prot · GA09102 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:102 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Förste vice talmannen meddelade att till kammareninkommit en anhållan av om ledighet frän uppdraget somriksdagsledamot på grund av sjukdom den 23 mars-den 5 juni.Erforderlig ledighet beviljades. Förste vice talmannen anmälde attAnders Castberger (fp) fr. o, m, skulle tjänstgöra som ersättareför . 3§ Svar på interpellation 1986/87:195 om handläggningen av visst ärende ommiljöfarligt utsläpp 1Miljö- och energiminister : har frågat mig om vad han anfört isin interpellafion ger anledning till någon åtgärd från regeringens sida. ålade i ett beslut i december1986 att före installera en reningsanläggning föratt minska utsläppen av kvicksilver till luften från bolagets anläggning iLandskrona, meddelade också provisoriska föreskrifter omhur stora utsläppen av kvicksilver får vara före resp, efter detta datum, SvenMunke överklagade tillsammans med andra sakägare koncessionsnämndens beslut.Han begärde också inhibition av det av nämnden lämnadevérkställighetstillståndet, interpellafion är i allt väsentligtlikalydande med hans överklagande av koncessionsnämndens beslut. Regeringenhar meddelat beslut i ärendet . Beslutet innebär viss skärpningi frågan om utsläppet av kvicksilver till dess slutliga villkormeddelas. Avsikten med bolagets återvinningsanläggning i att pröva en ny teknik för omhändertagande av visst miljöfarligt avfall.Anläggningen skulle därigenom kunna få en mycket viktig funktion från allmänmiljösynpunkt. En förutsättning för detta är givetvis att verksamheten kanbedrivas Prot.1986/87:102 på sådant sätt att den själv inte leder till störningar iomgivningen. slutliga prövningen avmiljöskyddsvillkoren kommer att ske efter utgången Om handläggningen av visst ärende om miljöfarligt utsläpp Regeringen har i sitt beslut framhållit att kraven påskyddsåtgärder därvid måste ställas mycket högt och att därvid särskild hänsynmåste tas till anläggningens lokalisering. Det är riktigt som påpekar att statensnaturvårdsverk har lämnat ekonomiskt bidrag till uppförandet avåtervinningsanläggningen i . Bidraget uppgår fill 25 milj. kr. Attbidrag lämnats sammanhänger med ändamålet med anläggningen. Man kan nog konstatera att verksamheten varkenfrån driftssynpunkt eller från miljösynpunkt uppfyllt de förväntningar somfanns när tillståndet lämnades. Det är därför värdefullt att enförutsättningslös utvärdering av verksamheten nu pågår. Jag vill framhålla att det är självklart attstatens naturvårdsverk, när verket lämnar bidrag till ett företag eller enkommun, inte får överse med miljöfarliga utsläpp, 2 (): Jag ber att få tacka så mycket för svaret. Jagvill gärna understryka detta tack med att uttrycka ett visst mått avtillfredsställelse. Bakgrunden till denna tillfredsställelse sammanhänger medatt miljön i redan tidigare är hårt belastad. Det framgår bl, a, avstatens miljömedicinska laboratoriums yttrande. Den allmänna uppfattningen iLandskrona är att miljön inte tål fler utsläpp. Därför kom etableringen avScandust som en mycket obehaglig överraskning. Läget förbättrades inte sedan det konstaterats attföretaget brutit mot så gott som samtliga villkor och dessutom drivitsolagligt. Företaget är åtalat för detta. Polis och domstol får nu utreda ochvidta eventuella åtgärder för dessa brott. Med anledning av den passus i svaret där statsrådet sägeratt min interpellation i allt väsentligt är likalydande med mitt överklagandeav koncessionsnämndens beslut, vill jag framhålla att interpellationstexteninlämnats som ett komplement till ett tidigare inlämnat besvär, I interpellationenhar jag mera grundligt utvecklat besvärsanledningen. Statsrådet framhåller i svaret att det är självklart attstatens naturvårdsverk, när verket lämnar bidrag till ett företag eller kommun, inte får överse med miljöfarliga utsläpp. Men det är just vadnaturvårdsverket gjort i ärendet Scandust, Det har inte framkommit någon somhelst