prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi vill alltså ta bort dessa avgifter, vilket är framfört i reservation17. De avgiftsmedel som kommit in vill vi använda påett sätt som vi tycker stämmer bättre överens med riksdagerts beslut hösteu1984, där det slogs fast att medlert skulle auvändas till jordbruketsmiljöfrågor, till forskning,rådgivnirtg och till miljöförbättrande åtgärder. Med bästa vilja i världen kanjag inte säga att regerirtgens förslag lever upp till riksdagsbeslutet 1984.Denrta uppfattrtirtg delas tydligen av och . Däremothar vpk accepterat regeringens.förslag till fördelning av dessa medel. Medregeringens fördelning framstår avgifterna helt klart som de skatter de isjälva verket är. Vi vill anvärtda en betydande del av de influtna medlentill praktiska och konkreta åtgärder för att förbättra miljön. Vi vet att.vihar ett betydartde läckage av kväve till våra vattcrtdrag vidstallgödselanvärtdning, framför allt vid tidig höstspridning utau efterföljandegröda. Vi har därför tyckt att avgifterna skulle kuurta anvärtdas till attstimulera utbygguaden av gödselvårdsanläggningar så att larttbrukaren kansprida gödseln rtär vi får lågt läckage. har regeringen gjort sitt utspel omLaholmsbukten, som haft problem med algblomning och bottendöd, delvis på grundav tillförsel av näringsämnen från reningsverk och från lantbruket. Härföreslår man åtgärder som är drastiska och som kommer att slå undart benen förmånga lantbrukare. Man vill begränsa antalet djur i förhållande till gårdarnasareal från två till en djurenhet per hektar . En djurenhet motsvarar idet här fallet en mjölkko eller tio slaktsvin. I en irttervju försäkrade att det ekonomiskaavbräcket för lantbrukarna kunde röra sig om ett par . Uttalandetvittnar om en häpnadsväckande okunnighet. Sanrtingen är att den minskning avdjurantalet per hektar som hon föreslår kart ge gårdar i området inkomstbortfallpå från 30 000 och upp till långt . Jag undrar om vågat ställa motsvarande krav på rtågot LO-förbuud. Sartningen är väl denatt man gör ett bondcoffer för att förbättra sirt miljöprofil. En arbetsgrupp från lärtsstyrelsert i och frånlarttbrukarnas organisation, LRF, hade gemensamt kommit med förslag omsatsningar på utbyggnad av gödselvårdsanläggrtirtgar i området, just för attmiuska läckaget. Dessa åtgärder hade givit samma miljöeffekt som de nuföreslagna. De var dessutom brett förankrade. Dessa investeringar hade delvis kunrtat firtartsieras medden gödselskatt som jordbruket betalar och som enligt vad vi har föreslagitskall artvändas på det sättet. Det stämmer dessutom med uttryckligabeslut att pengarna skall användas till att lösa miljöproblem inom jordbruket.Här fanns ett sådant. Satellitfotografering av har ocksåvisat att lantbrukarna troligen är långt mindre ansvariga för miljöproblcrtieni bukten än man trott. Bilderna tyder snarare på att Öresundsvattnetgår in i bukten och starkt bidrar till problemen. Problemert är inte helt nya. Krörtikor frän 1000-talettalar om samma fenomen som vi registrerar , och det var ju ett bra tagföre fid. Beslutet om är kanske till för att dölja attregeringen genom sitt stöd till trädesbruket medverkar till att kväveläckagettill våra vatten ökar med kanske 3 000-4 000 ton detta år. Obesådd åker läckermycket kväve, betydligt mer än konstgödslad åker med normal gröda. I och för sig är det bra att socialdemokraterna rtu villverka för en arealanpassad djurhållning. Det var inte särskilt länge sedartstordriften var ledstjärnan i s-politiken på jordbruksområdet. Sent skallsyndarert vakna. Det hade varit bra om uppvaknandet kombinerats med en störreportion hänsyn. Vi har dessutom i reservation föreslagit att medel anslåstill att utprova konkreta metoder för att syresätta botten.Liknande metoder har med framgång artvänts i restaureringen av sjöar. Det ärmycket möjligt att det skulle visa sig lika framgångsrikt i . Detär väl värt ett försök. Dessutom torde det vara en utomordentligt angelägertforskrtirtgsuppgift att ta reda på vid vilka närirtgsrtivåer i havet dertpositiva miljöeffektert - ert sådart firtrts - går över till en negativ. