prot · GA0997 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skall då anstränga migatt göra det i sådan tid att några taxerings- eller skatteproblem inte skallbehöva uppstå på grund av fortsatt oklarhet i .skattefrågan. På fråga huruvida deti svaret ligger några värderingar av de olika formerna av vård i hemmet hänvisar jag bara till den mening i svaret som också fäst sig vid, nämligen: "Det väsentliga är attge de hjälpbehövande valfrihet att själva välja den form av hjälp de vill ha." Därmed anser jag att jag har gett svar på frågan, om värderingar i detta sammanhang. 11IVAR (); Finansministern hävdar att han genom att avvaktaäldreberedningens förslag ändå skulle kunna åstadkomma klarhet och stävja oronoch den negativa påverkan när det gäller en omfattande förnämligvårdform. Men det är nu som kommunerna vidtar en rad åtgärder. Finansministernkanske gör den bedömningen att man begär ny lagstiftning när man talar om attgammal praxis bör tillämpas. I miljösammanhang har dock den socialdemokratiskaregeringen haft för vana att rida på tillämpad praxis, t.ex. när det gällersvavelutsläpp från olja och kol, som varit en följetong här i . Om det inte ligger inom finansministerns domvärjo att göraett uttalande om att tidigare praxis bör tillämpas, är jag helt övertygad omatt han kan säga att regeringen avser att föreslå detta. Det måstevara regeringen obetaget att lämna ett sådant förslag till , och jagtror att det kommer att väga precis lika tungt. Jag kan definitivt utlova attsocialdemokraterna och får majoritet för detta förslag i . Finansministern kan alltså här sprida vetskap omregeringens avsikt beträffande de 12 000-15 000 pensionärer och andra som ärbekymrade samt Prot.1986/87:97 de kommunala tjänstemän som mot bättre vetande trasslar tilldet för dessa äldre vårdtagare. Gör gärna ensådan nyansering, herr finansminister! Om statsbidraget till fristående skolor kommer attge den positiva effekt som både och jag är ute 12 (): Nej, bevare mig väl för att uppmanafinansministern att agera så att hän hamnar i ! Där finnsdet tillräckligt med ärenden ändå. Finansministern har ansvaret för skattefrågorna. Det harnu bara kommit en skrivelse från i en fråga somberör så många människor i en besvärlig situation - gamla, handikappade ochderas anhöriga. Finansministern säger nu att bara äldreberedningen kommer medsitt betänkande skall han minsann se till att kammaren får besked. Jag frågardå hur länge det dröjer innan äldreberedningen kommer med sitt betänkande. Ochhur länge dröjer det därefter till dess att vi i kammaren kan få behandlafrågan? Såvitt jag vet dröjer det fortfarande innanremissarbetet när det gäller äldreberedningen är klart - arbetet i beredningenär ännu inte avslutat. Enligt den normala beslutsgången, herr finansminister,skulle det säkert dröja innan det finns en proposition ikammaren med utgångspunkt i beredningens förslag. Det är alldeles för lång tid- vi kan inte begära att de som är berörda i denna situation skall behöva väntaytterligare på ett besked från regeringen om vad som skall gälla i frågaom en svårbedömd skatteregel. Anser finansministern att det är rimligt att ha ettskattesystem som är så svårbedömt när det gäller vitala frågor för mångamedborgare att inte vare sig eller finansministern kan lämnaett besked inom loppet av två ? Jag vädjar till finansministern: tillatt den gamla regeln får gälla, men gör det inom ramen för gällanderiksdagsordning och den arbetsordning som regeringen har, så att intefinansministern hamnar i - det eftertraktar jagverkligen inte. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1986/87:197 om statsbidraget till fristående skolor har frågat mig om jag är bereddatt ta initiativ till en översyn av bidragsnivån för statsbidraget tillfristående skolor i syfte att skapa större likställighet mellan elever ioffentliga och fristående skolor. Jag vill erinra om att grunden för den nuvarandebidragsnivån är det beslut som med stor enighet fattade med anledningav den dåvarande borgerliga regeringens proposition (1982/83:1) Skolor medenskild huvudman m. m. Bidragsnivån fastställdes då med utgångspunkt ideutgifter staten direkt skulle ha haft om eleverna gått i . ,varvid hänsyn tas till utvecklingen av kostnaderna i . 