kritik från . Snarare har man fråndet hållet, när man yttrat sig, tagit företagets parti. Det har man gjort iverkets egen fidning Miljöaktuellt nr 10 1985, där man talar om förmildrandeomständigheter, I samma tidskrift. Miljöaktuellt, finns i nr 3 1986 en artikelmed rubriken . Man menar att befolkningensom bor i närheten i onödan skrämts upp. Man skriver; "Landskronaborna behöverinte vara rädda. Jämfört med utsläppen från andra järn- och stålverk ärutsläppen från Scandust små." Jag ställer därför frågan: Ansermiljöministern och regeringen att utsläp-16 pen är,som säger, försumbara och att ingen behöver vara ängslig? När frågan om ett eventuellt överklagande behandlades ikommunfullmäktige i konstaterade en enig kommunstyrelse attkvicksilverutsläppen saknade "medicinskt intresse". Det verkar somom beslutet om skärpning av utsläppsvillkoren enligt regeringensställningstagande betyder att regeringen mera är bekymrad överlandskronabornas hälsa än kommunens egen kommunstyrelse. Min uppfattning, som för övrigt delas av miljö- ochhälsoskyddsnämnden i , är att utsläppen från Scandust måste minimerasytteriigare, framför allt när det gäller kvicksilver. Miljöskyddsnämndenförbjöds för övrigt att överklaga koncessionsnämndens beslut, vilket äranmärkningsvärt då det var en helt enig nämnd som stod bakom beslutet, I en arfikel i TCO-Tidningen nr 10 1987 förklarademiljöministern att "inga miljöpengar till oseriösa företag skall betalasut. Huvudprincipen är att vi måste ställa krav på företagen att klara modernamiljökrav och jag anser inte att det är någon konflikt mellan sysselsättningoch bra miljö," Det sade alltså miljöministern, Scandust har under de år som gått knappast kunnatbetecknas som ett seriöst företag. Jag har endel frågor som jag önskar få svar på: Om inte privatpersoner i anfört besvär överbeslutet om Scandust, hade då regeringen ändå skärpt kraven? Anser ministern, mot bakgrund av vad som hänt i Landskronaoch med tanke på kommunens belastade miljö, att lokaliseringen av företagetScandust är riktig? I svaret på interpellationen säger ministern att det ärvärdefullt att en förutsättningslös utvärdering av verksamheten nu pågår. Vemstår för den utvärderingen? En sista fråga som jag gärna vill ha svar på är: Om detskulle visa sig att miljöproblemen inte kan bemästras, vad händer medverksamheten? Om handläggningen av visst ärende om miljöfarligt utsläpp 3Miljö- och energiminister : Jag är angelägen om att de diskussioner vi förskall föras med utomordentlig öppenhet. Vi har dock att hålla oss fill lagen,inte minst grundlagen, I regeringsformens 11 kap, 7 § finns mycket klartangivet-jag är säker på att känner fill det - att ingen myndighet,inte heller , får blanda sig i en förvaltningsmyndighetsmyndighetsutövning mot enskild. Det gör naturligtvis att jag är förhindrad atthär diskutera t, ex, hanteringen av enskilda beslut inom myndigheter elleråtalsfrågan hos domstol. Jag är övertygad om att respekterar det. Däremot kan jag upprepa - om det behövs - vad jag sade imitt interpellationssvar, nämligen att utgångspunkten för att denna verksamhetskall få bedrivas självfallet är densamma som för all annan verksamhet, nämligenatt den kan uppfylla de mycket stränga miljökrav som måste uppställas, särskiltför en verksamhet som är lokaliserad på det sätt som den här är, I detbeslut som regeringen fattade har vi skärpt utsläppskraven i 2 protokoll 1986/87:101 -103 förhållande till dem somkoncessionsnämnden fastställde. Den prövningen är självfallet självständig ochlikadan oavsett vad som har föranlett prövningen. I regeringens beslut stårdet: "Slutliga villkor skall meddelas efter utgången av prövofiden. Såsomnyss framhållits måste vid denna slutliga prövning mycket höga krav ställas påanläggningens funktion från miljöskyddssynpunkt. Med ledning av vadnaturvårdsverket anfört i sitt yttrande bedömer regeringen därvid att utsläppenkan bli väsentligt lägre än dem som angetts för prövotiden." Vadvi här säger skall tas med