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerrta i det aktuella betänkandet. Forskning, m. m. 74LARS (): Jag yrkar bifall till de reservationer i betänkandetsom representanter varit med om att avge. Miljöfrågornas stora betydelse gör att de bör integreras istora delar av forskningen. Det saknas i propositionen ert samlad syrt påforskrting och utbildning inom naturresursområdet och miljöområdet. Forskningenär inriktad mot de akuta problem som i ständigt accelererad takt dyker upp ochläggs fram för oss. I ert reservatiort tillsammarts med begär vi ensamlad syn på framtidsstrategin för miljöfrågorna. I bedömrtirtgcrt av möjligheternaatt bringa ned användningen av kemikalier i jordbruket är detnödvärtdigt ätt också alternativa odlingsmetoder får utvecklas. Detta kan ocksåbli berikande för traditionell jordbruksforskning. Vi föreslår att en professuriurättas i alterrtativ odling och anvisar anslag till förstärkning av densektor som arbetar med alternativ odling. Med det beslutsunderlag-söm föreligger borde dét uu finnasmöjligheter att fastlägga principer för renforskningen. Utskottet hänvisar tillöverväganden som pågår, men det är enligt vår uppfattnirtg möjligt attfastlägga lokalise-rirtgert så som föreslås i ert motiort av ochBritta Bjelle. Frårt är vi inte tillfredsställda med denredovisrtirtg som regerirtgen gör angåertde användrtirtgcrt av de avgifter somflyter irt vid användningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket.Vi är över huvud taget tveksamma till om redovisningert hör samman medforsknirtgspropositiorten. beslut innebär att inkomsterrta skall inriktasmot åtgärder utanför jordbruksregleringen, vilket medför ändrade odlingsmetoderoch mirtskade läckage. Anslaget används till stor del för skogsforskning. Vianser att skogsforsknirtgcrt till större del kollektivt bör bekostas avskogsbruket och inte av jordbruket. Därför begär vi ett nytt förslag frånregeringen; yrkar vi direkt på överflyttnirtg av en del av anslagettill naturvårdsforskning som har anknytning till jordbruket. Forsknirtgen krirtg dert situatiort som råder i haven börstimuleras. Det är i det här sammanhartget fråga om utsläpp av olika slag. Forskning, m. m. uppmärksammats.Det finns inte rtågot laboratorium som har fullständig kompetensatt analysera de kemiska produkter och processer som har motsvarandekomplexitet som dioxinet. Inte heller genomförs, den kontinuerliga provtagningsom är nödvändig. Vi anser att ett myndighetsla-boratorium bör iurättas underledning av . Sammantaget visar propositionen ochbetänkartdet, som jag sade i inlednirtgen, på brister i strategi ochsamordning. De många reservationerna belyser detta. Jag yrkar än en gång bifalltill de reservatiorter där vi som represcrtterar ijordbruksutskottet finns med. 75JAN JENNEHAG (vpk): Jag yrkar bifall till reservationerrta 5, 7,14, 20, 22, 26, 35 och 37: - Jordbrukets syfte är att producera livsmedel. Förproduktiortcrt av livsmedel behövs en strategi och en helhetssyrt påfolkhälsart, miljön och arbetsmiljön. För att vi skall få den helhetssynertmåste en samverkan mellan fackliga organisationer, forskare, konsumenter ochmiljörörelsen skapas. Vi anser att ett forskningsinstitut, helt oberoende avnuvarande maktgrupper inom livsmedelsindustrin, skulle påverka detta i ertönskvärd riktnirtg. Alternativ odling berörs i en del reservationer. Det alternativ som det gäller är naturenlig odling eller odlingi ekologisk balans. Debatten vimlar av modeord vars innebörd kanske ärnågot skiljaktiga beroende på vem som uttalar dem. Vad det handlar om ärnaturligtvis ett jordbruk där vi inte tillför naturen gifter som påverkaromgivningen och i slutändan oss själva. Den alternativa odlingcrt kommer alltså på lårtg sikt inteatt förbli alternativ, utan en sådan odling är något som vi måste inrikta osspå. På den alterrtativa odlingens område finns en spärtrtvidd frårt