prot · GA09124 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är en utomordentligt viktig fråga för mångainvandrarkvinnor. Det är också en utornordentligt känslig fråga för demutifrån den speciella tradition som många av dessa kvinnor har när det gällerfamiljerelationer, relationen kvinna-man osv. Vi tycker därför att det finnsanledning att klart markera från sida att invandrarkvinnorna skallha möjlighet att välja kvinnlig gynekolog i de fall de behöver söka läkare. Jagbeklagar att vi är ensamma om den reservationen. En annan reservation gäller äldres tandhälsa och derasmöjlighet att få en riktig värd hos tandläkare. Även den reservationen är viensamma om. Vi vet atttandhälsan hos många äldre, som vårdas inom långvården eller inom ramenför annan institutionell äldreomsorg, är låg och att de äldre lider avdetta.förhållande:'Det finns därför anledning att mer aktivt försöka få tillstånd en förbättring på detta område. Tandstatusen kan faktiskt påverka helahälsotillståndet för en gamma! Betänkandets huvudfråga gäller möjligheten att få kontaktmed specialistkompetens inom den integrerade primärvärden. Utskottsmäjoritetenvill ge regeringen till känna att vi frän sida inte kan acceptera enförsämring av specialistkompetensen i den integrerade primärvården. Det ärmånga som upplever att det har blivit en försämring - inom gynekologin och inombarnhälsovården, för att ta två exempel. Vi tycker det är allvarligt ompatienterna uppfattar det sä, och ännu allvarligare är det när försämringen ärett faktum på niånga orter i vårt land. Det finns därför skäl för regeringenatt verkligen påverka detta förhållande så att möjligheten för patienterna attfå specialistkompetens inte försämras. Det andra tillkännagivande som utskottsmajoriteten villgöra gäller behandlingen av läkemedelsmissbrukare. Alla är överens om attmöjligheten att behandla läkemedelsmissbrukarna är begränsad och att detta ären eftersatt sektor inom hälso- och sjukvården. Utskottsmajoriteten vill nu geregeringen till känna att'regeringen snabbt bör överväga lämpliga åtgärder föratt komnia till rätta med problemet och undersöka på vilket sätt man skallkunna behandla läkemedelsmissbrukare och att också få till stånd lämpliga åtgärderför att nå läkemedelsmissbrukarna. Detta är ett stort problem för många. Jag beklagar att socialdemokraterna inte har varit bereddaatt ställa upp när det gäller dessa två viktiga tillkännagivanden - delsspecialistkompetensen inom primärvården; dels behovet av en mer aktiv insatsav regeringen när det gäller möjligheten att behandla läkemedelsmissbrukare. Med det anförda ber jag att få yrka avslag påde socialdemokratiska reservationerna 1 och 7 och bifall till de moderatareservationerna 3, 6 och 8. Bidrag ull allmän sjukvård, m. m. Idetta anförande instämde (). 57INGRID (): Jag skall koncentrera mitt inlägg tillreservation nr 2, som handlar om vården av misshandlade kvinnor och barn. När en patient med misstänkt hjärtinfarkt kommer till enakutmottagning finns väl utarbetade rutiner. Sjukvårdspeisonalen känner igensymtomen, vet vad de kan betyda och vet hur de skall behandlas. Vid skador på grund av våldsbrott finns inte den härkunskapen och lyhördheten för vad som kan ligga bakom just skadan. Man frågarsig sällan hur den uppkommit. Inte heller har personalen tillräcklig medicinskutbildning för att kunna bedöma om det är en rimlig förklaring som ges till hurskadanuppkommit. Om misstanken väl har väckts att det här kan vara fråga ommisshandel är osäkerheten stor om hur man bör gå vidare. Behandla själva skadanmedicinskt är vi duktiga på, däremot är det sämre med förmågan att i journalenbeskriva hur skadan ser ut. Om skadan dokumenteras dåligt i det akuta skedetskapas också ett dåligt underlag för Bidrag till allmän sjukvård, m. m. Och just här råder mycket stora brister. Vårdpersonalenvet ofta inte vilka lagar som gäller när det handlar om barn- ochkvinnomisshandel och de vet inte vilka stödinsatser som finns att tillgå. Då jag började inom sjukvården