stort allvar. Vi understryker också i beslutet attunder prövotiden skall alla ansträngningar inriktas på att öka prestationsförmågantekniskt för att man skall kunna få ned utsläppen ytterligare. Jagvill också säga att den bedömning som sker görs av ett antal konsulter somstår fria gentemot alla de parter som fidigare varit inblandade i verksamheten.Det är alltså en i högsta grad självständig prövning som sker. Detslutliga resultatet av denna prövning vill jag inte föregripa mer ängenom att säga att pm verksamheten skall fortsätta, kommer med all sannolikhethårdare utsläppskrav att fastställas än de som gäller under . Anf.4 (): Jag vill till miljöministern säga att jag har full respekt för despelregler som gäller beträffande ingripande i andra myndigheters handhavandeav olika ärenden - det råder inget tvivel om det. Jagvill också understryka att jag kommer från en kommun där miljö-,och hälsoskyddsnämnden måst gå ut med annonser i dagspressen ochvarna medborgarna för att äta sina egna odlade grönsaker. Mot den bakgrundenkan vem som helst förstå vilken pro folk känner. Jagär helt övertygad om att de deklarationer som miljöministern nu har avlämnatkommer att leda till ett resultat som såväl jag som övriga berörda i Landskronakommer att bli nöjda med. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1986/87:210 om industrins framtida elbehov 5 Miljö-och.energiminister : Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att medverka till att oberoende experter får genomföra envetenskaplig utvärdering och analys av industrins framtida elbehov, möjligaeffektiviseringar och egna produktionsmöjligheter. Denomställning av energisystemet som pågår och som skall intensifieras måste skemed beaktande av kravet att tillförseln av el alltid skall vara säkrad,som vi satsar helhjärtat på att effektivisera elanvändningen. Dettaförutsätter att alla parter i samhället tar ett akfivt ansvar. Det gällerstaten, kommuner, företag, organisationer och enskilda. Inom regeringskanslietpågår nu ett arbete med att förbereda ett sammanhållet, nytt programför att driva på utvecklingen när det gäller hushållning och effektivisering påelanvändningsområdef. En central fråga inför kärnkraftsavvecklingen ärindustrins behov av el. Av speciellt intresse är dels den elkrävande industrin,dels den industri som tillverkar apparater och utrustning som drivs med el.Användningen av el bör i första hand ske inom områden där den ärsvår att ersätta. Det betyder bl.a, att användningen för uppvärmningsändamålkommer att minskas. Detta är nödvändigt för att det även i fortsättningen skallvara möjligt att ge industrin tillgång till den energi som den behöver för sinutveckling och internationella konkurrenskraft. Detta minskar inte kraven påindustri- och kraftföretagen att redan nu i sin verksamhet planera ochförbereda tekniska lösningar som står i samklang med kraven på såväl fortsattteknisk utveckling och god konkurrenskraft som ett effekfivt utnyttjande av el. Industrin är också engagerad i frågor om sin framtidaenergianvändning, I flera branscher finns energikommittéer e, d. som analyserarförutsättningar för branschen att hushålla med el och annan energi. Jag serpositivt på detta intresse för energifrågor. När vi utformar energipolitikenmåste vi givetvis komplettera industrins analyser med egna utredningar ochprognoser från oberoende instanser som t.ex, våra myndigheter och universitetoch högskolor. Regeringen gav statens energiverk i uppdrag attkartlägga industrins anpassningsmöjligheter inför kärnkraftsavvecklingen.Energiverket skall bl. a, kartlägga de förberedelser som görseller planeras för att åstadkomma en effektivare elanvändning. En huvuduppgiftför är att utarbeta ett program för en effektivare elanvändninginom industrin. Enligt vad jag har inhämtat utnyttjar ett brettspektrum av experter i detta arbete. väntas redovisa uppdragetunder . Jag vill i sammanhanget också erinra om regeringensforskningspolitiska proposition. Enligt de föreslagna