1 oktober1983 fick i uppdrag att utvärdera verksamheten vid 13fristående skolor för skolpliktiga elever som förklaratsberättigade till statsbidrag. har redovisat uppdraget(Rapport 86:23 Fristående skolor och alternativ pedagogik) och därvid tagit uppfrågan om ändring av de kriterier som gäller för statsbidrag. Remissfiden gick ut . Alla remissvarfinns därför ännu inte i departementet. Regeringen kommer att efter avslutadremissbehandling ta upp frågan till behandling. Om statsbidraget till fristående skolor 14PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Svaret ger inte så mycket vägledning i fråga omvad regeringen har för syn på de här frågorna, men jag hoppas att en fortsattdebatt kan ge ytterligare klarhet. Statsrådet väljer att i sitt svar hänvisa till denutvärdering som har gjort, vilken bygger på en analys utfördav professor . Vi kan konstatera att det arbetet ger ganska gottstöd för önskemål om en mer generös behandling av de fristående skolorna. Det är rikfigt att i det härsammanhanget har tagit upp frågan om kriterier för statsbidrag till friståendeskolor. Däremot kan det knappast sägas att man fördjupat sig särskilt mycket ifrågan om bidragsnivån. Det är den frågan som jag har velat resa med den härinterpellationen. Vi har från statsmakternas sida åtagit oss att i mycket storutsträckning finansiera svenska barns och ungdomars skolgång och studier. Detåtagandet har en stark ideologisk grund, nämligen att det skall vara vars ochens fallenhet och intresse som avgör vilka studier vederbörande bedriver ochinte föräldrarnas ekonomiska situation. Detta är ett synsätt som jag vågarpåstå har en mycket stark förankring både i statsrådet parti och imitt parti. Därför är också det ekonomiska åtagandet för ungdomarnas studierett av de största ekonomiska åtaganden som samhället över huvud taget har. Det märkliga är nu att vi inte behandlar alla elever ochskolbarn lika. Det finns en grupp skolbarn som från statens sida får ett stödtill sina studier som bara ligger på nivån en tredjedel eller hälften av vad vigenomsnittligt satsar på det stora flertalets studier. Det är den principiellafrågan jag vill ta upp: Är det rimligt att inte samhället behandlar allaungdomar lika när det gäller den satsning man gör på deras skolgång?Naturligtvis skall hänsyn tas till den variation som studieinriktningen kanföranleda; vissa utbildningar är dyrare än andra. Detta får också praktiska konsekvenser för eleverna i deberörda skolorna - deras skola har väsentligt mindre materiella resurser än dekommunala skolorna har. Det har konsekvenser för lärarna, som får göra sininsats för en lön som ligger väsentligt under den som lärare i det allmännaskolväsendet har. Det krävs alltså en god portion idealitet - och det är väl ioch för sig positivt - för att vara lärare vid en fristående skola. Det haräven konsekvenser för föräldrarna, som måste göra stora ekonomiska uppoffringarför.att barnen skall kunna gå i en sådan här skola. Om statsbidraget till fristående skolor Dén här typen av uppoffringar skulle kanske vara rimligaom elevernas skolgång i fristående skolor innebar en merkostnad, dvs. om detvar dyrare att hålla barn i fristående skolor än i andra skolor. Men så är intefallet. Den genomsnittliga elevkostnaden i de fristående skolorna är ungefär entredjedel av vad den är i det allmänna skolväsendet enligt de uppskattningarsom gjorts. Det handlar alltså i själva verket om att samhället gör betydandebesparingar genom att en del elever går i fristående skolor. Man skulle också kunna säga att det var rimligt att föradenna politik om man från samhällets sida ville i någon mening avskräckaföräldrar, elever och lärare från att utnyttja de fristående skolorna - om manur samhällets synvinkel ansåg det mindre önskvärt att dessa skolor existerar.Men så är inte heller fallet, såvitt jag förstår, för det handlar om skolor somhar godkänts av skolmyndigheterna och som dessutom faktiskt ändå får ett stödfrån staten och i många fall från kommunerna. Det är ett stöd som motiveras medatt man anser att dessa skolor har ett värde i skolsystemet som ett komplementtill de samhälleliga skolorna. Kvar står med andra ord ett stort frågetecken.Varför skall vi inte ur ekonomisk synpunkt likabehandla elever som går i friståendeskolor och elever som går i allmänna skolor, när vi nu anser att friståendeskolor är ett ur samhällets synpunkt fullt godtagbart alternativ när det gällerbarnens skolgång? Den