prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — De har ju en lägresjukfrånvaro, något som vi kan bevisa geriom de uppgifter och den statistik somtagits fram samt genom de undersökningar som har gjorts på företagen. Det härbehöver inte vara administrativt krångligt. Vi får väl anledning att debattera dessa frågor fleragånger här i kammaren. Det är lämpligt att till nästa debatt ta fram denblankett som används för redovisning av avgifterna och visa att det finns ettenkelt sätt att lösa problemet. AnL 60 () replik: började sitt anförandemed att säga att detta med sociala avgifter är svårt, och det är något som vikan hålla med om allesammans. Frågan om arbetsgivaravgifter för idrottsföreningar kommermotionären att utveckla närmare om , varför jag inteskall ta upp med att diskutera den frågan. Men jag vill ändå bemötanågot av det sade. Det är helt rätt, som sade, att vi ärpå det klara med att idrottsutövarna behöver ett socialt skydd. Men om de fårdetta skydd enligt de bestämmelser som gäller , så drabbas idrottsföreningarnaav en ganska hög kostnad. Den blir så hög att de inte klarar av att betala den. Dessa två saker hör ihop på ett sätt som gör att vi villfå till stånd en översyn eller en utredning med uppgift att utarbeta ett systemsom gör att idrottsföreningarna kan klara den här avgiften i fortsättningen. utredningen bör ingå representanter både för idrottsföreningarna och föridrottsutövarna. Jag hoppas att vi får tillfälle att återkomma till frågan ochse till att en sådan översyn kommer till stånd. AnL 61 () replik: - . Jag förstårotåligheten i frågan att få fram entydiga regler beträffandearbetsgivaravgifterna. Den här frågan har tagit att behandla. Men detär inte heller, som jag sade tidigare, en lätt fråga. Det är litet orättvistatt påstå att regeringen inte gör vad den kan för att så snabbt som möjligtskapa nya regler. Det faktum att man har brutit ut en viss del av frågekomplexet,som har vållat stora problem och som vi har att behandla , visar att manhar höga ambitioner på detta område. Jag är övertygad om att vi inom kortkommer att få det genomgripande förslag som vi alla väntar på. hyser farhågor för att ett system medförhandsbesked skulle bli krångligt. Jag själv har ingen känsla av att detbehöver bli det. migupprepa att det är fråga om ett provisorium. Man försöker, som här harredovisats, klara av en mycket besvärlig sak. När det slutliga förslaget kommer- som jag hoppas mycket snabbt - får vi se hur många av de tankegångar som härhar framförts som ingår i förslaget. Både det som här nämner ochdet som tar upp i sin reservation finns ju med i detberedningsarbete som pågår. I reservation 8 berörs frågan om idrottsföreningarnasarbetsgivaravgifter. Jag är oerhört angelägen om att klara ut det principiellai den frågan. Det är inte vi som har fastställt att den ersättning som enidrottsutövare får av sin idrottsförening skall betraktas som inkomst avanställning. Det har fastställts av vederbörande rättsinstans. Jag kan inteförstå att ni ifrågasätter att den inkomsten lika väl som andra inkomster skallvara socialförsäkringsgrundande. Den frågan finns det ingen anledning attutreda. Att idrottsrörelsen skall finansiera sin egen verksamhetpä ett eller annat sätt är en mycket viktig fråga som idrottsrörelsen självmåste diskutera. Men att pruta på idrottsutövarnas rätt till social trygghet ärnågot som jag inte kan gå med på. Förslag omförhands-besked i sociala vgifls-frägorm. AnL 62GULLAN () replik: Vad gäller den bristande överensstämmelsenmellan förmånerna och avgifterna, en fråga som jag inte hann utveckla i minförra replik, har regeringen tyvärr, , inget intresse avatt lösa problematiken. Flera utredningar har arbetat med den frågan. Jag harsjälv ingått i en utredning, där det lades fram ett förslag till lösning avfrågan, men det röstades ned av majoriteten. Här gäller det inkomsttagargruppersom tydligen inte är intressanta för regeringen, varför det tyvärr inte händernågot. I frågan