riktlinjerna förenergiforskningen skall en betydande del avresursramen anslås för programmet Industrins energianvändning, med styrelsenför teknisk utveckling, STU, som ansvarig myndighet. Det övergripande syftet meddetta program är att genom forskning och utveckling på energiområdet stärkafrämst den tyngre industrins internationella konkurrenskraft bl, a, genom attmed avancerad processteknik minska behovet av tillförd energi. Jag räknar medatt programmet kommer att bidra till en effektivisering avelanvändningen inom industrin. Omställningen av energisystemet måste genomföras med enbalans mellan åtgärder på tillförselsidan och åtgärder på användningssidan. Jagvill påminna om att de framfida elpriserna i hög grad bestäms av hur många nya,dyra elproduktionsanläggningar som behöver tas i drift. Det är därför vikfigtatt efterfrågan på el inte ökar i onödan på grund av mindre effektiv teknik ochatt den inte heller överskattas i prognoserna. Elanvändningsprognoserna fårinte inskränkas till mekaniska förutsägelser om en ständigt ökad elanvändningtill vilken man sedan anpassar elproduktionen. Om industrins framtida elbehov konstatera att en prognosär en prognos och att en sådan inte kan utvärderas förrän efterprognosperiodens slut. Vidsidan av de energiprognoser som görs inom kraftföretagen och industrin bedrivsen inte obetydlig prognosverksamhet av oberoende offentliga institutioner ochmyndigheter. Ansvarig myndighet inom detta område är statens energiverk, somregelbundet utarbetar prognoser på olika lång sikt. Det senaste exemplet ärbilagan tiU långfidsutredningen , som publicerades . utarbetar också prognoser för olika utredningar och statligamyndigheter. Ett problem med prognosverksamheten är att energistatistiken ochelstatistiken inte är heltäckande på alla punkter. Tillförlitligheten iunderlaget för t. ex. elanvändningsprognoserna skulle behöva förbättras.Prognosmetoderna kan också behöva utvecklas. Bl,a, mot denna bakgrund uppdrog regeringen åt utredningen om el ochinhemska bränslen () genom tilläggsdirektiv att bl; a, gå igenom ochanalysera statistik och prognoser på elanvändningsområdet, väntas i vårlägga fram sitt slutbetänkande. Det finns således underlag förställningstaganden om den officiella prognosverksamhetens framtida inriktning. 6 (): Jag ber att fåtacka för svaret. Attgöra energiprognoser är säkert svårt. Att göra helt rikfiga energiprognoser ärtroligtvis en omöjlig uppgift. Serman på de olika energiprognoser som har avlämnats under de senaste 15 årenfinner man att dessa genomgående varit för höga, en del alldeles för höga.Prognosernas inriktning har mer varit "bruka mera" är "brukabättre". Detvar en artikel i som gjorde att jag väckte denna interpellation.Artikeln behandlade den prognos som massapappersindustrin hade framställt. Jagär inte ute efter att påstå att den ena parten har rätt och den andra fel - dehkunskapen har jag inte. Men jag menar att en opartisk utvärdering av olikabranschuppfattningar skulle kunna leda till en fruktbar dialog mellanbranschens energiexperter och de mera oberoende energiexperterna. Däremotvill jag säga att jag varit med så länge i energidebatten att jag reagerarmycket negativt när jag ser att i annonser framför budskapet- förenklat uttryckt - att fillverkar vi dubbelt så många saker och dåbehöver vi dubbelt så mycket energi. Detta påstående är en förolämpning motsvenska tekniker och alla andra som jobbar seriöst med energifrågor. Allavet att det är mycket som sker på strukturrafionaliseringsområdet och att mångamänniskor och företag är inriktade på energieffektiviseringar, inte bara i vårtland utan även i andra länder. Detta leder utvecklingen framåt. Tyvärr harIndustriförbundets annonser varit effektiva från synpunkt.Eftersom inga andra ekonomiska krafter har verkat i motsatt upplysande riktninghar många fått uppfattningen att det här budskapet är korrekt. Här menar jagatt statsrådet har ett ansvar. Jag ser i statsrådets svar att det är en del på gång. Jag får för dagen nöja mig meddetta. Tack för Prot. 1986/87:102 svaret. 