mystiskaföreställrting-ar om månens ställning till naturvetenskapligt grurtdadeuppfattningar, och det är naturligtvis dert senare inriktningcrt som samhälletskall stödja. Vi vill ha tio nya doktorandtjärtster till larttbruksurtiversitet,så att dert här typen av forskning kan komma i gång. Forskningen kring havsförorenirtgar är mycket viktig. Bl.a, berörde den frågan. De halter av dioxirter som.har hittats ifisk, framför allt i Östersjört, är rtaturligtvis ett ytterstallvarligt problem. Det kom häromdagert uppgifter om att fritt levartde lax harupp till fyra gånger så höga halter av dioxiner som odlad lax. Det antyder attdetta är ett problem som kommer att öka. Våra kunskaper om vilka effekter olika ämnen får. inäringskedjan är ofullständiga, och havsforskrtirtgert har ert viktig plats i detsammarthartget. Östersjörts norra del är ett av världens mest rtcdsmutsade vatten. Vi vet att det där måste till åtgärder och att de måste komma snabbt. Vi måste också ha ytterligare kunskaper omhur vi skall rangordrta de mycket stora insatser som behövs. Det härberörs i våra reservationer 35 och 37. 76GRETHE (): Livsmedels- och jordbruksdebatten har detsenaste året varit niycket livlig. Både matens kvalitet och jordbruketsproduktionsmetoder har, också med hänsyn till deras miljöpåverkan, varithuvudfrågan i den debatt som förts. Det sätter också sin prägel på utformningenav och miljö- och energidepartemerttets propositionerom anslag till forskning. Skogs-och jordbrukssektorns forskningsråd har haft tilluppgift att ta fram ett underlag för beslut om forskning för bättrematkvalitet. läggs förslag om forskningssatsnirtgar på projekt om kost ochhälsa, om sociala och ekonomiska faktorer för sambandet märtrtiskart och matcrtsamt kring hur vi väljer livsmedel efter smak och upplevelser..Det skall ocksåforskas mera om gifter i livsmedel och om matens fysik och kemi. Över huvud taget anser statsrådet att det behövs enförstärkt livsmedels forskning på en gediget vetenskaplig grund för att fylla kraven på god mat av hög kvalitet till rimliga priser. Därför höjs det specifika anslaget till livsmedelsforskning frårt 6 milj. kr. kr., och det extra anslagettill forskning kring bättre produktionsmetoder i jordbruket får liksom milj. kr. I övrigt innebär forskningspropositionen anslag tillSveriges , som är jord- och skogsbrukets speciellahögskola och som finns i avdelningar frårt Alrtarp vid i söder tillRöbäcksdalen vid i norr. Sammanlagt får larttbruksurtiversitetet ett anslag tilllöner, investeringar och byggnader med ca 700 milj. kr. Jag tror, fru talman,att även räknat i förhållande till andra högskolor är det ett mycket stortbelopp som satsas på denna sektor. Till miljövårdsforsknirtg avsätts ca 85milj. Till jordbruksutskottets betänkartde omforskrtirtgspropositionen har det fogats 38 reservationer, som ochjag här kommer att kommentera. Jag vill med en gång yrka bifall till jordbruksutskottetshemställan, speciellt rtär det gäller de momcrtt som föranlett reservationerna1-8, 12, 15-18, 27, 32-35 och 36-38. Jag skall nu relativt korifattat motiveravarför vi yrkar avslag på dessa motioner. Den moderata reservationen 1 tar upp frågan omförhandstestrting av bekämpningsmedel. Reservanterrta vill begränsa forskningenoch testnirtgen till den farlighet som bekämprtingsmedlen kart ha. Däremot inte diskutera huruvida bekämpningsmedel behövs eller inte. Jag tycker attdet på något sätt är kusligt att man anser att det är bättre att experimenteramed märtniskor som insats i stället för att arbeta med vetenskaplig artalys pchprövning av riskerna med bekämpnirtgsmedlen. Jag tror att befolkningen i vårtland är medvetcrt om att vi här måste ha ert vetcrtskaplig forskrtirtg sommedverkar till att vi undviker kemiska medel som är till skada för människor,djur och natur. Så till reservation 2 från och . Dengäller just den kritik som utskottets ordförande nämnde och som går ut på anser att det inte firtrts Crt samlad syrt på naturresursområdet.Reservanten anscratt universitet