prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:105 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen, 1 § Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Skl47fill skatteutskottet 1986/87;Jul23-Jul26till justitieutskottet 1986/87:Skl48till skatteutskottet 3 § Företogs till avgörande socialutskottets betänkanden1986/87:18, 20 och 21 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot, 104), Mom. 2(statsbidragsregler för social hemhjälp) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 146 förreservation 1 av m, fl. Mom. 6 (kommunala skillnader i hemtjänsttaxor) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förreservation 2 av , Mom. 7 (enhetliga avgifter för hemhjälp och service) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avDaniel Tarschys och Per - bifölls med acklamation. Mom. 8 (inkomstrelaterade taxor för social hemhjälp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:105 Mom. 9 (stimulansbidrag för ombyggnad inom vårdinstitutioner) 9aprill987 Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 44 för hemställan i reservation5 av och , 1 ledamot avstod från Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmotivering med det tillägg som föreslagits i reservation 6 av m,fl, - godkändes med acklamation. Mom. 11 (fristående vårdalternafiv) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 68 förhemställan i reservation 7 av m, fl. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation8 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 12 (försök med servicekuponger m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avDaniel Tarschys m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 15 (försök med sex timmars arbetsdag) Utskottets hemställan bifölls med 284 röster mot 16 förreservation 10 av , Mom. 16 (äldres vårdsituation i storstäderna) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 106 förreservation 11 av m, fl. Mom. 18 (färdtjänsttaxor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 20 (utvecklingen av färdtjänsten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avDaniel Tarschys och Per - bifölls med acklamation. Mom. 23 (en ombudsman för handikappade) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 39 förreservation 14 av och . Mom. 30 (omvårdnad för vissa gymnasieskolelever) Först biträddes reservation 15 av m.fl. med128 röster mot 4 16 för reservation 16 av Lars-OveHagberg. 158 ledamöter avstod från att Härefter bifölls utskottets hemställan med 162 röstermot 140 för Prot. 1986/87:105 reservation 15 av m.fl, Mom. 31 (anslag till Kostnader för viss utbildning avhandikappade m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 35 (kostnader för innehav av ledarhund) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avDaniel Tarschys m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 1(förbud mot rökning i offentliga lokaler) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 29 förreservation 1 av , 11 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (mål för arbetet mot tobaksbruket) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 60 förreservation 2 av och , 5 ledamöter avstod frånatt rösta. Mo/n. 6 (rökfri barnomsorg och skola) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 73 förreservafion 3 av m,fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (bidrag till hushållningssällskapenshälsoupplysning) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 103 förreservation 4 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(norm för socialbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förreservafion 1 av , Mom. 4 (villkor för socialbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 16 förreservation 2 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1986/87:105 4 § Föredrogs 1986/87:10 om folkpensioner m, m, (prop, 1986/87:100delvis). Förste vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. Folkpensioner m. m. 1 (); I en av dagens