reform som vi genomförde för ochsom innebar ett statsbidragssystem till fristående skolor - statsrådetGöransson hänvisar till denna reform - var ett viktigt steg på vägen. Deninnebär en väsentlig förbättring jämfört med vad som gällt tidigare. Menerfarenheterna är tillräckliga för att man skall kunna konstateraatt statsbidragen är otillräckliga. Det krävs fortfarande orimligt storauppoffringar från elever, lärare och föräldrar till barn i dessa skolor. Det vore värdefullt att få regeringens principiella syn pådenna fråga redovisad. Jag har fått elva brev från elever vid i , och jag skall när denna debatt är avslutad överlämnadessa brev till statsrådet som en liten påminnelse om att det härhandlar orii enskilda barns och ungdomars utbildningsmöjligheter. har rätt i att det handlar omprincipiella bedömanden och principiella diskussioner. Detta är också skälettill att jag ser det som angeläget att redovisa regeringens ställningstagandeefter det att vi har fått ta del av de remissyttranden som kommmer in. Dét låter sig naturligtvis sägas - det är riktigt - attalla elever i svenska skolor inte får lika mycket i bidrag. Eleverna iHaparanda kommun, där jag var , får t. ex. mer i bidrag änvad de elever får som bor i och har nära till allt. Eleverna iskolorna i vårt land får inte ett enhetligt statsbidrag för att sedan söka sigtill den ort eller den skola där detär billigast att gå. Det här är skälet' till att jag varit oerhört kritisk motden tanke som moderata sarnlingspartiet har redovisat i en partimotion omen elevpeng som skall följa eleven. Det förslaget skulle innebära att man intefår möjlighet att ge kompensation för den typ av geografiska skillnader som föreligger.Av samma skäl finns det anledning att vara tveksam till tankar om elevbaseradestatsbidrag. Jag besökte i och kundekonstatera att om man skulle ha elevbaserade statsbidrag och försöka uppnålikställighet i bidragsstorlek för olika elever, så skulle kommunen sannoliktbehöva plocka bort tre fyra av de skolor som ligger på de små öarna i Öckerökommun. Jag vill alltså för framhålla dettaelementära faktum att man inte utan vidare kan förutsätta att det rättvisasteär att alla elever får samma statsbidrag. Det blir faktiskt inte bäst för derasstudier. Jag kan också när det gäller de fristående skolorna göradet påpekandet att det inte är alldeles givet att staten eller kommunen görbetydande besparing-, arpå de elever som går i dessa skolor därför att detstatsbidrag som utgår inte är lika högt som genomsnittsbidraget per elev. Detär inte alls.säkert att det blir sådana besparingar. Detta kan man naturligtvisgöra en analys av. Jag har ännu inte kunnat se det, eftersom remissyttrandenaännu inte har kommit in. Men om man gör en analys av elevsammansättningen inågon av de fristående skolorna och undersöker var eleverna skulle ha gått omde inte gått i den fristående skolan kan man få en ganska enkel mätare på hurmånga klasser i andra skolor som har dragits in på grund av att eleverna istället går i den fristående skolan. Inte ens beträffande , där vi harétt rätt stort antal elever i de fristående skolorna, är jag säker på att mangenom att undersöka i vilken klass varje elev skulle ha gått kommer fram tillatt en viss skola kunnat göra nedskärningar eller gjort besparingar på grund avatt de fristående skolornas elever inte går där. Det är svårt att ta bort entjugotredjedels lärare från en klass. Någon kanske har försökt det ,men det är faktiskt ganska knepigt att göra den operationen. Det finns alltså all anledning att hålla fast vidprincipen att statsbidraget för de fristående skolorna skall ta hänsyn till denbesparing som nian direkt gör. Det har vi försökt göra - det var utgångspunkteni den proposition vars undertecknare var parfivän , min företrädare som ansvarig för . Att beloppen kan behöva justeras är vi ense om. Att detkan finnas anledning att analysera beloppen och summorna är vi också överensom. Det är det vi skall göra när vi här fått möjlighet att ta del avremissyttrandena över den särskilda utredningen. O/n statsbidraget till fristående skolor 16PÄR (); Det är naturiigtvis riktigt, som statsrådetGöransson säger, att utbildning kan kosta olika mycket, t. ex. av geografiskaskäl eller på grund av utbildningens art ~ vi vet att tekniskt inriktadegymnasieutbildningar, yrkesinriktade utbildningar, kostar