om kvittningsrätten har vi tidigare fört sammaresonemang. Där finns den gamla pappa-vet-bäst-attityden frånsocialdemokraterna, nämligen att den egna företagaren inte vet sitt bästa närhan skall "kvitta" mellan olika inkomstslag. Vi moderater förutsätteratt den enskilde inkomsttagaren är så klok och vet vad han gör, att det intebehöver stiftas särskilda lagar för att resa hinder häremot. Jag tolkar fortfarande uttalande omidrottsföreningarnas framtida situation så, att man tydligen kan tänka sigökade bidrag till hjälp för idrottsföreningarna? Blir det bidrag som därefterskall betalas in i form av socialavgifter? Det är i så fall precis som det serut i svensk skattelagstiftning , där familjer får socialbidrag för attkunna betala skatt! Jag kan inte tolka uttalandet på annat sätt. Vi är överensom att idrottsutövarna skall ha ett socialt skydd, men det redovisas tre olikaalternativ för idrottsföreningarna att lösa frågan. Det är skräp att vi intehar fått ett förslag eller att regeringen efter en utredning sagt att manåterkommer i frågan med en konkret lösning. Frågan kan nämligen lösas genomenskilda försäkringar också eller enligt de andra alternativ som har redogjort för. Förslag om förhands-. besked isocialavgiftsfrågor in. AnL 63RUNE () replik: Det är bra att regeringen har höga ambitionernär det gäller att få frarii en hy lagstiftning på detta område. Men när manpresenterar ett' provisorium; som man gör i den härpropositionen, ett provisorium som i förlängningen kan krångla till det hela,då tycker vi att det finns anledning att stanriä upp litet och tänka eftervilka konsekvenser förslaget får. De lokala skattemyndigheterna,-som har enansträngd arbetssituation, kommer att få ett antal ansökningar omförhandsbesked från de berörda. Det kommer i sin tur att betyda att de sökandefår vänta på besked, därför att de lokala skattemyndigheterna inte hinnerbehandla ärendena i den takt sorii de strömmar in-. Jag påstår ätt verkligheteninte är sådan att de två parterna kan vänta på besked i frågor som dessa. Dethandlar ju att komma överens om ett pris och ett arbete: Det,är bättre atttillämpa en huvudregel, som vi har föreslagit skall överensstämma med dem somgäller för småhusägare och lägenhetsinnehavai-e. Därmed rensar man bort, deflesta fall i vilka det är aktuellt att kräva ett förhandsbesked, svarade inte på om han kan tänka sigdifferentierade socialförsäkringsavgifter som ett sätt att stimuleraföretagandet. Jag har förståelse för att hans debattsituation är litet knepig,eftersom han skall replikera tre talare, men jag hoppas att han i sin nästareplik åtminstone kan ange socialdemokraternas principiella syn i den frågan. Vi har tyckt att differentierade avgifter är en väg atthjälpa småföretag att utvecklas, Frarriför allt i områden där det är svårt att upprätthållafull sysselsättning och att skapa ny sysselsättning bör man ta till vara de möjligheter som finris. Vi tycker, som vi fiar uttryckt det, att det finnssakliga motiv, eftersom vi kan,påvisa att de små företageri har mindre sjukfrånvaro än de stora och därigenom i praktiken bidrar till att subventionera de stora företagens sjukfrånvaro, . Det skulle vara intressant att höra argument på den punkten. .AnL 64 () repHk: Jagkan börja med det sista som upp. Jag menar också att det finns goda skäl att på ett bra sätt stöttasmåföretagandet -jag kommer själv från ett område i där vi har enmycket bred verksamhet bland småföretagarna - men som jag ser det är det felsystem rekommenderar. Dét finris inget belägg för påståendet att det generellt skulle vara skillnad ifråga om olycksriskerna och sjukfrånvaron mellan små företag och stora företag.Det är inte där skiljelinjen går utan mellan i det här avseendet bra företagoch dåliga företag,,oavsett om de är stora eller små. Jag tror att ett sådantsystem som talar om inte är rättvist och att det skulle bliadministrativt krångligt. säger att i. prövar man principenmed differentierade avgifter, och det är