prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — Andra miljögifter som kvicksilver och toxafen återfinns ifisk och kan på samma sätt koncentreras ju högre upp i näringskedjan vi kommer.Vi har anledning att ta de biologiska varningssignaler naturen ger oss pådjupaste allvar. Vi äter samma fisk som salarna, om än i mindre mängder. Om arter utrotas, och det är en uppenbar risk när defgäller gråsälen och uttern, kommer vi att förlora möjligheten att studeralarmsignalerna i naturen. Vi måste vidta kraftfulla åtgärder i vårt land och begäramotsvarande ansvar i vår omvärld. Vi måste också fortsätta att fördjupa vårkunskap på detta område, så atf vi kan ställa rätt diagnos och därmed ökasäkerheten i åtgärdsprogrammet. Under en miljökonferens med den moderatariksdagsgruppen i Hemmeslöv i södra studerade vibl. a. de kväveutiakningsförsök som hushållningssällskapet utför. I denallmänna debatten beskylls ju jordbruket för att vara en stor syndare när detgäller gödningen av havet. Denna kan leda till att fler plankfonalger bildas.Dessa kan ge mat åt havets djur, men kan också i områden med begränsadvattenomsättning ge syrebrist när algerna dör. Detta kan leda till fiskdöd. Inovember 1985 dog stora mängder havskräftor i sydöstra av justsyrebrist. I morse rapporterades def i nyheterna aft i vissa vikar i ,med anslutning till , har man hittat områden där utvecklingeri är påväg åt samma håll. Bilden kompliceras av att en sådan fiskdöd faktiskt kaninträffa även utan tillförsel av näringsämnen till havet från mänsklig odling.1 visar t. ex. sedimentologiska undersökningar öster om syrebrist med svavelvätebildning förekommit långt innan något nämnvärtkulturinflytande gjorde sig gällande. I en dansk krönika nämnsfiskdöd i samband med en varm sommar med riklig nederbörd . Alltnog har regeringen klassat som ettsärskilt utsatt område', och åtgärder planeras här för att minska utlakningenav näringsämnen till havet. försök ger oss dåmöjlighet att bedöma vilka åtgärder som kan vara rimliga för att minska utlakningenfrån de lätta jordar som är de vanligast förekommande i området kringLaholmsbukten. Det visar sig att en normal stallgödselgiva som spridstidig höst ger en mycket stor utlakning. Den är mer än dubbelt så stor som vidogödslad odling. En konstgödslad ruta vid rekommenderad giva ger obetydligt merän den ogödsläde. Detta är kanske ägnat att förvåna men beror på attkonstgödseln sprids då växtens behov av växtnäring snabbt ökar.Mycket litet lakas således ut. Försöken ger mycket klart vid handen aft det är fulltmöjligt att med enkla åtgärder minska läckaget av framför allt kväve till våravattendrag. Ökad odling av höstgrödor, ökad vårspridning av stallgödsel och ensenareläggning av nödvändig höstspridning av stallgödsel är några effektivaeffekter. Däremot kan man tyvärr ifrågasätta trädesbruket från miljösynpunkt.Här är läckaget betydligt större; En enkät bland jordbrukare i det aktuella området visar enhög villighet att ställa upp på frivillighetens väg för att nå resultat. Manreser däremot ragg vid tanken på tvångsåtgärder från statens sida. Det finnsall anledning för jordbrukare i hela landet att noggrant följa utvecklingen iLaholmsbukten. Åtgärder som vidtas där kan överföras tillandra jordbruksbygder. Vi moderater i kommer att se som vår uppgift attbehandlingen av jordbrukarna blir rättvis. Om staten kräver åtgärder sompåverkar jordbrukarnas ekonomi, är det för oss naturligt att kräva kompensationför t. ex. intäktsbortfall. Vi kommer att motsätta oss ätt jordbrukarna användssom brickor i ett spel för att förbättra socialdemokraternas miljöprofil. En jämförelse med vår omvärld visar aftkvävegödselförbrukningen i är lägre än i våra grannländer. Den uppgårfill ca kväve per hektar . I är nivån nästan den dubbla,i mer än den dubbla och i ligger man på mer än sex gångerderi svenska nivån; Här öppnar sig ett område för internafionellamiljöförhandlingar. Framgång i dessa förhandlingar kan göra svenska insatsermer meningsfulla. En