varbarnmisshandel ett okänt begrepp. Vi upptäckte sällan att skador hade uppkommitgenom våld från annan person. Skadorna klassades som barnolycksfall ijournalen. är vi litet bättre på att ställa diagnos. När det gällerkvinnomisshandel är det fortfarande bara en bråkdel av fallen som blirigenkända, när kvinnorna söker för skadorna. Bland skolbarnen orsakas ungefären femtedel av de s. k. skololycksfallen av våldshandlingar mellan eleverenligt bedömningar, där man noggrant registrerat och kartlagt alla skador. har startat en utredning angåendemisshandel av gamla människor i hemmet. stod det att läsaför sedan: "Det finns ingen anledning att tro att misshandel aväldre skulle vara mindre vanligt i än i våra nordiska grannländer. Där har man börjat kartlägga problemet och kommit fram till skrämmande siffror, säger till TT byrådirektör . En svårighet i att komma ät problemet är att det oftaförnekas av såväl offer som gärningsman. De äldre känner starka skam- ochskuldkänslor därför att de ser våldet som att de har misslyckats med sina barn. De är dessutom ofta beroende av sina barn och anhöriga ochvågar inte klaga. Och när de försöker berätta blir de ofta inte trodda utanstämplade som förvirrade och glömska." När det gäller kvinnor, skolbarn och åldringar förbiser vinästan alltid inom sjukvården att skadan uppkommit genom misshandel. Allerfarenhet visar att antalet misstänkta fall mångdubblas, när man lärt sigkänna igen den här typen av skador och när man alltid vid s. k. olycksfallställer frågan hur skadan uppkommit. Det är också viktigt att den misshandlade erbjudsinläggning även om skadan i sig själv inte är så allvarlig att den motiverarsjukhusvård. Då kan man i lugn och ro komma till tals om vilka problem somfinns och planera vilka stödåtgärder som är motiverade både för den som blivitutsatt för misshandel och för den som utövat misshandeln. Inte minst måste man ta ställning till vilka behov barnsom lever i en miljö av misshandel har. har det stått ganska mycketom detta i tidningarna i samband med Rädda barnens konferens. Jag vill bl. a.hänvisa till forskaren undersökning av 84 familjer därkvinnomisshandel har utövats. Det fanns 153 barn i familjerna. De flesta varunder , och det stora flertalet av dem hade tittat på när någonmisshandlades. Två barn hade sett när mamman hade misshandlats till döds. Frånandra undersökningar vet vi mycket väl att i sådana här familjer misshandlasockså barnen ofta. Det är riktigt som säger att dessa familjerblir en plantskola för misshandlare. har tidigare beslutat att skador, som man sökerför inom hälso-och sjukvården, skall registreras för att man skall få underlagför olycksföre-byggande åtgärder, ungefär som det fungerar inomföretagshälsovården. har fått i uppdrag att tainitiativ till den beslutade registreringen. Det medför att sannolikt mångafler fall av misshandelän tidigare kommer att upptäckas. För detta behövs en handlingsberedskap. Tyvärr har alkoholkonsumtionen ökat - 80 %av våldsbrotten har samband med alkoholpåverkan. Ökningen av konsumtionen göratt antalet misshandelsfall förmodligen kommer att öka ytterligare. Behovet är större än någonsin av förbättrad utbildning avvårdpersonalen och förbättrad vård av de misshandlade och deras anhöriga. Jagyrkar därför bifall till reservation nr 2. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Bidrag till allmän sjukvård, m. m. 58ROSA ÖSTH (c); Till att börja med vill jag säga några ord omdetta med specialisttjänster inom mödra- och barnhälsovården. läggs det allt fler och allt större uppgifter påprimärvården. Det är inte bara så att barn- och mödrahälsovården integreras iprimärvårdsverksamheten. Institutioner avvecklas undan för undan, inte minstinom psykiatrin, och det innebär att ansvar och arbete läggs över påprimärvården. Mycket av det här förändringsarbetet är positivt. Det är riktigtatt satsa på verksamheter som ligger nära de människor som berörs av dem. Menom primärvården skall ha en chans att möta alla behov måste det finnas