riktigt. Men jag understryker att detärett prov som pågår, och jag tycker ätt man skall vara försiktig med att gåvidare innan det har skett en utvärdering av provet. Sedanåterkommer jag ändå till idrottsföreningarnas arbetsgivaravgifter. Niövertygar inte mig alls om att det skulle vara någon skillnad mellan dem somhar inkomst av sitt idrottsutövande och andra inkomsttagare när det gällersocialförsäkringssystemet. Det är självklart att def skall råda likställdhethärvidlag. Dessutom är idrottsutövarna inte precis någon lågriskgrupp utantvärtom .Jag tror att de i sin verksamhet utsätter sig för väl så stora riskerför både sjukdom och invaliditet som man gör inom annan verksamhet. Ni måste förstå den principiella skillnaden i detresonemang jag för. Idrottsutövare är inkomsttagare jämförbara med alla andra inkomsttagare. Deskall ha sitt sociala skydd, och avgifter för det skall givetvis betalas.Sedari är det en annan fråga; som inte precis hör hemma inom socialförsäkringsut skottets verksamhetsområde, hur.den totala finansieringen av idrottsrörel sen skall gå till. " Förslag om förhandsbesked i sociala vgifts-frågorm. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. AnL65 (): Mitt anförande kommer att koncentreras tillden del av betänkandet som föranlett reservation 8, och jag börjar med att yrkabifall till den reservationen. När man erlägger sociala avgifter för anställd personal,skall man kunna förvänta sig att avgifterna skall ligga fill grund för ettskydd vid eventuell frånvaro från arbetet. Det kan inte vara någon nyhet förNils-Olof aft det inte fungerar på det viset med den nuvarandelagstiftningen. I oerhört många fall, som säkertockså tagit del av genom massmedia, har det visat sig attsocialförsäkringssystemet jnte ger någon ersättning till den som inte kan utövasin idrott, exempelvis på grund av skada. Det är i och'för sig inte prövat, mendet är väl inte sannolikt att man heller skulle få någon ersättning om man pågrund av-skadan infe kan fortsätta att idrotta över huvud taget men i övrigt ärfullt arbetsför. Därför tycker jag att resonemang litetgrand vänder sig mot honom själv. I reservation 8 sägs att idrottsutövarna bör ha ettsocialt försäkringsskydd och att det bör utredas hur ett sådant skall varautformat. Riksidrottsstyrel-sens egen utredning säger detsamma: Man bör se tillatt idrottsutövarna får ett socialt skydd som fungerar tillfredsställande ochatt idrottsföreningarna skall betala för detta. Jag tycker nog att denprincipiella inställning som har framfört flera gångerockså bör omsättas i praktisk handling. Vi är överens om att idrottsutövarna skall ha ett socialtskydd,.men förutsättningar för det finns inte med den nuvarande lagstiftningen.I betänkandet hävdas att de ekonomiska förutsättningarna skall skapas på annatsätt. Utskottsmajoriteten är väl medveten om - det framgår av texten -att deekonomiska förutsättningarna inte finns för att klara kostnaderna. Då är detfel, tycker jag, att åsamka idrottsrörelsen dryga kostnader som i vissa fallkommer att bli förlamande, för verksamheten. Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. medvetenom detta men tar inget som helst ansvar för att idrottsrörelsen skall kunnaklara utgifterna. Ifall man känner ansvar för att idrottsrörelsen skall gesfortsatta möjligheter att fungera på ett tillfredsställande sätt, borde manparallellt med att man fattar det här beslutet också se till attidrottsrörelsen tillförs tillräckliga medel för att klara kostnadssidan. Att såinte sker uppfattar jag som utomordentligt olyckligt. Jag tycker att man agerarnäst intill aningslöst och att man har väldigt dåligt uppfattat vilken storbetydelse idrottsrörelsen har i samhället. Fribeloppet har satts till ett halvt basbelopp. Nästanalltid i elitsammanhang betalar föreningarna ersättning för utrustning somspelarna måste ha för att utöva sin idrott. De pengarna betalas ut tillsammansmed den andra delen av den ersättning som spelarna får. Även för den del aversättningen