomarna - även de högsta - utses på rent objektiva grunder är ocksåett oeftergivligt krav. Det måste vara angeläget att det skapas yttre garantiersom utesluter varje form av misstanke om att regeringen begagnar sinutnämningsmakt på ett sätt som är oförenligt härmed. Civilkurage kan uppfattassom uttryck för bristande lojalitet. Ireservafionen framförs den naturliga uppfattnirtgen att de av mig berörda frågorna om domarnas ställning i vårt rättssamhälle bör uppmärksammas i de pågående utredningarna om domarbanans utformnirtg och om reglerrta för rättegången i arbetstvister. Det pågår i härutöver en översyn av tjänstefelsansvaret med anledning av att glädjande nog numera kommit till insikt om det olyckliga reform. Även här hör de väckta frågorrta hemma. Jagber, herr talman, att få yrka bifall tillden moderata reservatiortCrt som gårut på att regeringen skall ges till känna vad jag nu har framfört här ikammarert. Överprövningi personalärenden m. m. 179 INGECARLSSON (s); Innan jag går inpå det ämne som aktualiserats i reservatio nen till arbetsmarkrtadsutskottets betärtkande 1986/87:17 och som främst ägnade sig åt i sitt anförande, vill jag först.med några ord beröra utskottets behandling av det lagstiftnirtgsärertde, med artledning av regeringens proposition nr 84 om överprövning i personalärendert, som betänkandet inleds med. ' Dethandlar om de statsartställdas möjligheter att överklaga beslut omtjänstetillsättningar, förmåner, ledigheter, m. m. var rätten att överklagaeller besvära sig - som det då hette - fill högre myndighet eller till.regeringen den enda väg som stod de statsanställda till buds. När de på1960-talet fick rätt att teckna kollektivavtal om sina anställningsvillkor fickde möjlighet att få tvister med arbetsgivaren prövade av arbetsdomstolen. Härigenomuppstod systemet att man i vissa fall skulle vända sig till arbetsdomstolen omman var missnöjd med vad arbetsgivaren hade.beslutat i ett personalärende. Iandra fall skulle man använda den traditionella besvärsvägen. gjorde redan från början behövde regler som Överprövning i personalärenden m. m. avgör närman skall gä den ena eller andra vägen. Det regelsystem som byggts upp för att styra vägvalet blev både krångligt och svåröverskådligt, och det har vållat onödiga besvärligheter. Mot den bakgrundert anser utskottet att det är mycket tillfredsställande att civilministern med den föreliggartde propositiortert har lagt fram förslag som syftar till avsevärda förenklirtgar. Det innebär, som utskottet uttrycker det, att man röjer upp ett-ovanligt snårigt rättsområde. Jag yrkar med det sagda bifall till utskottets hemställanpå denna punkt, innebärande att bör anta de lagförslag som är fogadetill propositionen. Vad sedan gäller frågan om domare, som har tagits upp ifyra motioner och i reservation till betänkartdet, viU jagsägaföljande. Irtgert bestrider att det är viktigt att vi har domstolai-och till dem knutna domare som kan döma självstärtdigt uuder lagert. Dertnasjälvständighet garanteras av olika bestämmelser i regeringsformen, dvs. isjälva grundlagen, och den är en självklarhet med den rättsuppfattning som vihar i vårt land. Vad utskottet emellertid har svårt att se är hur dennasjälvständighet kart hotas på det sätt som motionärerna och reservanterna görgällande.. För det första förefaller motionärernas och ganska senkommen. Den kritiserade ordningen har faktiskt varit gällandei . Reservanterna kan inte heller hänvisa till några avgörandert iarbetsdomstolen som skulle ge täckning för deras farhågor om partiskbehandling av domare i arbetsdomstolen. Under dén ganska långa tid som gått hardet inte förrän - och efter det att motionerna väcktes - kommit upp ettmål i arbetsdomstolen med begäran om att