och högskolor bör vara bas för den svenskaforsknirtgert.. Men så är ju redan fallet. Det är sombedriver en stor del av Forskning, m. m. Forskning, m. m. forskningen.Däremot får vissa medel från och frånskogs- och jordbrukets forskningsråd. Även på detta område arbetar man medforsknirtgsråd, precis som inom medicirten och övriga naturvetenskaper. Jagtror att det är bra att även utomstående institutioner kan vara med och inågort mårt styra forskrtingens inriktning. I ,livsmedelsverket och forskningsråd har man kanske i större utsträckning medhela bilden av olika risker och hot i miljön och en bättre kontakt med denverklighet som forskningen är till för att undersöka. Dertrta reservatiort slåralltså egentligen in öppna dörrar, eftersom det mesta av forskningen redan skerpå universitet och högskolor, även om den finansieras med medel från olikamyndigheter och forskningsråd. De tre följande reservatiortcrna har samma rubrik;Livsmedelsforskning-crts inriktning m.m. Däremot har dessa reservationer, nr3-5, helt olika inriktrtirtg. Urtder de borgerliga regeringarnas tid avlövades ert delav och konsumentforskningen. Det har naturligtvis satt sinprägel på forskningen. Jag tror att det är mycket viktigt att man understrykerkonsumentintresserta i dertna forskning. Vi yrkar därför avslag på reservation3. Det är också så att livsmedelsverket med sina forskningsresurser nu arbetarmed ett handlingsprogram på livsmedelskvalitetens område. Jag tror att det ärviktigt att det sker en ökad satsning på detta område, såsom har föreslagits avSJFR. I fråga om den smäskaliga livsmedelsproduktionen, somnämns i reservationert, har STU fått medel för och uppdrag att forska på dettaområde. Det gäller nämligen i rätt hög grad teknikert inom industrin och äveninom handelrt. Därför tror jag att det är riktigt att dcrtna forskning liggerhos ett tekniskt forskningsinstitut. Jag kommer så till reservatiort 4 frårt . Detär uppseendeväckande att vill avskaffa en stor del av denkonsumentinriktade livsmedelsforskningen, t. ex. på programområdena "Matenoch samhället". "Människan och maten" och "Smak ochupplevelse". Jag har själv på i setthur bra det är att mart kan testa just dessa saker. Det kan bli till stor nyttaför livsmedelsindustrin. Detta är därför en viktig del av forskningen på dettaområde. Denna forskning finartsieras ju till hälften av detsvenska näringslivet. Det svenska näringslivet bejakar denna konsumentforskningom livsmedelsproduktion: Därför tycker jag att den moderata reservationen pänågot sätt är ett exempel på ert kortservativ, traditionsfängslad syn påforsknirtg och utvecklirtg, en syn som inte ens finns inom näringslivet i dag.Jag är därför mycket förvånad. I reservation 5 från vpk, som också handlar omlivsmedelsforskningens irtriktning, framförs önskemålet om ett speciellt och avmaktgrupper inom livsmedelsindustrirt helt oberocrtde forskningsinstitut. Menbåde vid och vid har mart ju kortsumcntrepresentanter i styrelsen. Därär man mycket positiv och lyhörd rtär det gäller konsumenternas krav.Kvalitetsrtiå-Icrt och miljömålen i livsmedelspolitiken börjar nu påverka allforskning om livsmedel. Jag tycker inte att det är så dåligt ställt medkonsumentinflytartdet som vpk vill göra gällartde. Naturligtvis kankonsumentinflytandet byggas ut. men detfinns enligt mirt mening inte någon anledrtirtg att starta ett helt friståertdeforskningsinstitut. När det gäller reservation 6 frän och ,där det krävs en professur i alternativ odling, vill jag säga att jag intehyser samma tro som dessa partier, dvs. att en särskild professur i alternativodlirtg skulle kunna bidra till en ökning av forsknirtgs- ochutvecklingsarbetet beträffande de här produktionsmetoderna. Lantbruksinstitutethar i sitt grurtdläggartde forskningsarbete inom många institutioner tagit uppjust den alternativa odlingcrts idéer och metoder. Denna kunskapsutvecklirtgsker i form av tvärvetcrtskapligt arbete. Jag satt och såg på verksamhetsberättelserna underde från larttbruksurtiversitetet. Där