mycket mer än teoretiska,osv. Det är vi helt ense om, och som statsrådet säkert uppfattade nämnde jagockså i mitt förra inlägg att den typen av variationer finns. Men frågan är: Kan man generellt säga att utbildning ifristående skolor till sin art är så mycket billigare att man av det skäletskall ha lägre statsbidrag? Ja, man kan göra det på vissa grunder, nämligen attföräldrarna bidrar med kanske . , att lärarna bara har hälftenså hög lön som lärarna i det allmänna skolväsendet och att man håller sig meden mycket Om statsbidraget till fristående skolor lägreteknisk standard när det gäller utrustning, osv. Men det kan ju rimligen intevara ett godtagbart skäl för att generellt ha lägre stöd till den typen avutbildning. Jag tror inte heller att det är statsrådet mening-tvärtom måste väl en likvärdig standard vara ett mål. Sedan tog statsrådet upp det gamla resonemanget,att det inte är säkert att det blir den typ av besparing som jag har talat omgenom de fristående skolorna resp. motsvarande genomsnittliga merkostnad om manför tillbaka eleverna till.det allmänna skolväsendet. Det är alldeles riktigt-i det enskilda fallet. En elev mer i en klass innebär inte automatiskt någonstor merkostnad. Men om man ser på den samlade effekten av samtliga friståendeskolor och dessutom ser det över tiden - år - är det rimligt att troatt man skulle få en sådan genomsnittlig kostnad. Med det basresurssystem somvi har är det nämligen så att i ett enskilt fall kan en elev till i klasseninnebära noll i merkostnad när det gäller basresurser, men i ett annat fall kanen elev till i klassen leda till att man passerar delningstalet och måsteinrätta en helt ny klass. Den eleven förorsakar alltså väldigt stor merkostnad. Det är litet märkligt att man när man tar upp detresonemanget bara anför det exemplet att man kan tillföra en elev till klassenutan att det kostar någonting - man nämner väldigt sällan exemplet att en elevtill i klassen innebär att man måste fördubbla basresurserna, att man måste haen basresurs till. Jag tror alltså att det är rimligt att anta att det - övertiden och med alla fristående skolor medräknade - innebär ungefär den genomsnittligamerkostnaden. tar jag det som statsrådet har sagt som ett löfte kommer att se över statsbidragsnivån. Jag vill då avslutningsvis fråga omregeringens inställning kommer att vara att man så långt som möjligt skallförsöka nå fram till en likvärdig behandling av elever i fristående skolor ochelever i det allmänna skolväsendet. Jag har inte för påstått attutbildningen i fristående skolor skulle vara billigare än i andra skolor. Detvar inte det som var mitt påpekande, utan det var just det som när han säger att man faktiskt inte med bestämdhet kan säga att enelev i en fristående skola innebär en besparing. säger också att en extra elev i grundskolankan innebära en ökad kostnad. Det är riktigt. Men det som är avgörande för denobligatoriska, offentliga skolan är att den har sitt totala ansvar. Man måstedå också se till att man inte har alltför snäva planeringsramar för att kunnatillgodose de resursbehov som man behöver kunna tillgodose när man får denextra eleven. Det är skälet till att man inte utan vidare kan arbeta medgenomsnittskostnaden som bidragsbelopp. Man måste på den punkten förstå att detfinns en särkostnad som det kan finnas anledning att redovisa och använda sombidragsgrund. Jag är beredd att, när vi har gått igenom materialet, taställning till hur den särkostnaden kan definieras. 18PÄR (); Det är faktiskt så, som statsrådet vet ännu bättre än jag, att det finns väldigt fasta regler förstatsbidraget till skolan. Det baseras på basresurser. Det finns också en delandra anslag för olika typer av stödinsatser; skolsociala insatser osv.Basresurserna räknas ut med ganska stor matematisk exakthet. Minskarelevantalet och delningstalen förändras påverkar det basresurserna ganskaomedelbart. Vad jag har kunnat märka finns inte i detstatsbidragssystem vi har för något utrymme för extra rymliga"överrockar", vilket jag tyckte att statsrådet antydde.Statsbidraget går ut efter elevantal och är byggt på basresurser. Därför är detganska rimligt att säga, som jag sade tidigare, att om man tar hänsyn till densamlade effekten av alla fristående skolor i landet och till tidsaspekten, dvs.att förlöper, kommer man att nå fram till att en