tidningar kan man läsa följandemening: "Att kan besluta om en extra basbeloppshöjningberor paradoxalt nog på att alla partier är oeniga," Den iakttagelsen är korrekt i voteringsteknisk mening, vore det dock mer rätt att säga att orsaken till att dagens överläggning ompensioner med all säkerhet får en för de flesta pensionärer positiv utgång äratt fyra. av partier är eniga i huvudfrågan, nämligen just attpensionärerna bör få en förbättring. Detta har lett till att partierna iutskottet inte har velat utnyttja den möjlighet som i och för sig fanns attåvägabringa en majoritet mot regeringens förslag om en basbeloppshöjning. Detfanns en sådan majoritet - det framgår av motionerna. Men önskemålen om vad.somskulle göras i stället gick vitt isär. Jag tror att vi alla har varit överensom att det är fel att utnyttja en sådan situation till att åstadkomma envoteringsteknisk utgång som inte går i stycke med de intentioner som vifaktiskt har haft. Det har alltså förelegat fyra olika förslag om hurpensionerna bör förbättras just . De två förslag som ligger varandra närmastär regeringens proposition om en extra basbeloppshöjning med . från den 1juli och moderata samlingspartiets partimotion i ärendet, av vilkenframgår att vi inte vill gå med på en uppräkning av basbeloppet från den 1 julimen att vi ställer oss positiva till just den tekniken , närvi enligt den ordning som vi enats om normalt räknar om basbeloppen. Motiven till att vi moderater har velat acceptera dentekniken och inte någon av de andra som har föreslagits när det gäller atttillföra pensionärerna mer pengar är flera. Ett av de viktigaste - kanske detviktigaste - är att vi anser att den teknik som användes 1982, då pensionärernafick göra sin ofta omtalade uppoffring i samband med devalveringen av densvenska kronan, redan från början var felaktig och olämplig. Det är bra att vinu tar ett steg för att utplåna den skönhetsfläcken. I och för sig har sammateknik använts en gång fidigare av en regering med annan politisksammansättning, men den blir inte bättre för det. Om man nu finner, som man fann den gången, att landet intehar råd med fullt så stora pensioner som skulle ha blivit följden om ingenåtgärd hade vidtagits, menar jag att det är fel att så att säga fiffla medsjälva mätinstrumentet, basbeloppet. Ett hederligt sätt att hantera det är attlåta basbeloppet korrekt visa prisutvecklingen och att sedan, om så behövs,justera de procentsatser av basbeloppet varmed pensioner utgår. Men så gjordeman alltså inte. Dennahantering är jämförbar med hur det skulle se ut om vi plötsligtkom underfund med att vi i inte har råd att bygga fullt så stora hus,utan att de bör vara litet mindre. Det går då ut en ukas från riksdag ochregering att fr. o. m. ett visst datum skall alla tumstockar kapas med ,och så blir husen mindre. Ingen skulle komma på idén att göra det, men det var dentekniken som användes när basbeloppet kapades i stället för att reglernaändrades för hur pensioner skall räknas ut i förhållande fill basbeloppet.Därför är det bra att det nu tas ett steg, även om man inte kommer hela vägen,mot att utplåna den skönhetsfläcken. Vi moderater har däremot inte velat gå med på att dennaförändring skall gälla från . Det finns flera skäl till det. Ett skäl- ett relativt formellt skäl - är att faktiskt har beslutat attomräkning av basbelopp görs en gång , . Vi ser ingenanledning att nu gå ifrån det. Ett annat skäl är att övriga förbättringar av,pensionernasom skall komma andra grupper av pensionärer till del, nämligen de som inte fårså mycket genom basbeloppsuppräkningen, skall träda i kraft . Omde ofta åberopade s, k, sämst ställda får vänta fill är detringa,rättvisa i att även de som till äventyrs är något bättre ställda får enförbättring etf halvt år tidigare. Det är också en fråga om finansiering, och jag skallåterkomma till den. Jag kan dock redan nu säga att en del av de pengar somskall täcka kostnaderna, 1 740 milj. kr., för basbeloppsuppräkningen