arbetsgrupp, ledd av i , harnyligen till översänt ett förslag om hur en minskningav framför allt kväveläckaget till Laholmsbukteri skall åstadkommas. Kommunala reningsverk skall enligt förslaget förbättra sinrening. Vi har i moderata motioner påtalat problemen. Jordbruketsstallgödselhantering bör förbättras genom ökad vårspridning och ettspridningsförbud till . statsbidragtill gödselvårdsanläggning för att klara den ökade lagringstid som krävs. Man kan konstatera att detta förslag är identiskt med detav oss moderater framförda och av majoritet förkastade. Vifinansierade dessa investeringar med den s. k. gödselskatten. Är regeringenberedd att nu ändra sin atfityd i denna fråga? Jag är övertygad om att en sådanattitydförändring är nödvändig för att få bönderna i området att medverka i denviktiga kampen mot för stora läckage. sedan överlämnades till regeringen ettförslag till handlingsprogram föratt minska hälso- och miljöriskerna vidanvändningen av bekämpningsmedel. Under valrörelsen gick socialdemokraterna ut medvallöftet att användningen av bekämpningsmedel i jordbruket skulle halveras . I och för sig var def ett mål atf sträva efter som jag tror att allapartier ställde upp på. Det marknadsfördes dock på ett sådant sätt att de flestamänniskor fick uppfattningen att detta skulle leda till en minskning avantaletcancerfall. Det var en ansvarslös marknadsföring. Enligt experter påområdet är riskerna med restsubstanser av växtskyddsmedel anmärkningsvärt små.I själva verket var nog löftet tillkommet i första hand för aft bättra "päsocialdemokraternas miljöprofil inför valet.- När nu det här löftet gavs tycker man attdet hade varit naturligt för regeringen atf tillsätta en arbetsgruppför att studera frågan närmare. Arbetsgruppen tillsattes , ettår senare! Brådskan var ju inte precis påtaglig. Def är symptomatiskt att det är vi moderater sommotionsledes fört fram realistiska förslag på detta område, förslag somsocialdemokraterna avvisat men som återkommer på regeringens bord i form avförslag från annat håll. Månne är det lättare att agera då? Sannolikt kommer cirka fre fjärdedelar av derestsubstanser vi konsumenter får i oss från importerade livsmedel. I importen kan vi återfinna rester av ämnen, som sedanlång tid tillbaka är förbjudna i , t.ex. aldrin och dieldrin. Dessaämnen är klorerade kolväten, som i djurförsök framkallat levercancer. De borgerliga partierna försökte ijordbruksutskottet få gehör för tanken aft gränsvärdet för dessa förbjudnaämnen skulle sättas till noll vid import. Förslaget fälldes av socialdemokrateroch kommunister. Mof bakgrunden av deffa ställningstagande undrar man omdet omskrutna socialdemokratiska miljöengagemanget är särskilt djupt. är hushållskonsumtionen av kemiskabekämpningsmedel eller nära en tredjedel av vad jordbruket använder.Det här är en användning som självklart utsätter människor för risker, eftersomden sker i vår närmiljö, i våra hem eller våra trädgårdar och utan någonspeciell sakkunskap och kanske ofta utari att deri finstilta varningstexten påförpackningarna uppmärksammas. Hur långtsträcker sig regeringens ambitioner på detta område? anordnade enkonferens om de gränsöverskridande luftföroreningarna. Parlamentariker frånhela deltog. En stark dokumentation lades här fram. luftföroreningarnasallvarliga inverkan på skilda ekosystem; skadade och döda sjöar i de nordiskaländerna; allvarliga skogsskador i ; människor i farozonen framförallt i storstäderna. Den slufkommuniké som enhälligt antogs vid konferensensslut är uppfordrande och gick längre än det ursprungliga förslaget. Behovet avytterligare svavelreduktion slås fast (utöver de somflertalet europeiska länder accepterat). Man är överens om att intensifiera ansträngningarna attminska utsläppen av kväve och kolväten. Målet är bindande överenskommelseromatt minska utsläppen en viss mängd inom . Det finns anledning varaopfimistisk om att man kan nå dessa bindande överenskommelser. Det var tråkigt aft behöva konstatera att ochPolen inte utnyttjade detta utmärkta tillfälle att gå med i 30-procentsklubben. 