genomsnittsbesparingför det allmänna skolväsendet motsvarar ungefär genomsnittet för statsbidragetper elev för liknande utbildningar. I vissa fall skulle det innebära kraftigafördyringar om en fristående skola lades ned, i andra fall mindre fördyringar. Jag ser ändå med förväntan fram emot det fortsätta bedömningsarbeteti . Jag skulle vara ganska tacksam för ett svar på den frågajag har ställt , nämligen om regeringen i det fortsattaövervägandet kommer att ha som utgångspunkt att elever i fristående skolor sålångt som möjligt skall jämfört med elever i det allmänna skolsystemet få ettlikvärdigt stöd för sin utbildning. Det är den principiella fråga jag tyckerdet vore värdefullt att få svar på. Jag förstår att det kan behövas mycketfinräknande för att komma fram till vad detta skulle innebära i kronor ochören. Men en principiell inställning från regeringens sida att elever ifristående skolor inte skall missgynnas när det gäller statens stöd till derasutbildning vore väldigt värdefullt att få fram. Om statsbidraget till fristående skolor , att lämna beskedom regeringens ställningstaganden när vi har haft möjlighet att diskutera denremissbehandling som just avslutats. Låt mig därför bara notera att PärGranstedt i sitt sista inlägg egentligen inte talade för mer eller mindregenerösa statsbidrag till fristående skolor utan i realiteten talade för ettsystem där den enskilde eleven eller hans föräldrar skulle ha den elevpenningmoderaterna normalt ensamma talar för. Den bidragsformen är i varje fall jaginte beredd att acceptera. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1986/87:L130-L132till lagutskottet /87;Sol30 till socialutskottet 6 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /87:27 och 28 betänkanden /87:29, 30, 34och 37 betänkande 1986/87:20 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /87:13 betänkanden /87:15, 17 och 18Trafikutskottets betänkande 1986/87:12 betänkande 1986/87:21 7 § Anmäldes och bordlades 1986/87:130Anslag till utgivande av statliga medel i visst fall 8 § Anmäldes och bordlades 1986/87:L133av m. fl. 1986/87;L134av m. fl. 1986/87;L135av m.fl. (vpk) 1986/87:L136av m.fl. (c) Nykonkurslag (prop. 1986/87:90) 1986/87;U110 av m. fl. 1986/87:U111av i m. fl. 1986/87:U112av m. fl. 1986/87:U113av m. fl. Förbud mothandel med och (prop. 1986/87:110) 1986/87:Sol31 av m.fl. (c) 1986/87:Sol32av () 1986/87;Sol33 av m. fl. (vpk) 1986/87:Sol34av m. fl. (fp) 1986/87:Sol35 av och Sven-GöstaSignell (s) 1986/87:Sol36 av m.fl. (m) En särskild ersättning tillsjukvårdshuvudmännen för att öka operationskapaciteten inom sjukvården (prop.1986/87:114) 9 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts den 27 /närs 1986/87:215av /ider Chrisopoulos (vpk) till kommunikationsministern om myndighetersanlitande av transporter på fartyg under bekvämlighetsflagg; Bland fartyg från länder som t. ex. , ,och vilka vanligen tillhandahåller bekvämlighetsflagg, liksomett antal andra länder som förekommer på ITF:s lista återfinns den allra sämstadelen av världshandelsflottan. Denna del av flottan har, trots uruslaförhållanden, fått extra respit innan den skall huggas till skrot. Säkerhetskraven efterlevs på olika sätt. Till att börjamed är dessa fartyg inte underkastade några besvärande nationella inspektioner.Det är mycket lätt att få ut de olika ländernas behörighetshandlingar, även omdet finns ett antal formellt stränga krav. Vpk har ställtkrav om att statliga och kommunala myndigheter för sina transporter inte böranlita bekvämlighetsflaggade fartyg. Efter den senaste tidens incidenter i svenska hamnar därfiffelflaggade fartyg varit inblandade, vill jag fråga kommunikationsministern; Vilka åtgärder kankommunikationsministern tänka sig att vidta som förhindrar statliga ochkommunala myndigheter i från att anlita fiffelflaggade fartyg för sinatransporter? Meddelande ot/i fråga 10 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1986/87:478 av K/iut Wacht/neister (m) tillsocialministern om åtgärder för att förhindra missbruk avsjukförsäkringssystemet: Återigen har massjukskrivningarskett i protest mot vad de anställda anser vara missförhållanden påarbetsplatsen. Allt tyder på att sjukdom inte förelegat. Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att kontrollera och förhindra att sjukförsäkringssystemet intemissbrukas? 11 § Kammaren åtskildes .