en domare skall entledigas. För det andra är det så att ärenden om entledigartde ochom disciplinära åtgärder beträffande domare i första instans.avgörs av ensärskild nämrtd, statcrts artsvarsrtämnd, som har den kvalificerade sammartsättningsom beskrivs i betänkandet. Nämndcrts beslut kan överklagas till domstol. Omdomaren inte är fackligt organiserad går målet till en tingsrätt. Detsammagäller om domarert är fackligt organiserad men irtte får eller inte vill habiträde av sin organisatiort. Ävert i dessa fall kommer målet att tas om handav en tingsrätt, dvs. av en allmän domstol, vilket ju är vad reservanternavill. Först om domaren vill få sin sak prövad en tredje gångblir det aktuellt med ert prövning i arbetsdomstolen. Likaså kommer måletdirekt till arbetsdomstolert från om domaren är organiserad ochfår stöd av sitt fackförbund. Vad som händer i båda fallen är att målet kommeratt handläggas av den rättsirtstarts som har större erfarenhet än någon annanhär i landet av att ta itu med uppsägningar och avskedanden..liksom. Den föreliggande reservationen avspeglar enmisstro mot arbetsdomstolen som på olika sätt har låtit komma idagen . Det är en misstro som arbetsmarknadsutskottet bestämthar tagit avstånd ifrån. Med hänvisning till det och till vad jag anfört iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan även på denna punkt ochföljaktligen avslag på reservationen. Överläggningert var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 27 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgonda- Prot.1986/87:130 gens sammartträde. 28 § Anmäldes och bordlades betänkande 1986/87:28 De homosexuellassituation i samhället, m. m. 1986/87:124 delvis och 1986/87:86 delvis) 1986/87:22 Ändringar idelpensioneringen, pensiortstillskott till ärtkor m. m. 1986/87:133) 1986/87:31De homosexuellas situation i samhället (p.rop. 1986/87:124 delvis) 1986/87:32Vissa frågor om vård av rnissbrukare (prop. 1986/87:129) 1986/87:33 Ersättningenligt avtal om läkarutbildning och forskning m. m. 1986/87:104 och1986/87:144) 1986/87:20 Anslag fill idrott, rekreatiort och turism(prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:24 Ändring i jordförvärvslagen, m. m. (prop.1986/87:122) 1986/87:18 De statsartställdasmedbestämmande vid beredningen av rege-ringsärendcrt (prop. 1986/87:147) 29 § Kammarert åtskildes : Irt fidem 1986/87:130 (Siffrornaavser sida i protokollet) vicetalmannen 91, 97, 127 ,() 91, 93 Ahriand,() 156, 162, 165 Artderssort,() 157, 163, 166 ,(vpk) 135, 136, 137 ,Lenrtart (s) 110 Artderssort,Stcrt, utrikesmirtister 22, 25, 28 ,() 147, 150, 151 Bjelle,() 141, 144, 145 Carlssort,Irtge (s) 175 Carlssort,, försvarsminister 28, 32, 33, 36, 38, 40 ,Hädar (fp) 13, 14, 24, 118, 127 Eirefelt,() 47, 63, 66, 73, 78 ,() 173 ,() 50, 64, 67, 74, 79 ,() 148, 150, 151 Franzért,() 119, 128, 130, 136 ,() 138, 139, 140 ,() 17, 20, 21, 94, 96, 97, 98, 105 ,() 31, 32 Hovhammar,() 44, 57, 59, 65, 67, 75, 80 ,() 4, 10, 12, 23, 26, 28 ,() 167 Jennehag,(vpk) 152, 153 Å., statsråd 3, 8, 10, 12, 13, 14, 19, 22 Johanssort,() 159, 163, 166 ,() 24, 27, 33, 37, 39 Körlof,() 154, 161, 164 ,Inga (vpk) 99 Lestander,(vpk) 93, 94 Lirtdblad,Hans (fp) 35, 38 Molén,() 116, 129, 131 Munke,() 145, 150, 151, 153 ,() 171 ,() 138, 139, 140 ,Marfin (c) 108, 112, 132 Orring, () 106, 113 ,() 137 ,, irtdustrimirtister 68, 76, 80 Peterssort,Harts, i Röstårtga (fp) 147, 168 ,() 87, 90, 96, 97, 124, 129, 131, 134 ,() 171 ,() 34 Stjernlöf, ()169 Prot. Svensort, ()140, 143, 145 1986/87:130 , (vpk) 40,42, 43, 54, 58, 59 Svenssort, () 82,89, 90 , (vpk)123, 127, 130 Wennerfors, () 29, 32 , () 142, 144 , () 6, 9 , ,justitieminister 40, 42, 43 , () 16, 19, 21 Wååg, () 60, 66, 68, 92, 94 Årtgqvist, () 133, 135, 136