kommerfrån den besparing som görs genom avskaffandet av det s, k, fria sjukhusåretför pensionärer, som var beräknad till 540 milj. kr. Där har regeringspartietpå förslag av gått med på att skjuta upp besparingen till ,för att under fiden hinna utforma rättvisa regler för hur sjukhusavgifter skalltas ut. Därmed bortfaller finansiering på den vägen, och det ärytterligare ett skäl fill att vänta med den utgift som skulle finansieras. Detta sammantaget och en del annat har alltså gjort att vimoderater föreslår att avslå förslaget om en extrabasbeloppsuppräkning och i stället ge regeringen till känna att ensådan uppräkning bör göras i anslutning till ordinarie omräkning av basbeloppetvid . Jag yrkar,fru talman, bifall till reservation 1, Jag vill också gärna säga några ord om finansieringen. Dethar förts många debatter om pensionärer och pensionärers pengar det senastehalvåret. Här togs in en stor extra skatt, kallad engångsskatt påpensionssparande, kallad pensionsskatt,.kallad allt möjligt. Regeringenmotiverade skatten med att pengarna behövdes för att förbättra situationen förpensionärerna. I den omgången gällde det de sämst ställda pensionärerna. Sedanerinrade man sig att det fanns ett äldre löfte till pensionärerna som stred motdetta, nämligen löftet att alla pensionärer skulle få kompensafion förbasbeloppsfifflet 1982. De två löftena gick inte ihop, och så blev det .som detblev- man tvingades välja det ena. Det var en situafion som jag inte avundasregeringspartiet rnen som jag egentligen inte behöver lägga mig i. Klart var i alla fall att motivet för den s, k,pensionsskatten var att pengarna behövdes till pensioner. Hur går det nu meddet? Ja, skall besluta om förbättringar av pensioner.Basbeloppsuppräkningen är kostnadsberäknad fill 1 740 milj, kr, . Sedankommer det ett annat paket. Folkpensioner m. m. som handlar om att de kommunala bostadstilläggen tillpensionärer skall förbättras. Det kommer enligt de senaste beräkningarna - omdet nu är de sista, eftersom de i ett par omgångar har visat sig vara felaktiga- att kosta statskassan 577 milj. kr. Vi ligger alltså i runda tal omkring 2300 miljoner. Hur finansieras då de? Mer än hälften avbasbeloppsuppräkningen berör ATP och finansieras ur AP-fonderna, vilka i sintur kommer att behöva kompenseras genom höjd arbetsgivaravgift. Det är 910milj. kr, avde 1 740, Sedan har vi 540 milj, kr, från det fria sjukhusåret. Nublir det inte 540 miljoner utan kanske 500 eller 450, Det vet ingen riktigtännu. Men sammanlagt kommer ur de två källorna - ATP och besparingar påpensionärernas bekostnad - ca 1,5 miljarder av de dryga 2 miljarder som dagensreform kostar. Resten skall då förmodas komma från pensionsskatten, vilket viinte säkert vet, eftersom vi inte kan öronmärka pengar på det sättet. Men detbör i alla fall stå klart, att vi inte behövde en extra skatt söm ger någontingpå mellan 1 500 och 2 200 milj. kr. för att finansiera dagens reformer!De finansieras på annat sätt. Dessutom kommer ytterligare en del tillbaka. Justgenom att man använder metoden att lägga en del på basbeloppet höjs denbeskattningsbara inkomsten för de s. k. bättre ställda pensionärerna - och såtar staten tillbaka ytterligare några . Slutresultatet blir att det mesta av pengarna från den s.k. pensionsskatten, 5om vi slogs så hårt om, blir kvar som ett netto ifinansministerns kassakista och inte alls går till några pensionärer, vare sigde sämst ställda eller några andra. I det här betänkandet tas också upp en hel del andrafrågor. Jag skall inte uppehålla mig mer vid frågan om det kommunalabostadstillägget. Där är utskottet nästan enhälligt om hur förbättringen skallbli - och jag hoppas att det också gäller . Vi behöver således inteargumentera om det, men det finns en del andra frågor att diskutera. a. vi moderater försöker för jag vet inte vilken gångi ordningen - jag har tappat räkningen nu - att skapa rättvisa åt de allraallra sämst ställda av alla dåligt ställda