tillgångtill specialistresurser, det gäller inte minst inom barn- och mödrahälsovården.Det är något som vi från framhållit , och därför ärvi glada att den uppfattningen nu delas av en majoritet i utskottet. I det här betänkandet behandlas också frågan om ettnationellt behandlingshem för tortyroffer. Det är en fråga som hänger sammanmed vår flyktingpolitik och som har tagits upp i en motion av m.fl. centerpartister. Många av de flyktingar som kommer hit och som får stannahär har i sina hemländer utsatts för tortyr. Dagens tortyrmetoder är merraffinerade än de som förekom tidigare och har som sitt främsta syfte attåstadkomma varaktiga psykologiska men. Det är metoder som är svåra att påvisaoch de ger följder som är svåra att behandla. I finns det ettbehandlingscentrum för tortyroffer som har visat sig ge goda resultat och tillvilket danska staten anslår medel. Ett liknande nationellt centrum är vi ibehov av också i , i varje fall om vi vill göra anspråk på att ge gravtskadade flyktingar en bra vård. Enligt uppfattning skulle mankunna skapa ett behandlingscentrum genom att i samarbete med Röda korsetvidareutveckla den försöksverksamhet som bedrivsvid Röda korsets sjukhus i . Denna försöksverksamhet avses bli tvåårig.Där har man hunnit en bra bit på väg när det gäller att utveckla de mycketspeciella vårdmetoder som det blir fråga om i det här sammanhanget. Det harvisat sig att behovet är mycket stort och att köerna till behandling baraväxer. Verksamheten har bekostats av . Röda korsetsamt och kommuner. och Allmännaarvsfonden har också bidragit med en del pengar. Eftersom vården av tortyroffer måste ses som en viktig delav flyktingpolitiken borde det enligt vår uppfattning vara staten som taransvar för verksamheten liksom staten har ett huvudansvar för flyktingpolitikensom helhet. Det lämpligaste skulle vara att den verksamhet som bedrivs vid Röda Bidrag till allmän sjukvård, m. m. korsetsbehandlingshem ges en möjlighet att fortsätta och bli permanent. Det kunnandeoch den erfarenhet man bygger upp där skulle också kunna komma andra landsting,som vill hjälpa de tortyroffer som finns på olika håll i landet, till del. Jagyrkar bifall till reservation nr 4. har i en motion tagit upp frågan omscreeningverksamhet för prostatacancer. Prostatacancer är den vanligaste cancerformenbland män i och den vanligaste orsaken när män dör i cancer.Eftersom det är en sjukdom som ger ringa symtom i början, upptäcks den oftastalltför sent. I de fall då den upptäcks pä ett tidigt stadium kan den oftabehandlas med gott resultat. Enligt vår uppfattning finns det mycket starkaskäl som talar för en screeningverksamhet för att i ett tidigt skede spåradenna form av cancer. Det skulle främst gälla äldre män, men också vissariskgrupper. har ju varit ett föregångsland när det gäller attkartlägga effekterna av tidig upptäckt av bröstcancer. Dessa erfarenhetertillsammans med erfarenheterna från många års screeningverksamhet vid tidigupptäckt av livmoderhalscancer visar att en tidig upptäckt innebär vinster ifråga om ökad möjlighet till överlevnad för patienten. Jag ber att fä yrkabifall till reservation 5. När det gäller reservation 2 kan jag helt instämma i detsom har anfört därvidlag. Jag yrkar således bifall till reservationerna 2, 4 och 5samt i övrigt bifall till utskottets hemställan. 59YVONNE (): Som sagts från denna talarstol finnsdet två socialdemokratiska reservationer fogade till detta betänkande. Reservation rtr 1 avser enligt rubriken frågan omspecialisttjänster inom mödra- och barnhälsovården. Enligt vår uppfattninghandlar det egentligert inte om detta. När det gäller sakfrågan, dvs. frågan ombehovet av specialisttjänster inom dessa vårdområden, finns det inga delademeningar. Det har också framgått av tidigare utskottsbetänkanden närmajoriteten har varit annorlunda sammansatt och av, regeringens propositionerpå detta område. Anledningen till att'vi.nu tvingats reservera oss är istället att de borgerliga partierna och vpk inte vågar tilltrosjukvårdshuvudmännen