för utrustning m, m, som överstiger ett halvt basbelopp fårföreningarna betala arbetsgivaravgift-. Detta tycker jag ärotillfredsställande. Fribeloppet borde vara betydligt större tilltaget, gärnaså stort som riksidrottsstyrelsen föreslår, dvs, två basbelopp, I så fall hadeföreningarna sluppit betala arbetsgivaravgift för belopp som utgör ersättningför utrustning etc. Jag tycker att det skulle, vara bra om majoriteten kundeinse idrottsrörelsens stora betydelse i samhället och att man inte så härlättvindigt frångår ett ansvar som jag tycker att samhället har gentemotidrottsrörelsen. Jag yrkarsom sagt, herr talman, bifall till reservation 8, AnL 66 (): Låt mig bara säga att vi har ett bra skydd ivår obligatoriska försäkring. Vi anser att också idrottsutövarna skall omfattasav den. Vi behöver alltså inte utreda en ny sorts skyddsverk; det finns redanett mycket bra skydd som alla skall omfattas av. En annan sak är att det ibland kan vara svårt att tillämparegelverket på ett bra sätt, men det är ingen skillnad i bedömningen när detgäller idrottsutövare och när det gäller andra som har flera arbeten. Det ärfråga om att ha en förnuftig tillämpning av regelverket. Jag tycker att det är litetorättvist att säga att utskottsmajoriteten inte skulle inse den stora betydelsesom idrottsrörelsen har i vårt land. Vi skriver i utskottsbetänkandet t. o. m.att det är på det sättet, och jag försäkrar att det är vår syn på det hela: Sömledamöter från socialförsäkringsutskottet tycker vi emellertid att det ärnaturligt att vi i första hand tittar på det sociala skydd som den enskildamänniskan har, i detta fall idrottsutövaren. Det måste för oss som jobbar meddefrågorna anses vara det naturliga. AnL67 (): I mängder av fall, , hardet visat sig att när idrottsutövare blir skadade och inte kan utöva sin idrottunder en period erhåller de inte ersättning för det bortfall av intäkter som dedrabbas av. Jag och den borgerliga minoriteten menar att man då måste försökahitta vägar till ett socialt skydd som gör ätt idrottsutövare när de ärfrånvarande på grund av skada' eller sjukdom skall erhålla'en ersättning somstår i proportion till den avgiftsom har betalats in eller den ersättning de normalt får från idrottsföreningen.Det får de alltså inte i de allra flesta fall. Reservanterna tar ett mycket större ansvar i den härfrågan än vad majoriteten gör. Precis som riksidrottsstyrelsens utredning villreservanterna att man skall utreda frågan, så att också de som fårinkomstbortfall på grund av skada eller sjukdom skall erhålla ersättning. Ifallman inser idrottsrörelsens stora betydelse, skall man naturligtvis ocksåtillfredsställa de behov som finns inom den, i detta sammanhangidrottsutövarnas egna behov. Jag anser att reservanterna i reservation 7 går bra mycketlängre än majoriteten gör i fråga om ansvar för det sociala skyddet. Tdtämpningen av terroristlagstiftningen m. m. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattas efter debatten om socialförsäkringsutskottetsbetänkande 9,) AnL 68 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 9 om redogörelse för tillämpningen avterroristlagstiftningen m,m. Tillämpningenav terroristlagstiftningen m. m. AnL 69JÖRN (vpk): Det är något av enironi att frågor omterrorism skall handläggas av utskottet för socialförsäkringar. Men det ärockså på något sätt betecknande för den tragikomiska historia somterroristbekämpningen i utgör. Vårt land har en svag beredskap mot terrorism. Det berorinte på att vi har ett tämligen öppet samhälle. Det beror däremot på lösligheti lagstiftningen och felaktigheter vid dess tillämpning. Det är inte så, attlagen skulle vara för mild, snarare tvärtom. Den är i själva verket så lösligatt den lätt leder till misstag, godtycke och grund för oberättigadetrakasserier mot oskyldiga. Det medför att arbete läggs ner beträffandepersoner och förhållanden som är ovidkommande eller av mer marginellt intresse,I stället dras uppmärksamheten bort från den verkliga