35KERSTIN (); Det är med uppriktig glädje jag kan notera,att insikten om allvaret i vårt ansvar för miljön nu tycks ha nått ävenmoderata samlingspartiet och socialdemokraterna. Ett bevis på detta fick vi i den allmänpolitiska debatten. uttalade då, att han villemedverka till att våra fyra återstående icke utbyggda älvar skulle fredas.Ingen vet bättre än jag, efter alla uppslitande debatter i denna kammare medmoderata talesmän, hur okänslig man varit för alla argument för bevarande och förvårt ansvar aft bevara till kommande generationer det som återstår av våranaturtillgångar. Därför är gårdagens uttalande värdefullt. Jag är ändå inte helt till freds och lugnad. Det är intebara en läpparnas bekännelse vi behöver, det är konkret handlande, det ärställningstagande i denna kammare till förmån för vår miljö. Ett sådanttillfälle får vi om vi om någon månad, då vi skall rösta om regeringsförslagetom en naturresurslag. Där finns det gamla folkpartikravet om ett lagskydd förvåra fyra älvar och andra värdefulla älvsträckor. Det är då vi kan avsluta ochundanröja det hot om exploatering, som så länge vilat som en förbannelse överdet sista som återstår av det som är skyddsvärt. Det är nödvändigt aft man frånmoderaternas sida visar att det är allvar, när man redovisar en ändring genomorden i den allmänpolitiska debatten. Frågan om andra skyddsvärda älvsträckor för tanken tillAmerån och den överledning som skall byggas, om inte socialdemokrater ochmoderater ändrar sina ställningstaganden. Människorna i bygden runt i har med allsin energi och sitt engagemang försökt påverka beslutsfattarna. Man har här iStockholm under två kvällar framfört en revy, där man i sång ochtänkvärda sketcher sänder vad som blir ett nödrop. Man hade hoppats nå även , men hennes bänkstod tom. Def finns säkert förklaringar. Statsråd är upptagna människor. Menvad som infe kan förklaras är aft man inte får svar på sina brev och sinbegäran om atf komma och tala med statsrådet. Det är då man förstår att detinte hjälper med läpparnas bekännelse, att det inte hjälper med gröna stövlaroch naturiyrik. Det måste fill handling för aft rädda vår miljö. I en avsketcherna tänker sig en av aktörerna att ta över stafsrådsjobbet Han förutsätter nämligen att hon hamnar mellan sinatvå stolar och går förlorad. Detta är den tolkning som företrädare förmiljökampen i Amerån gjort av beslutet att inrätta ett miljö- ochenergidepartement. Det är säkerligen en realistisk tolkning. Vad nu då, sägerden uppmärksamme, som följt årens motionskrav från . Är intefolkpartisterna nöjda nu? kallsinnighet fill kravet om att inrätta ettmiljödepartement har ersatts av regeringens förändring i departementsbildningen. Nej, vi är inte nöjda! Vi tror inte att resultatet avförändringen gagnar miljöfrågornas lösning. Vi har talat om ett friståendemiljödepartement. Vårt krav grundar sig på övertygelsen aft miljön skall varafristående, att ett statsråd skall ha det övergripande ansvaret för miljön ochinte något annat ansvarsområde. Miljön skall komma in i alla skeden vidbeslutsfattandet utan att den som har ansvaret måste väga miljöhänsynen motandra skäl redan innan förslagen går till behandling. Det är givetvis bra att man höjer statusen påmiljöfrågorna genom att ordet miljö återfinns i ett deparfementsnamn. Det ärdock inte någonfing vunnet, om resultatet av departemenfsbildningen blir atfmiljöfrågorna även fortsättningsvis hamnar i beroendeställning. Vad socialdemokraterna gör är att man byter jordbruketsdominans mot energifrågornas. Det är också en öppen fråga hur ett statsrådskall kunna verka som miljöminister, när en del av de vikfigaste frågorna somberör miljön fortfarande ligger i och . Insikten att miljön är ett område som kräver insatser böräven gälla när vi anvisar medel att driva verksamheten. Vi har från folkpartieti i våra partimotioner framhållit att naturvårdsenheterna pålänsstyrelserna måste förstärkas. Det är en uppenbar risk