förmågan att klara en integrering av mödra- ochbarnhälsovården i primärvården utan att det leder till försämringar i vården.Vi artser således att det inte behövs något tillkännagivande. Reservation nr 7 är också en socialdemokratiskreservation. Den handlar om vård av läkemedelsberoende. Enligt vår meningväljer utskottsmajoriteten att slå in öppna dörrar även på den här punkten.Det finns ingen anledning att tro annat än att regeringen, vid beredningen avdet betänkande som läkemedelskommittén lägger fram, också kommer attbeakta frågan om åtgärder för att förbättra vården av de läkemedelsberoende. Jag vill sedan göra några korta kommentarer till de övrigareservationer som har fogats till betänkandet. När detgäller frågan om vården av misshandlade kvinnor och barn finns detegentligen inte heller några delade meningar i sak. Majoritetens uppfattning äratt detta är en angelägen fråga. Vi förutsätter att det arbete som har inlettsfortsätter och att det inte stannar vid några enstaka insatser. Ansvaret föratt så skall bli fallet ligger dock i första hand på och andraberörda myndigheter. Frågan om invandrarkvinnornas rätt till gynekolog harlitet av samma karaktär över sig. I betänkandet 1985/86:16 har utskottet sagtatt det enligt utskottets mening bör vara en strävan,från sjukvårdshuvudmännenssida att bereda de kvinnor som så önskar möjlighet att bli undersökt av enkvinnlig gynekolog. Det är ett uttalande som vi upprepar. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning behövs inte heller något tillkännagivande tillregeringen i denna fråga. Beträffande frågan om ett nationellt behandlingscentrumför tortyroffer vill vi inte nu förorda någon åtgärd från sida.Orsakerna är två. Dels anser utskottsmajoriteten att det är viktigt, attunderstryka det ansvar som åvilar samtliga sjukvårdshuvudmän i och med denorganisation för flyktingmottagande som vi nu har, dels vill vi ta del av deerfarenheter som vunnits vid det centrum för tortyroffer som sedan hösten 1985bedrivits i anslutning till Röda korsets sjukhus i som enförsöksverksamhet . Reservation nr 5 handlar om screeningverksamhet förprostatacancer. Utskottet vill avvakta ett bättre underlag i den frågan. Enpilotundersökning förbereds t. ex. inom . Vi villdock framhålla vikten av att äldre män rutinmässigt undersöks i samband rnedatt de av någon anrtan anledning ändå skall genomgå en läkarundersökning. Frågan om äldre medborgares tandhälsa tas upp ireservation 6. Det är en mycket angelägen fråga som inte minst gäller de äldremänniskor som vistas på institutioner. Utskottet menar att den förbättradetandhälsan som kan noteras bland barn och ungdomarbör kunna ge möjlighet att utnyttja folktandvårdens resurser på andra områden.. Slutligen vill jag säga att inte förnekar signär det gäller att se till att landstingen får ekonomiska möjligheter att klaraav alla de angelägna uppgifter vi kräver av dem. vill i sinreservation att anslaget till sjukvårdshuvudmännen skall minskas med 1 125 milj.kr. På det sättet faller alla tjusiga sociala ambitioner sommoderaterna har haft i reservationerna ihop som ett korthus. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1och 7 samt i övrigt bifall till utskottets hemställan. Bidrag till allmän sjukvård, m. m. 60GÖTE () replik: Med anledning av det sista som sades vill jagbara fråga hur mänga korthus som faller samman inomvårdområdet på grund av socialdemokraternas besparingar när det gäller kommuneroch landsting. Ge mig ett svar och försök inte att spela skenhelig! Den enabesparingen raserar korthus lika väl som den andra. Om planerna på indragning av viss professur iögonsjukvård 61YVONNE () replik: Jag kan konstatera att moderaternasbesparingskrav innebär en besparing på 1 miljard mer än vad regeringen harföreslagit i budgetpropositionen. Det säger sig självt att ären hel del pengar. Enligt beräkningar i en bilaga till långtidsutredningenkommer landstingen att hä ett stort underskott, på 3-4 miljarderkronor. 