terrorismen. Det finnsmånga exempel på det. Ett sådant är att man inte förutsåg Ustasjaterrorismenhär i , trots att det förekommit attentat mot det svenska konsulatet iBad Godesberg, Man hade inte heller minsta förutseende när det gälldeförberedelserna till mordet på statsminister , Terroristlagstiftningen har ju ett preventivt syfte.Bevisningen kan då av naturliga skäl inte ha samma nivå som i en vanligrättegång. Men det får ju inte betyda att man låter vilka lösa och osöktasamband som helst eller diskutabla uppgifter från tjallare och korruptautländska säkerhetstjänster bilda underlag för misstankar och åtgärder. Sådanasätt att skapa samband brukar kallas skuld genom samband - guilt by association- och är en tvivelaktig princip. Uppgifter från utländska säkerhetsorgan är mednödvändighet indirekta och därför föga kontrollerbara i och bildarytterligare en osäkerhetsfaktor - helt bortsett från att många utländskasäkerhetsorgan har ett direkt Tillämpningen av terroristlagstiftningen m. m. politisktintresse av att slå mot speciella grupper och personer som vistas i exil här iSverige. Det värsta med den svaga terroristbekämpningen är docksäkerhetspolisens egendomliga verksamhet. Dessa brister beror både påorganisatoriska förhållanden och på en bristande adekvat samhällspolitiskskolning. Terrorism består till en mindre del av olikapseudorevolutionära och nationalrevolutionära gruppers verksamhet, frånBader-Meinhof till ETA och , Med undantag för de västtyska gruppernahar ingen av dessa varit verksam i , Den större delen av deneuropeiska terrorismen består av olika högerextremistiska grupper, folk somtillhör väpnade specialkårer av typen SACi , Ustasjarörelsen m, fl.Dessa organisationer har ofta kontakter in i de statliga säkerhetsorganen ochanvänds av dem ibland sorn provokatörer. Under den stora terrorvågen i Italienpå avslöjades i den s, k, Valpredaprocessen, hur säkerhetstjänstenhade stuckit in fascistiska agenter i anarkisfiska klubbar för att på sä sätt misstänkliggöradessa klubbar för terrorism. Det har funnits och finns alltjämt en allvarlig slagsida iden svenska terroristbekämpningen. Den uppmärksarnmar bara vissa typer avpotentiell terroristisk verksamhet och drar dessutom in i uppmärksamheten gruppersom inte har med terrorism att göra. Däremot har den ringa eller ingenuppmärksamhet riktad på de mer kvalificerade och farligare formerna avterrorism. När del gäller den svenska säkerhetspolisen skall mannaturligtvis lika väl som när det gäller andra yrkeskårer ta med i beräkningen att ingen yrkeskår är helt enhetlig. Det finns där lika väl som i andra yrkesgrupper en skillnad mellan enskilda personer, deras inställning, deras sätt att arbeta. Men om man ser till det som ändå är de dominerande dragen i den svenska säkerhetstjänstens verksamhet, rnåste man säga att den lider av mycket allvarliga brister och på intet sätt är lämplig att handha terroristbekämp ningen, ' Detta beror som sagt på organisatoriska brister men ocksåpå brister i den så att säga politiska hållningen, den världsbild eller bild av verkligheten som är df n förhärskande i de här kretsarna. Det finns såvitt jag har kunnat förstå egentligen ingen enhetlig ledning inom säkerhetstjänsten. De olika befatt ningshavarna kör i stor utsträckning sina egna lopp. Deras verksamhet är väldigt svårkontrollerbar. De slutsatser de kommer fram till är inte kontrol lerbara. Där finns alltså ingen riktigt programmatisk hållning, ingen inrikt ning, inget verkligt lagarbete, .. Det som är det verkligt farliga är emellertid devärderingar som styr verksamheten, som styr besluten, som styr de råd somsäkerhetspolisen ger åt de politiskt förtroendevalda, åt regeringen, åt dem somskall verkställa eventuella åtgärder mot folk: Dess värre har man en långt tillbakagenom åren gående lista på synnerligen grova tvivelaktigheter, som på ettallvarligt sätt sätter säkerhetstjänstens allmänna omdöme i fråga. Vi kanerinra oss vad som hände under den grekiska