att naturvården pålänsstyrelserna får vika för andra samhällsintressen. De yrkanden om ökadmedelstilldelning vi fört fram har tyvärr inte bifallits. Med den ökning avuppgifter som naturvårdsenheterna fått att handlägga med nedskärningar på grundav de sparbeting som länsstyrelserna fått är risken uppenbar atf vi drabbas avskador i miljö och natur, skador som är svåra att reparera i efterhand. Ingen möda får sparas när ambitionen är att rädda vårmiljö! har föreslagit att miljöskyddslagen skall skärpas. Denlagstiftning som skulle sätta stopp för miljöbrotfen har i stort sett visat sigvara verkningslös. Den stora miljökatastrofen i och åtföljandemiljöbrotf har inte visat sig få de rättspåföljder som är rimliga. I stort settär det endast mindre miljöbrott av enskilda personer som lett till fällandedomar. En skärpning av miljöskyddslagstiftningen är erforderiig. Vi måste också få större möjlighet att fälla företag somöverskrider gränser för utsläpp. krävs att bevis finns för att ettföretag gjort ekonomisk vinst samt att det enskilda utsläppet allvarligt skadatmiljön. Det borde räcka atf visa att gränserna överskridits. På samma sätt somnär vi kan fällas för fortkörning på våra vägar, oavsett om en olycka hänteller ej, bör lagöverträdelse som drabbar vår miljö kunna straffbeläggas. BengtWesterberg ställde i går en fråga till hur socialdemokraternaställde sig fill förslag. Han fick inget svar. 5 protokoll 1986/87:14-15 Det kan inte heller vara rimligt att så länge ett företag hållersig inom de tillåtna gränserna för utsläpp skall det vara gratis att smutsa nerluft och vatten. Vi borde en gång för alla sätta ett pris på miljön, ocksånär tillåtna mängder gifter släpps ut. Vi skulle då ge företagen en anledningatt minska mängden utsläpp. Minskade utsläpp ger lägre avgifter! Miljöfrågorna är internationella. Inget land kan driva enpolitik där effekterna av felaktiga beslut begränsas till det egna landet.Föroreningar sprids i luft och hav oavsett gränser. De återstående vildmarkernaär inget lands enskilda egendom. Som ett exempel vill jag nämnanågra ord om havet. Ingenstans kan man så tydligt få bevis för att eri nationsbrist på ansvar drabbar oss alla. Havet har inga gränser. Låt oss ta som exempel. Det som dumpas i havetvid skotska kusten förs efter en lång färd med strömmen fill vår svenskavästkust. Vad som blir över från fabriker vid forslas utoch gör livet omöjligt att leva för fisken utanför . Sommaren liggerännu nära i fiden; Det är en föga upplyftande sysselsättning aft granska vadsom finns i våra badvikar vid våra underbara bohuslänska klippor. Det behövsinte långa vandringar för att fylla en container med oljefat, flaskor i allaformat och mjölkkartonger. Som parentes kan jag hämna att jag hittademjölkkartonger fi-ån fem länder i en badvik . De var frånavlägsna länder, bl. a. från . Detta, herr talman, är vad vi ser! Det ärde bevis som ögat kan registrera. Vi kan bara föreställa oss annat som genomsin närvaro förgiftar vattnet i det hav som är Askens barnkammare - det förrådur vilket vi hämtar stora rikedomar. Vi måste få alla stater runt attfa sitt ansvar. Precis som när det gäller luftföroreningarna måste vi kräva,att. länderna sluter upp. Regeringen måste ta initiativ så att det snabbthänder ' någonting. Frågorna om miljö och naturvård är i stor utsträckningödesfrågor. De handlar om vårt ansvar för kommande generafioner, de handlar omvår rätt att förbruka jordens resurser. 