62 () replik; Jag konstaterar att socialdemokraterna hardragit in åtskilliga miljarder från kommuner och landsting under de senasteåren. Man har aviserat nya indragningar såväl i budgetpropositionensom i kompletteringspropositionen. Socialdemokratisk politik leder till attmånga korthus rasar. 63 () replik: För mig förefaller det egendomligt attmoderaterna enligt denna argumentation tycks tro' att verksamheten skall blibättre. Om tycker att det är fel att regeringen drar in pengar fränkommuner och landsting, borde de i konsekvensens namn i stället föreslå attkommuner och landsting skall få behålla mera av pengarna. De föreslår tvärtomytterligare besparingar. vice talmannen anmälde attGöte anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 8 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid nästa arbetsplenum. 9 § Svar på fråga 1986/87:563 om planerna på indragning avviss professur i ögonsjukvård har frågat socialministernvilka initiativ hon ämnar ta för att en klinisk ögonprofessur i MalmöLundirtte skall dras in. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Vid i finns två ordinarie professurer ioftalmiatrik. Den ena är placerad vid lasarettet i och den andra vid Malmöallmänna sjukhus. Den senare tjänsten är vakant. Styrelsert för universitetethar föreslagit att tjänsten får ändrat ämnesinnehåll. Förslaget behandlas nu avuniversitets- och högskoleämbetet, och det är således ännu inte klart hurämbetets förslag till regeringen kommer att se ut. Jag kommer på sedvanligtsätt att samråda med socialministern, innan ställning tas i denna fråga. 65MARGITTA (); Jag tackar för svaret. Jag hade frågat socialministern, eftersom jag tycker attdet skulle vara intressant att få veta hur man arbetar i en sådan här så attsäga gränsöverskridande fråga. Jag har frågat av två anledningar. För det första har juriksdagen beslutat att vi skall ha utbildning av läkare i och . Sålänge detta beslut inte ändras måste vi väl ändå ha människor som ledare förutbildningen i anslutning till lokaliseringen. För det andra, och det är enligt mitt sätt att se detallra viktigaste, kan män fråga vem som bryr sig om forskningen och denkliniska verksamhetens omfång och kvalitet. Jag har trott att en professur ispetsen för en verksamhet garanterar inte bara forskning av hög kvalitet utanockså en patientvårdande verksamhet av hög kvalitet. Är detta en felaktig tro? Så till omfånget på verksamheten inom oftalmologin iSverige. Vi vet att det finns långa köer. Svenskar åker till för attfå löpande bands-behandling för vissa sjukdomar eller medfödda synfel. Vi harköer av gamla människor som behöver kataraktkirurgi, ett ingrepp som ger engammal människa en högre livskvalitet. Men de gamla får köa. Det forskas inomområdet. Vi kommer att kunna bota fler och fler, och köerna kommer att blilängre. Socialministern har satsat 70 milj. kr. extra för att bekämpa köernainom ögonområdet. Det är alltså ett prioriterat område, eftersom behoven ärstora - och behandlingsmetoder finns. Hur kan man då bara fundera på att dra in en klinisk professuri och göra den till en professur i klinisk immunologi? Det finns fog förtexten i min fråga. Man kan undra, och många gamla människor har ringt ochfrågat mig. Innehållet har varit ungefär detta: Vet inte den ena handen vad denandra gör? Om villkoren för statsbidrag till vissa friståendeskolor Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1986/87:586 om villkoren för statsbidrag till vissa friståendeskolor harfrågat mig om jag anser attstatsbidrag kan utgå till de båda gymnasierna gymnasium ochGöteborgs högre samskola om betalar terminsavgifterna för deGöteborgselever som går i skolorna. Frågan är föranledd av vad som sagts i ettTV-program i vilket jag medverkade. beslöt (prop, 1983/84:118, UbU 27,rskr, 366) om ett nytt statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasialnivå. Beslutet innebar bl, a, att de berörda skolorna varken till sin pedagogikeller sitt utbildningsinnehåll ansågs skilja sig tillräckligt mycket från denallmänna gymnasieskolan