juntatiden, då säkerhetstjänsteninte bara stack in infiltratörer i den demokratiska oppositionensorganisationer här i utan faktiskt också, via den västtyskasäkerhetstjänsten, vidarebefordrade uppgifter om grekiska oppositionsmän iSverige till den grekiska militärjuntan,uppgifter som sedan användes vid rättegång mot personer i , Man disponeradenamn på ungefär 300 grekiska oppositionsmän hos säkerhetstjänsten här iSverige, Det är också fullt klarlagt att en del av uppgifterna vidarebefordradestill juntan i , Man gjorde liknande försök till provokationer mot PLQ, Dekom naturligtvis i någon mån av sig när man inte längre kunde betrakta som terrorist, eftersom han inbjöds av att komma hit till - en något pikant situation att säpo fick skydda den som man betraktade som terrorist! ser vi en beklaglig återgång till detta synsätt genom de senaste åtgärderna mot en anställd vid , mot vilken uppenbarligen inga som helst rationella misstankar för terrorism eller terroristkontakter kan uppdagas men där detta kokades ihop av säkerhetstjänsten i ett bestämt syfte, :, Man tvivlar pä det politiska omdömet hos en så här viktiginstans, när den exempelvis kan ifrågasätta att ANC bedriver terroristisk verksamhet,bl, a, , på den grunden att ANG umgås med PLO - eftersom alla befrielserörelseri tredje världen på:olika sätt har kontakt med varandra. Också MPLA var underbefrielsekrigets tid ifrågasatt som terroristisk organisation. Vi har nuexemplet PKK, som inte bara används för att kompromettera en viss grupp inomdén kurdiska minoriteten i , På olika sätt försöker man också skapaintrycket att det är den kurdiska befolkningen i största allmänhet som är någonsorts bas för terrorism. Det mest uppseendeväckande exemplet är emellertidterrororganisationen , som man först betraktade som fullt legitim,Ustasjafolk fick resa ut och in i och förbereda sina verksamheter underganska fria förhållanden. När väl enstaka befattningshavare inom säpobörjade.uppmärksamma vad som höll på att ske, fann de ingen förståelse hos sinledning. Vi vet vad som sedan hände: denna bristande förberedelse ledde tillatt Ustasjagrupperna kunde genomföra ett par mycket tragiska och dess värrelyckade terroraktioner. Sedermera har terroriststämpeln på något egendomligtsätt tvättats bort från denna organisation, trots att den senast härom veckanskickade propagandarnaterial till alla riksdagsledamöter, där den klartdeklarerade sin avsikt att lösrycka en del av den jugoslaviska republiken ochbilda en självständig stat, och därmed klarlade sina politiska syften. Det finns t, o, m, uppgifter om att säpo använder f, d,Ustasjamän som :uppgiftslämnare. Det må jag säga, att förhåller det sig på det sättet är detinte bara dåligt omdöme, utan då kan man räkna med att dessa uppgifter är synnerligen tvivelaktiga, ' En annan del av säpos verksamhet som just iterroristsammanhang är av osympatisk natur är det sätt på vilket man genomvissa journalister vid olika tidningsredaktioner försöker spridadesinformation. När t, ex, offentlig kritik eller diskussion kommer upp omnågot visst beslut, kan man med nästan säker regelmässighef vänta sig att finnanågon artikel genom vilken någon befattningshavare inom säkerhetspolisensprider ut uppgifter i tidningarna, på ett sätt som skall försvara dessa tingeller misstänkliggöra någon, I något sammanhang har man inte dragit sig för attanvända den sortens metoder för att misskreditera kolleger inom polisen, vilketjag måste säga är en särdeles osmaklig trafik. 1986/87:46 , Tillämpningen av terroristlagstiftningen m. m. Det finns naturligtvis en politisk bakgrund till att detär på detta sätt, att vi har en säkerhetspolis där den här typen av beteendeintar en så framträdande plats. Dess konspiratoriska världsbild överensstämmermed den världsbild som finns hos de allra mest extrema av rådgivare, där personer som utmålas som människorsom genom sina fredssträvanden och sitt arbete i avspänningssammanhang villsälja ut västerlandet, sälja ut , osv.