36KARL (): De politiska honnörsorden används flifigt idenria debatt. Ord som miljövänlig produktion, energihushållning, kvalitet ocht.o.m. småskalighet och decentralisering är på näsfan varje riksdagsmansläppar. Det är ord som vi ofta använt i under en lång följd av år. början blev vi fakfiskt ofta hånade för dessa ord. Jag är glad över attdebaffsituafionen och medvetandet i miljöpolitiska frågor har förbättrats. Ändå vågar nog varken ni eller jag så där odelat tro påframfiden. När jag var barn var mina föräldrar alldeles övertygade om att jagskulle få det bättre än vad de hade det. Jag skulle få en högrelevnadsstandard, en bättre utbildning, bättre arbetssituation, osv. Det fannsen framtidstro. Dagens småbarnsföräldrar resonerar alldeles säkert på ettannat sätt. Visserligen har vi def så bra att vi inte nödvändigtvisbehöver önska våra barn det bättre, även om vi gärna vill. det är inte därbekymret finns. I stället känner väldigt många föräldrar en oro för att vårabarn skall få det sämre änvad vi har haft det. Vi är oroliga för kärnvapenkrig och den fullständigamiljöförstörelsen. Vi är oroliga för andra slag av miljökollapser, Def kangälla försurningen av sjöar och skogar. Det kan gälla oron för atf ökadfossilförbränning och ökad koldioxidhalt i atmosfären kommer att leda tillklimatförändringar som är mycket allvarliga, Def kan vara oron för kärnkraftensolycksrisker och för det långlivade giftiga avfallet. Det kan vara oron förförgiftning genom alla nya kemikalier som våra dukfiga kemister finner upp åtoss. Överlevnaden är inte längre självklar. Höjd livskvalitetär inte längre självklart. Däremot är def något som vi politiker måste se som vår vikfigaste uppgift att sträva efter och kämpa för, , Det krävs ett helhetsgrepp på naturresurs- ochmiljöfrågorna. Det finns ett absolut samband rnellan naturen, människan ochsamhället. Miljöpolitiken även svensk miljölagstiftning - är i storutsträckning grundad på aft föroreningar skall förhindras eller begränsas ochatt miljön i förekommande fall skall restaureras. Naturen känner egentligen infe till begreppet förorening.Förorening är bara för mycket av någonting på fel ställe. Förorening uppstårnär människan bryter upp naturens slutna kretslopp och förändrar detta till ettlineärt föriopp, dvs. flyttar naturresurser från ett ställe till ett annat. Detbästa exemplet på deffa är den i huvudsak oåterkalleliga förflyttningenav kol från underjordiska depåer till atmosfären vid förbränning avfossilbränsle. För att komma fill rätta med detta finns bara tre möjligheter;bättre och effektivare energianvändning, ersättning med flödesenergi - sol,vind och vatten - och ersättning med bioenergi, som tar och ger ifrån luftenskolförråd. Vidare skall jag inte gå i energifrågorna. Det kommer atf göra. Jag vill bara uttala min förvåning och besvikelse över atfregeringen och miljöministern uppenbarligen vill fortsätta satsningen påkolanvändning. Kretsloppen måste alltså slutas. Def gäller att förbiologiska ämnen återföra restsubsfanserna till naturens kretslopp och att förandra ämnen, t. ex. metaller, skapa förutsättningar för en större ocheffektivare återvinning. Centerparfiet föreslog under förra motionstiden enåfervinningslag. Den motionen avslogs här i kammaren . Ibeslutet anförde majoriteten atf utskottet utgick ifrån att regeringenfullföljer och vidareutvecklar de principer som låg till grund årsbeslut, nämligen att avfall i största möjliga mån skall återanvändas. Jag villfråga hur denna vidareutveckling avancerar. ärdeponering och förbränning den mest,dominerande användningen av avfall! Vår strävan måste vara att förhindra avfall redan vidtillverkningen. Det behövs forskning och utveckling som leder till att mananvänder så litet naturresurser som möjligt i tillverkningen och att man intehämningslöst blandar olika typer av ämnen som gör att de blir omöjliga aftåteranvända. Def krävs alltså en resurseffektivisering för att samfidigtmöjliggöra låg naturresursförbrukning, låg negativ miljöpåverkan och högmateriell standard. De gränsöverskridande miljöföroreningarna tillhör deproblem som kräver de snabbaste och största insatserna. både iluften och i havet. Vi kan inte acceptera större föroreningar från mänskligverksamhet än vad naturen klarar av att ta emot. Vi vet att nedfallet av svaveldärför måste minskas för undvikande av försurning av mark och vatten.Motsvarande målsättning för kväve måste vara en minskning av utsläppen . Detta innebär en betydande skärpning av de målsättningar som gäller förnärvarande. Miljötekniken ger stora