för att uppfylla kriterierna som fristående skolor.Statsbidrag till skolorna skulle därför trappas ned fr,o,m, /89. Frågan omstatsbidrag till de aktuella skolorna behandlades av 5 protokoll 1986/87:124-126 Om villkoren för statsbidrag till vissa friståendeskolor även vid årets . Utskottsmajoritetens talesmartkortstaterade därvid att ingenting nytt har framkommit som kan utgöra skäl fören debatt i frågan, utan det bör ankomma på att inplacera detvå skolorna i sin kommunala verksamhet.' beslut blev också attredan fattat beslut skall fullföljas. Mitt uttalande i TV-programmét Svar direkt den 31 mars1987 innebär att ett inordnande av skolornas elever i medför att eleverna tas in i gymnasieskolan påvanligt sätt, att de slipper att betala elevavgifter samt att staten betalarstatsbidrag till deras utbildning på samma sätt som till övrig utbildning igymnasieskolan. 67 (): ' Herrtalman! Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret pä min fråga,vilket egentligen var det som jag hade väntat.' Utbildningsministern hänvisar till beslutet både våren1984 - för det var faktiskt då dét skedde - och till debatten och beslutet häri april . Men är de;t faktiskt så, att bara kan beslutaom det som den har beslutat om, nämligen om en avvecklirtg av statsbidraget.Riksdagen kan inte besluta om kommunaliseringen av skolorna. kommunhar också diskuterat hur det skall gå till. Det finns nu en storrisk för att någon av dessa skolor kommer att leva vidare som en rent privatskola, dvs. en skola utan statsbidrag och utan intagning via samt med mycket höga terminsavgifter. Ingen i denna riksdag,allra minst socialdemokraterna själva, kan vara intresserad av en sådan utveckling.Då skulle det verkligen bli tal om segregation och privatisering. , när frågan diskuterades, föreslog AlexanderChrisopoulos att staten skulle gå in och hjälpa till, om det skulle bli eninordning i den kommunala skolverksamheten. Det här kommer nämligen att bliganska dyrt för . har räknat ut att kommunenredan nu kommer att få betala ungefär 7 milj. kr. mer om skolorna på något sätt- eller rättare sagt eleverna - inordnas i skolverksamheten. Skall skolornainordnas måste faktiskt fastigheter och allt annat juridiskt-ekono-miskt lösas,och det kart inte besluta om. Därför frågar jag utbildningsministern;Är utbildningsministern beredd att hjälpa att ekonomiskt klaraav att kommunalisera skolorna? '68Utbildningsminister : Herr talman! Jag har förklarat, ätt omGöteborgs kommun övertar ansvaret för de här skolorna, kommer kommunen att fåexakt samma bidrag som kommunen får till övriga elever som går i kommunensskolor. Att ge ett särskilt stort bidrag till de här eleverna är omöjligt.Bidraget kommer att utgå enligt de regler som gäller för och förrikets övriga kommuner. 69KERSTIN (); Om kornmun bara får exakt sammabidrag som förut till lärarlöner och annat - det bidraget kan man naturligtvisräkna med -irinebär detta konkret att de pengar som förnärvarande ger till elever måste delas på fler elever. Det anmärkningsvärda ärkanske. settfrån statens synpunkt, att ständigt i verksamhetsan- Prot.1986/87:124 slag bara har gett ungefär'. per elev i dessa skolor öch 12 000 kr.till alla andra elever. Detta betyder att man faktiskt måste öka sina skolkostna- der med ungefär 600 gånger . Det var det som jag undrade öm °° utbildningsministernvar beredd att hjälpa med. sammasumma fördelas på fler elever, för eleverna skall ha plats i skolorna. Jag tycker att det verkar som om det råderenighet mellan och mig om att det kanske blir en merkostnad för Göteborgskommun, om man fill dessa elever skall betala samma belopp som man betalar fillövriga elever i kommunens skolor. Men jag har svårt att se det orättvisa idetta. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1986/87:577 om ut- och ombyggnad av vägE 66 Lenrtart Alsért har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att om- och utbyggnad av prioriteras på så sättatt tidigare planerade projekt med byggstart ej flyttas framåt itiden.