pensionärer, nämligen de stackarnasom en gång gjorde undantag från ATP och som alltsedandess har varit utsatta för en hämndaktion, som leder till att de inte får någotpensionstillskott, som alla andra får som inte har någon ATP. har fråganbörjat röra sig i rätt riktning. Det blir nu klart att åtminstone änkorna efterdessa undantagandepensionärer i fortsättningen kommer att slippa lida för sinaavlidna mäns eventuella försummelser. Utskottet har också enhälligt uttalat attpensionsberedningen lämpligen bör titta på hur dessa stackars människoregentligen har det, som försöker släpa sig fram på . Jagförmodar, att när utskottet ber pensionsberedningen att ta den titten äravsikten att göra någonting åt det förr eller . Men det är litet bråttom!Det gäller här en begränsad grupp, som inte fylls på med några nya årgångar.Brutalt uttryckt dör de helt enkelt undan. Om vi inte snart gör någonting åtdetta kommer de flesta att gå bort utan att få uppleva att orättvisan rättas till.Jag vill alltså yrka bifall till den reservation som talar om att vi skallinföra pensionstillskott för undantagandepensionärerna. Det finnsen annan egendomlig effekt i detta sammanhang. utmäterkommunala bostadstillägg beräknas de med hänsyn till pensionärernas inkomster.Fullt bostadstillägg får den som bara har folkpension, grundpension ochpensionstillskott. Den som har mer - ATP eller något annat - får en ganskakraffig minskning av bidraget. Det må vara riktigt, men det märkliga medundantagandepensionärerna är att deras bidrag minskas med hänsyn till eninkomst som de inte har men som man påstår att de under vissa omständigheterkunde ha haft! Det tycker vi är ännu konstigare och vill alltså ändra även pådetta. Den biten behandlas i reservafion 19, Vi har också en del synpunkter påefterlevandepensioneringen, men vi behöver inte orda mycket om den . Vikommer senare att ta ställning till den och vi moderater har velat skicka meden hälsning om hur den pensionsberedning som håller på med ärendet bör ta i denfrågan. Huvudinnehållet är helt enkelt att man skall säkra människor mot att fåsina ekonomiska förhållanden omstörtade på ett sätt som de inte är i stånd attsjälva göra någonting åt. Man skall få övergångsvillkor som är rimliga oavsetthur det går med pensionerna i övrigt. Jag kan nöja mig med detta och som ensammanfattning yrka bifall till reservationerna 1, 5, 7, 11, 12 och 19 och,under de förutsättningar som finns angivna i reservationstexten, också tillreservationerna 13 och 14, allt till socialförsäkringsutskotfets betänkande 10. Folkpensioner/n. 2 (): Ett rättfärdigt samhälle måste erbjuda sinagamla ekonomisk trygghet på ålderdomen. Efter ett långt och ofta slitsamt livskall man inte behöva vända på slantarna. Pensionerna skall räcka till, gestandardtrygghet och bygga på ett system. Under de borgerligaregeringsåren steg realvärdet av pensionerna för folkpensionärer utan ATP med18 %, Det demonstrerade vår vilja att även i en djup ekonomisk kris värna om depensionärer som har det ekonomiskt svårast. Men ekononVisk trygghet är inte det enda vi skall erbjudapensionärerna. De har också rätt att bli betraktade som individer medintegritet och egna önskemål, inte som ett enda grått kollektiv bara för att depasserat 65-årsgränsen, De harrätt att begära valfrihet i äldreomsorgen, rätt attbo kvar i den gamla bostaden, i eller på ålderdomshem, rätt att fåett eget rum om de så önskar när de måste tas in på långvården. De viktigaste reformer vi har att genomföra förpensionärerna i gäller detta område. En utveckling i stället föravveckling av ålderdomshemmen, rätfen till eget rum, det är reformer som vi ifolkparfiet nu prioriterar. Socialdemokraternas politik gentemot pensionärernauppfyller inte berättigade krav på ordhållighet och konsekvens. Det beslutkammaren skall fatta om pensionerna har en lång och trist förhistoria. För det första: Före valet lovade socialdemokraternaatt pensionerna skulle vara värdesäkrade helt och