möjligheter, och svensk industri har godakunskaper och förutsättningar atf utveckla en miljöteknik. Men industrin väntarpå signalerna från regeringen. Ett allvarligt problem är att många länder som bidrar tillde gränsöverskri-dande föroreningarna har en svag ekonomi. För att få fillstånd utsläppsreduktioner också i dessa länder krävs gemensamma insatser. Détbehöver därför byggas upp en internafionell fond genom avgiftsuttag påexempelvis fossila bränslen. Medlen bör utnyttjas för åtgärder som syftar fillminskade förorenande utsläpp. Det kan uppnås genom effektivare reningsmetoder,effektivare energianvändning och/eller övergång till mindre förorenandeenergislag. Efter en centermotion har beslutat och i ett tillkännagivandetill regeringen uttalat att denna fråga skall vidare övervägas av regeringen.Jag skulle uppskatta att från miljöministern få reda på hur denna' frågahanterats. kunde vi i nyheterna höra att man funnitnya döda områden i , döda på grund av föroreningar och syrebrist.Havsmiljön har inte hört till de politiska stridsfrågorna. Hoten mothavsmiljön är nu så allvarliga att den politiska enigheten i ord måstekonkretiseras till handling. Det finns ett klart samband mellan luftföroreningar ochhavsföroreningar. Föroreningar i luft faller ner på marken eller ihavet. Även det som faller ner på marken kommer fill stor del ut ihavet. Därför är det angeläget även ur havsmiljöns synpunkt atf påbörja enomställning av energisystemet mot effektivare energianvändning och inhemsk,förnybar energi. Detta minskar föroreningarna och framför allt kväveutsläppenbåde till luft och fill vatten och mark. Från sida ser vi det också som angelägetatt planera för en minskning av närsaltläckagen från jordbruket.Detta kan ske dels genom att man riktar resurser till forskning för att fågrödans näringsbehov att exakt motsvaras av tillförd mängd växtnäring, delsgenom att man begränsar användandet av växtnäring i särskilt utsatta regioner. Det är också angeläget att införa sådanarestriktioner som innebär att industriutsläpp av klorföroreningar minskar. Detgäller främst pappersindustrin. Den svarar för den största delen av utsläppenav svårned-brytbara klorföreningar. Det internationella samarbetet är också här angeläget. Definnebär atf vi från svensk sida måste arbeta för att Helsingforskommissionensstadganden fullföljs av Östersjöstaterna så att miljösituationen i Östersjönförbättras. Vi anser också att man från svensk sida bör initiera en Nordsjökommissioni syfte att utarbeta regler och avtal som begränsar eller förbjuder utsläpptill . I de fall utsläpp accepteras, bör regler finnas om ersättningarför dessa. Även ommiljöfrågorna inte längre handläggs inom jordbruksdepartemen- tet finnsdet nära kopplingar mellan de areella näringarna och miljön. Jag ser fram emotatt få diskutera jordbrukspolifiken här i kammaren med den nyejordbruksministern . Men jag vill redan nu ta upp en del frågor,eftersom jord- och skogsbruk har en stor förmåga att både positivt och negativtpåverka miljön oeh dessutom i grunden är helt beroende För att producera jordbruksprodukter krävs flera olikaproduktionsfaktorer. Förutom arealen, åkern, krävs det bl. a. arbete,investeringar i maskiner och markanläggningar, byggnader och fillförsel avväxtnäringsämnen. används dessutom även kemikalier i betydandeomfattning. Bland produkterna tänker vi i första hand på livsmedlen, men detär också möjligt att producera energiråvaror, fiberråvaror och råvaror till denkemiska industrin. Dessutom är bevarandet av kultur- och odlingslandskapet enviktig produkfion i sig. Mot denna bakgrund förefaller det väldigt snävt att frånkunskapen om överproduktion av livsmedel snabbt dra slutsatsen aft vi haralltför stor åkerareal. Möjligheterna atf utnyttja produktionen på de andraområdena har vi inte tagit fill vara. Dessa möjligheter är stora, men de kräversamhällsinsatser. På energisidan är det angeläget att få fart både påetanolproduktion för drivmedel och på fastbränsleproduktion i enkel och billigform.