kunde man hitta märtgderav forsk-ningsprojekt som handlade om alternativa produktionsmetoder. Detgällde både irtstituten för växtmaterial, odlingssystem, ogräsbekämpning,ekologi och miljövård. På många av dessa områden var olika professorer mycketdjupt engagerade i utvecklingen. Jag vet också att dekanus inom denlantbruksvetenskapliga fakulteten är mycket intresserad av dessa frågor. Hanför en ständig dialog med alternativodlarnas organisationer. Vi yrkar avslag pådet här kravet, eftersom en professorstjänst i och för sig inte skulle medverkatill att det blev ert ökning av forsknirtgen. Tvärtom skulle den alterrtativaodlingen kuuna låsas alldeles för mycket till en viss form av odling. I vpk;s reservation 7 begärs dels ert professur, dels tionya doktorandtjärtster till larttbruksurtiversitetet. Det gäller då alternativodling. Jag skulle vilja säga att man ju i det forsknirtgsprogram som harlagt fram ger mera forskrtirtgspcrtgar till just de alternativa odlingsformernautöver övrig uppräkrtirtg av anslaget. Det kom pengar , och detkommer pengar även . Det råder irtget tvivel om att t. ex.hartdelsgödselavgifterna har gett ett betydande tillskott till jordbruks- ochskogsbruksforsknirtgen. I reservation 8 vill man ha mera fullskaleförsökbeträffande alternativa grödor. Centerrt önskarockså ytterligare 10 milj. kr.av avgiftsmedlen. Här skulle jag vilja säga att lantbruksinstitutet harträffat ett avtal med i om en försöksgård för alternativodling. Där läser man alltså av forskningsprojekt. Så en del av de krav somcentern framför är alltså pä väg att bli verklighet utan att behöverkomma med speciella påpekanden. I reservation 12 örtskar certtern ert ökning avforskarutbildningen vid . Jag tycker att reservationertär litet onödig, eftersom utskottet ju klart uttalat i skrivningen att det ärangeläget att de forsknirtgs-studerartde vid larttbruksurtiversitetet får sammamöjligheter som de stude-rartde vid övriga högskolor. Ert ökad tilldelrting avforskningsresurser till sker ju också. Det har också under desenaste åren lämnats extra hjälp genom de nya programmcrt. Därför tror jag irtteatt det behöver bli något speciellt påpekande från sida. Det blir enökning av forskningen vid . I flera reservationer behandlas handelsgödselavgifternasanvärtdrtirtg. kräver i en reservation att handelsgödselavgifternahelt skall tas bort, men vi vet ju att dessa avgifter redan har gjort stornytta på miljöområdet. Forskning, m. m. PrOtl986/87:131 När det gäller användningen avhartdelsgödselavgifterna vill jag påminna om att det i den borgerligareservatiort som bifölls vid voteringen om Forskning, m. m. skatteutskottetsbetänkartde om hartdelsgödselavgifter sades att de skulle användas till utökadeinsatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Detsades också; Avgifterna skall alltså inte i sin helhet användas för detta. Det är orsakentill att även vissa inslag av försurningsforskning finns med i programmet närdet gäller dessa avgifter. Med detta vill jag avvisa den kritik som kommer frami dessa reservationer, -Beträffande reservationerrta 32-35 om ett forskningsprogram mothavsför-oreningar skulle jag vilja säga att jag egentligen anser att det ärviktigt med forskrtirtg om havsförorcrtirtgar, mert att det ju redan nu satsas10 milj, kr, på detta. Dessutom har ett aktionsprogram presenteratsom havsförorenirtgar. Detta program skall sedan bli föremål förremissbehandling och för bedömning. Därför tycker jag att man istället för att foga reservationerna 32-35 till betänkandet hade kunnat avvaktade nya signaler om t, ex. ytterligare forskartjänster och ytterligarelaboratorieresurser som redovisas i detta aktionsprogram. Ireservation 36 framkommer bl. a. att vill ha 10 milj. kr.ytterligare av miljövårdsavgifterna till havsforskning, och i reservation 37framkommer att vpk vill satsa 20 milj. kr. anser jagalltså att man skall avvakta handlingsprogrammet om havsföroreningar, både detsvenska handlirtgsprogrammet och det rtordiska, som är på