fullt. Genast efter valetbröt socialdemokraterna det löftet i samband med devalveringen. Devalveringenvar naturligtvis planerad redan före valet, och man visste därför att ett av defyra "heliga" löftena inte skulle hållas. Med tanke på den omfattandepensionsdebatt som fördes i valrörelsen förtjänar det trots allt att påpekasatt Prot,1986/87:105 9aprill987 basbeloppet1987 skulle ha varit . högre om de regler som infördes avtrepartiregeringen hade fortsatt att gälla. För det andra: Pensionsskatten. Det är ju egentligen ingettillskott till pensionärerna som vi diskuterar. Det regeringen gör är attta med ena handen och ge tillbaka med den andra. Ta med pensionsskatten och gemed basbeloppet. Resultatet blir en helt godtycklig omfördelning bland pensionäreroch pensionssparare. Det är inte särskilt heroiskt. Direkt utmanande blir detnär man erinrar sig vilket ingrepp i enskilda människors långsiktiga sparandesom pensionsskatten utgör, o Pensionsskatten är hög. Den tar av dagens pensionssparande och därmed av all framtida avkastning, o Den äri praktiken retroaktiv, o Den skapar därmed osäkerhet införframtiden. Vilka andra typer av sparande tänker regeringen slå till mot? o Den är inte generell utan slårslumpmässigt mot vissa grupper men inte mot andra, mot privatanställda men intemot offentliganställda, mot anställda i små företag men normalt inte motanställda i stora företag, mot dem som sparat långsiktigt men inte mot dem somsparat kortsiktigt. Och den slår hårdare mot dem som haft dålig avkastning änmot dem som haft bra avkastning. För det tredje; I höstensregeringsdeklaration lovade regeringen att pengarna oavkortat skulle gå till desämst ställda pensionärerna. Även det löftet har svikits. Vi i motsatte oss pensionsskatten. Därför kanvi infe heller stödja den höjning av basbeloppet som pensionsskatfen är avseddatt finansiera. Vi menar att pensionsskattepengarna - när de nu drivs in -inte skall förstärka statskassan. Vi menar att pengarna i stället borde hållasinne över nästa val. Då skulle väljarna få fillfälle att ta ställning tillskatten. Inkomsterna från skatten skulle t. ex. kunna sättas in på särskildakonton på . Då skulle en återbetalning bli möjlig. Det blir den inteom pengarna förbrukas, som utskottsmajoriteten har föreslagit. I så fall ärsaken avgjord. Som redogjorde för blev ett gemensamtagerande för avslag i kammaren inte möjligt. Vår gemensamma kritik motpensionsskatten kvarstår likafullt, liksom vår oro för nya, liknande ingrepp iframfiden. Skall vi utfärda löften om förbättringar av pensionärernasförmåner måste vi veta hur de skall betalas, veta att de kan betalas på ettanständigt sätt - inte med en godtycklig och grovt tillyxad pensionsskatt - ochveta vad som är viktigast och vad som får vänta och redovisa dessaprioriteringar öppet. Det är bara då vi politiker kan se väljarna i ögonen. Detär så vi i har försökt närma oss den här pensionsfrågan, har vi fortfarande chansen att fatta ett beslut somgör det möjligt att återföra pensionsskattepengarna till deras ursprungligaägare, pensionsspararna. Låt oss göra det! Jag yrkar bifall till reservation 2, Jag ber också att med några ord få beröra deandra reservationer som vi från sida avgivit. Reservation 6 gäller pensionstillskott vid undantagandefrån ATP, fanns ju möjlighet att anmäla undantagande från ATP förfrämst vissa företagare. De som begärde sådant undantagande och som därefterinte heller begärt inträde i ATP-systemet får nu inget pensionstillskott. Samtliga borgerliga partier är eniga om att många av dessaundantagandepensionärer har en bekymmersam tillvaro. Folkpartietföreslår därför att pensionsberedningen skall få tilläggsdirektiv att utredaden frågan och återkomma med förslag till förbättrade förmåner för dessagrupper. Jag konstaterar dessutom att vi fick det förslagsom vi väntat på, som vi i tog upp i en motion och även i åroch som gäller de s, k. undantagandeänkornas möjlighet att fåpensionstillskott. Den frågan får vi