7 (): Jag har med intresse tagit del av det svar somstatsrådet har lämnat på interpellafion. Jag harnågra reflexioner med anledning av detta. I svaret skriver statsrådet: "Jag vill påminna om attde framfida elpriserna i hög grad bestäms av hur många nya dyraelproduktionsanläggningar som behöver tas i drift. Det är därför viktigt attefterfrågan på el inte ökar i onödan på grund av mindre effekfiv teknik ochinte heller överskattas i prognoserna," Det vore värdefullt att fåbekräftat om man skall tolka dessa två meningar på det sättet att man frånregeringens och miljö- och energiministerns sida inte är beredd att skattevägenhöja elpriserna, utan menar att marknaden helt och hållet skall tillåtasfungera. Jag har vidare med intresse noterat att regeringskanslietarbetar med ett program för effektivare elanvändning inom industrin. Det skullevara värdefullt att veta om detta är samma program som arbetar medoch vad programmet innehåller. Innehåller det en ökad styrning från regeringenssida, med utnyttjande av lagstiftningen om energiplanering? Detskulle vara rätt värdefullt att få besked härom. Också när det gäller kan man ha anledning till några reflexioner. Varför tycker inteBörje om att industrin själv får göra energiprognoser? Han betraktardem som partsinlagor. Nog måste det väl ändå, , vara så attskogsindustrin liksom övriga industrier känner fill det här bäst? tror på oberoende energiexperter av modellThomas B. och . Det kanske beror på att de i sinaprognoser anger förbrukningsnivåer motsvarande hälften eller två tredjedelar avförbrukningen enligt de mera realistiska prognoserna. De är experter som ingenvetfig människa tror på. Jag tror inte ens att statsrådet i sinträngtan att avveckla kärnkraften verkligen tror på de prognoser som och redovisar. avslöjar bristande insikter iindustrins sätt att fungera genom att ställa en interpellafion av det härslaget. Tror verkligen att skogsindustrin i , utsatt somden är för hård internafionell konkurrens, skulle avstå från att dra ned påenergiförbrukningen om det var lönsamt? I långfidsutredningens betänkandekonstateras: "Så länge som har relafivt höga löner och lågaelpriser, har skogsindustrin en konkurrensfördel i den kapital- och eUntensivaprocessteknologin," - Detta kan också vara värdefullt för statsrådetBirgitta att notera. Där står också att den svenska skogsindustrin ärmarknadsledande inom teknik och utveckUng, Vi har vaU skogsprodukter som äranpassade både fill marknaden och fill den knappa tillgången på råvaror. Är inte detta bra för ? Vill och därmed minska skogsindustrins konkurrenskraft? Vad säger dåväljarna i ? Vad säger skogsindustrin och ? Om industrins framtida elbehov na iRönnskär, osv.? Det skulle det vara värdefullt att få synpunkter på. 8 Miljö- och energiminister : Svaren på de frågor som har ställts här kommeri sinom tid att lämnas i de redovisningar som regeringen nu förbereder förriksdagen fill i vår och till . Jag tycker nog att det finns åtskilliga som har använt sigav prognoser i debatten på ett sätt som har väckt bekymmer, för att bevisa detman vill bevisa, grundat på värderingar i energifrågan. Regeringens arbete är inriktat på att få så sakligtunderlag som möjligt för de beräkningar vi måste göra av behovet av bådehushållningsinsatser och fillförselinsatser. Det är regeringens bestämdauppfattning att alla, även industrin, är betjänta av att vi slösar så litet sommöjligt. Det är bra för miljön, det är bra för den svenska ekonomin och det ärbra för industrins konkurrenskraft. Till slut kan jag inte låta bli att påminna om att vad vinyss har sett är en illustration till hur det skulle vara om vi hade enborgerlig regering som satt och diskuterade vilken linje manegentligen skulle driva i energifrågan. Jag tror att vi skall önska att bådehögre makter och väljarna räddar oss från att drabbas av ett sådant öde en gångtill, 9 (): Jo, , jag ser väldigt gärnaatt olika