våg. Enligtreservation 38 vill anvisa ytterligare 15 milj. kr. tillRingsjöprojektet, vilket jag i och för sig tycker är bra. Mert villmoderaterna anvisa 29 milj. kr. för en utbygguad av gödselbehållarna. Liknandepropåer framförs även i en reservation frårt certtern. Jag tycker emellertidinte att man utan vidare kau säga att det blir ert bättre harttering avhandelsgödseln om man bara ökar gödselbehållarna. Det är inte alls säkert attdet är på det sättet. Jag har sett många stora, tomma gödselbehållare i Skåneunder vårmånaderna då de borde vara fulla. Jag är därför inte så säker på attenbart byggandet av sådana är en garartti för att mart får en bättre hantering.Det måste till mycket informatiort och många bestämmelser för att det skall blibättre, . Mycket har hänt och kommer att hända uuder det kommandeåret på både jordbruks- och miljöområdet. Vi hoppas att den satsning påjordbruks- och miljöforskningen som dagens förslag innebär skall medverka tillatt förbättra livsmedlens kvalitet och att förbättra produktionsmetoderna ijordbruket i de delar där de kan verka förstörande på miljön. Jag tror att detblir till gagn för både kortsumertterna, naturvården och jordbruksnäringen, 77 () replik; tog upp vår förstareservatiort. som handlar om risk och nyttovärderirtg. Vi har uppfattningertatt kemikalieirtspektionen skall göra en noggrann analys av de ämnen som lämnasin för prövning. Om man anser att de är godtagbara och att de går att anvärtdaär det rimligt att dcrtpraktiska utprovningert av medlen sker hos dem som skall anvärtda preparaten.Vi har ingentirtg emot att mart har mycket bestämda gränser i fråga om dessamedel och att man ställer höga miljökrav på dem, men vi tycker att lantbrukarnaskall stå för den praktiska utformnirtgen. Det är detta som reservation 1handlar om, ingenting annat. kommenterade reservation 4 omlivsmedelsforskningerts inriktning. Vi tycker inte att det är särskilt starkaskäl som ligger bakom satsningen. Att industrin säger ja till ett50-procerttigt statsbidrag tycker jag inte är det minsta konstigt. Det äralltid lätt att få med sig vem det vara månde om rtian bjuder på halvakostnaden. Det tycker jag var ett svagt försvar. Däremot finns det områden somvi gärna skulle vilja se belysta, t. ex. riskvärdering där man fördjupar sig iriskanalys av restsubstanshalter i livsmedel. Det är ett område somåtmirtstortc jag skulle vara villig att satsa mera resurser på. Det gör jag såmycket mer som jag har läst statens livsmedelsverks stickprovsstatistik frånapril till juui 1985, av vilken framgår att inte mindre än 174 av 677importerade partier hade restsubstanser i sig, varav 25 låg över den högstagodtagbara halten. Av 161 svenska partier hade bara 4 över huvud tagetrestsubstanser, och inget låg över det högsta tillåtna värdet. Här finns ettområde att rikta strålkastarljuset på, fördjupa kunskapen om och ta framriskbedömnirtgar för. Det tycker jag det firtrts all artledrting att göra. Frågan om pengar till gödselanläggningar talade jag mycketom i mitt iriledningsartförandc, så jag har knappast någon anledning attfördjupa den debatten. Forskning, m. m. 78KARL () replik: Som jag angav inledningsvis kommer LenrtartBrunander att ta upp de flesta av de reservationer som berörjordbruksdepartementets verksamhetsområde, och jag har intebara kommit i otakt när det gäller politiken utan även rtär det gällerdebattordningen här i kammaren. Låt mig bara nämrta att reservatiort 8 faktiskt intehandlar om alternativ odling utart om alterrtativa grödor. Låt vara att vi harett förvillande språkbruk där, men alternativa grödor är alltså någonting heltannat.' Alternativa grödor används på överskottsarealen för att utnyttja den påett effektivt sätt. Det tycker vi borde göras mer. Forskningen med mera överblick, som tas upp i reservation2, berör i större utsträcknirtg området miljö- och naturresurser än jordbruk.Där är vi mera kritiska. Det tror jag att det finns betydande fog för. Både och jag sitter i lantbruksuniversitetetsstyrelse.