återkomma till när propositionen skallbehandlas, men det är bra att förslaget nu har kommit. Jag ber att få yrka bifall till reservation 6, De nuvarande reglerna för beräkning av ATP-poäng innebäratt poäng beräknas med utgångspunkt från den pensionsgrundande inkomst somfastställs för varje förvärvsarbetande försäkrad person. Nuvarande regelsystemkan få negativa effekter främst vid skilsmässor. Systemet kan medföra orättvisakonsekvenser för de kvinnor som vårdat barn i hemmet. Vid en pensionering eller skilsmässa blir konsekvensernaatt den make som haft den större förvärvsinkomsten har skaffat sig ett bättrepensionsskydd än andra maken, vilket från rättvise- och jämställdhetssynpunktär otillfredsställande. Vi i anser att pensionsberedningen bör få iuppdrag att undersöka möjligheterna att åtgärda den ekonomiska ojämlikhet somskapats mellan kvinnor och män och att därvid även pröva frågan om giftorätttill ATP-poäng, Jag ber att få yrka bifall till reservation 8, I motion 327 har och upp frågan om ATP-poäng för vård av barn. Enligt tillgänglig statistikminskade antalet försäkrade som utnyttjade rätten till ATP-poäng för vård avbarn från 15 1982 till 3 1984, Statistiskt sett torde ca 50 000ha möjlighet att utnyttja den förmånen. och vi anser att det är anmärkningsvärt och att enutredning bör tillsättas för att se över orsakerna till det låga utnyttjandet.Jag yrkar därför bifall till reservation 10, När det gäller reservation 12 om inkomstprövning av änkepensionnöjer jag mig med att endast yrka bifall till denna, utan att närmare gå in påmotiveringen. Jag förutsätter nämligen att kommer att utvecklaskälen närmare, I reservation 19 är vi från borgerligt håll överens om attden orättvisa som drabbar undantagandepensionärerna genom att de inte får någoteller ett reducerat kommunalt bostadstillägg bör rättas till. Jag yrkar därmedbifall till reservation 19, Får jag så uttala min tillfredsställelse överatt ansökan om pension nu kommer att slopas. Vi från lade nämligenfram en 1986/87:105 9aprin987 Folkpensioner/n. motion som tog upp ett sådant krav. Det är bra attpensionärerna infe längre skall behöva ansöka om en rättighet de har. vill jag också uttala min tillfredsställelseöver de förbättringar som många pensionärer nu får när det gäller det kommunalabostadstillägget. Det höjda KBT kommer främst dem till del som inte har ATPeller en låg sådan eller dem med pensionstillskott. Detta är helt i linje medvad vi i vill. Vi vill prioritera de pensionärer som har de lägstapensionerna, så att de får den största standardhöjningen. 3 (): Sveket mot pensionärerna har blivit enföljetong. Rättvisan och solidariteten mellan pensionärerna som angavs som skälför ATP-reformen har visat sig vara det allra största sveket. Kvinnorna blev de stora förlorarna. De med små inkomsterunder de verksamma åren har förblivit de sämst ställda pensionärerna närpensionsförmånerna faller ut. Besvikelsen bland dessa grupper är stor när deser hur samhället värderar deras arbetsinsatser. För de kvinnor som vårdatbarnen och skött hemmet och arbetat deltid kommer det som en stor chock attjust detta arbete ej gav någon utdelning från trygghetspaketet. Om de dessutomär gifta med män som inte varit anslutna till ATP-systemet blir straffet hårt.Nu ligger på vårt bord en proposition som skall lösa en del av den orättvisan.Men detta gäller bara en liten grupp. Denna verklighet borde ha uppenbarats för demsom försvarar nuvarande ATP-system med utgångspunkt från rättvisa ochsolidaritet. Tack vare de borgerliga regeringarnas insatser har klyftornamellan pensionärer med ATP och pensionärer med enbart folkpension ochpensionstillskott suddats ut, dock inte fullständigt. Profilen har emellertidklart förbättrats. Det vill vi från sida kalla en verklig satsning föratt utjämna orättvisor och visa solidaritet, ATP-systemet har väl om någotvisat sig vara en klasslagsfiftning, där inkomstklyftor har behållits ochförstärkts på ett övertydligt sätt.