branschorgan gör sina prognoser. Men frågan gällde inte det, utanfrågan gällde om regeringen har ett intresse av att mera oberoende experter-således kan man välja bland rätt många både inom och utom - får görautvärderingar för att på det sättet få en bra dialog. Jag beundrar intetidigare prognoser på samma sätt som tydligen gör. Jag troratt det var CDL som gjorde en prognos för hurenergiförbrukningen skulle vara , När man nu serresultatet, måste man - oavsett vad man tycker i den här frågan - säga att detvar en fantastiskt dålig prognos. Det är väl bra om det blir så pass bredadiskussioner att den typen av prognoser inte läggs fram av energiproducenterna. Jag har ett klart positivt intresse för skogsindustrin.Jag har själv arbetat inom den skogliga branschen. Jag beundrarskogsindustrin t, ex, för dess sätt att komma bort från sitt oljeberoende,vilket skogsindustrin klarade av mycket snabbare än någon kunde tänka sig i densituation som uppstod , Därför menar jag att skogsindustrin kommeratt klara av en hel.del när det gäller en effektivare energianvändningframöver. Skogsindustrin borde ha ett positivt intresse för en någorlundamåttlig elförbrukning i det här landet. Vi har ju de billigvattenkraft i botten. Sammantaget ger låg förbrukning ett lägre energipris änvad en låt-gå-utveckling skulle ge. Sedan vill jag kommentera inlägg. Jagtrodde inte att vi diskuterade regeringsfrågan i form av slagord, utan jagtrodde att vi hade en debatt om energipolifik. 10PER-RICHARD MOLEN (m): När det gäller möjligheterna att efter 1988 komma överens i enborgerlig regering tror jag inte att det blir särskilt stora svårigheter. Vikan ju notera att man inom i anslutning till ett partirådslag som ägtrum - och som vi kunnat ta del av i pressen nu i helgen-inte gärna vill diskutera kärnkraften utan att man mera vill föra en debatt iallmänna miljöpolitiska termer. Jag tror att detta är riktigare, och jag ärövertygad orri att man från och ledande centerpolitikers sida ärberedd att vidga miljödebatten samt att man kommer att inse att många av deenergiråvaror som finns i systemet skapar väldigt storamiljöproblem när det gäller försurning, liksom när det gäller ozonskikt ochkoldioxidhalter. Detär klart att vi, fru talman, skall vara ödmjuka då det gäller arbetet medprognoser, för vi kan inte vara utan prognoser. Det är också klart att deprognoser som presenterades visar sig varamycket felakfiga, eftersom vi vid den nämnda tidpunkten försökte anpassa osstill en ny situation energikris. Sedan kom energikrisoch kastade ytterligare om de kort som industrin har att spela med. Jag ärövertygad om att prognosförutsättningarna är helt andra, i en situationsom internationellt präglas av betydligt större stabilitet. Därför bör dessaprognoser beaktas, med en tilltro till att industrin inte använder dem i någotannat syfte än att förbättra sin och situafion. Detär, fru talman, litet lättvindigt av statsrådet att bara hänvisa till framtida rapporternär det gäller elanvändning och program och även när det gäller huruvidamarknaden skall tillåtas fastställa priserna på energimarknaden eller om detblir fråga om styrning. Har man sagt A får man säga B och redovisa det öppet ianslutning fill denna interpellationsdebatt. De två avsnitten iinterpellationssvaret kommer med säkerhet att studeras av de branscher som ärengagerade, och de vill gärna ha ett svar. 11 Miljö- ochenergiminister : får nog acceptera att normala spelregler gäller förnär man skall säga B i det parlamentariska arbetet. Föratt vi i skall kunna klara framtidens energiförsörjning på ett bra sättskall två regler gälla. För det första måste till varje pris - vilket framgårav det beslut som det socialdemokratiska partiet nu har fattat -fillförseln avenergi garanterat , så att ingen svävar i tvivelsmål om det. För detandra måste effekfiviseringsinsatserna intensifieras, om miljöeffekter ochekonomiska effekter av energisystemet skall kunna hållas inom rimliga gränser -det ligger i allas intresse.