prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Undarttagsreg-lerrta utgör naturligtvis inget hinder för de anställdaatt gå utöver begränsningarna och därmed ta de skattemässiga konsekvenserna. Jag yrkar avslag på reservation nr 2 ochbifall till utskottets hemställan. 1986/87:134 2juni 1987 Beskattningen av vinstandelssystem m. m. 77 ()replik; Till skulle jag vilja säga attni socialdemokrater alltid talarom att lyssna på rörelsen. Närdet gällervirtstandelssystem har man tydligen inte gjort det. Det finns företag med uppskattningsvis 150 000 anställdasom infört vinstandelssystem. En undersökrtirtg som gjorts bland derasartställda visar atf nio av tio vill slå vakt om detta system. Men det tartydligen inte socialdemokraterna hänsyrt till. När det gäller vinstandelssystemen sägerutskottsmajoriteten att det inte är motiverat med några skattelättnader, ochbeträffande anställdas aktieförvärv säger samma utskoftsmajoritet att detfinrts ingen anlednirtg att rtu ompröva rtuvarartde regler. Då skulle jag viljafråga ; Tycker att de nuvarande reglerna ärtillfredsställande och bör vara kvar? Beskattningen av vinstandelssystem m. m. 78 () replik; säger att det finns videmissioner inget hinder aft gå över gränsert för förmårtsbeskattnirtg. Jo, detfinns ett mycket effektivt hinder; om mart överskrider grärtsert . medsäg , får man skatta för förmånsvärdet på de . Det ärsannerligen ett effektivt hinder. Det behövs inga sådana här begrärtsrtirtgar, eftersom deirtnebar en orättvisa i förhållande fill vad som gäller för allmärtheten. Desom inte är artställda i företaget kart köpa hur mårtga aktier som helst, ochde kan aldrig komma i fråga för någort förmårtsbeskattrtirtg. Det skulle vara roligt om kuude förklaraför mig varför de anställda i ett företag skall ha sämre villkor än allmänhetennär de på detta sätt förvärvar aktier - detta med anledrtirtg av reservatiort2. Det talas väldigt mycket i utskottsbetärtkandet omrättvisa, mcrt här finns alltså två kraftiga orättvisor. Den crta är attkollektiva lörttagarfonder, finansierade med vinstdelningsskatf, ärskaftebefriadc, medan frivilliga vinstdelningssystem betalar alla tärtkbaraskatter. Jag vill infe föregripa morgondagens debatt, men de sisfrtämrtda skalltydligert nu också beläggas med socialavgifter. Var finns logiken i detta,Gunrtar Nilssort? Den andra orättvisan är, som jag sade, att emissioner tillanställda är föremål för begränsningar som inte gäller för köpare som infe äranställda i företaget. Ge mig gärna ett svar på varför de anställda skallbehöva missgynnas. För mig är det ett mysterium. 79GUNNAR () replik; säger att vi inte lyssnarpå våra egna. Han nämner också att presenterades en IMU-urtdersökning,som hade gjorts vid de företag som har virtstartdelssystem, och dert visade attsju av tio artställda var för en skattclindrirtg för dessa förmåner. Jag tyckeratt den IMU-undcrsökningen är ganska litet värd. För det första frågar martbara anställda i företag som har vinstandelssystem. Om undersökningen skullevara tillämplig skulle man ha frågat löntagare över hela fältet. För def andrahar frågorna formulerats så atf de bara tar upp risken atf mista förmårtert.Mart sätter irtte irt systemet i ett större sammarthärtg. tar t. ex. irtteupp att dessa förmåner infe utgör urtderlag för pensiort eller sjukpenning. och talar här varmt omvinstandelssystem och andra icke avtalsreglerade löneförmåner. De tycks också sedet som något ertbart positivt på arbetsmarkrtadert. Mert så är det irtte. Omvi har lärt oss rtågot av de sertaste årcrts avtalsförhartdiirtgar är det attlörtcglidning och en okontrollerad lörtcbildrtirtg skapar svåra problem påarbetsmarknaden. Vinstandelar och andra förmåner utanför avtalet är en form avlöneglidning, som andra grupper av anställda självfallet måste ta med iberäkningcrt när de bedömer sin cgcrt löneutveckling. Jag är förvånad över aft ochkanske framför allt inte ser något oroande i dert okontrolleradelönebildning som här håller på att växa fram. Anf.80 () replik: Jag tycker att börjar blilitet väl besvärlig. Han talar om en okontrollerad löneglidning. Detta är ettsparande som kommer företagen till del. Man avstår från lön och sätter inpengarna i etf långsiktigt sparande i företaget. Det aren förutsättning för attsystemet över huvud taget skall komma i fråga för en förmånligare beskattnirtg.Att Guunar då talar om löneglidning tycker jag är helt häpnadsväckande.Skall vi slopa alla sparfonder som kan finnas på företagen? Det är helt barocktatt ha det på det sättet. Jag fick inget svar på mina båda frågor. Varför skalllöntagarfonderna vara totalt befriade från skatt medan dessa stiftelser skallbeskattas fullt ut? Varför skall anställda ha sämre villkor än utomsfåcrtde närde deltar i en aktieemission som företaget gör? Svara på de frågorna! Om martförsvarar en sak måste man ha något svar. Jag skulle gärna vilja ha ett svar. Beskatlfuitgen av vinstandelssystem m. m. Anf.81 () replik: säger attopinionsundersökningen bland de anställda i företag med vinstandelssystem ärlitet värd. Det är det gamla vanliga-talet. Om en undersökning går emot anserman att den är litet värd. Men om nio av tio anställda i dessa företag vill slåvakt om detta system, är den inte litet värd. Då är den mycket värd.Undersökningen visar precis vad en stor majoritet av dessa anställda tycker. Jag upprepar, liksom , frågart till GunnarNilsson: Är nöjd med det nuvarande beskattningssystemet när detgäller vinstandelar och försäljning av aktier till de anställda? 82 () replik: När det gäller den sista frågart om jag ärnöjd med def nuvarande systemet kan jag härtvisa till dels att vi har enföretagsbeskattningskommitté, dels att det har aviserats en storskatteutredning som naturligtvis kommer att ta upp också dessa frågor. Iprincip anser jag att detta är löneförmåner som skall beskattas. När det gäller detta med anställdas köp av aktier vill jagåterigen påtala atf det aren förmån som bara kan komma en ringa del av deanställda till godo. Därför bör man av rättviseskäl hålla förmårtcrrta inom enbegränsad ram. Det har också gjorts jämförelser mellan allemanssparandctoch löntagarfonderna. Jag kan återigen hänvisa till vad jag sade i mitthuvudanförande och vad har sagt i sitt särskilda yttrande: Samhälletsstöd fill sparande måste vara generellt. Allemanssparandct och allemansfondernaär, till skillnad från vinstandelsstiftelserna, generella och öppna för alla.Löntagarfonderna är faktiskt också en kollektiv sparform, som gcrtom sinkoppling fill ATP-systemet kommer alla löntagare till del. Atf jämställa dessasparformer med vinstandel för enskilda grupper av anställda är därförfelaktigt. vice talmanrten anmälde attKnut och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 83STIG JOSEFSON (c): I skatteufskottefs betärtkande 42 behartdiäsfrågan om beskattnirtg av vinstandelssystem. Enligt uppfattrtinginnebär tillkomsten av vinstandelssystem ett värdefullt fillskott för aftstimulera sparande i företaget där man gör sina arbetsinsatser. Detta måstestimulera intresset för den egna arbctsirtsafscrt, resultatet och detekonomiska utbytet. Vi har också från centerrt biträtt förslaget om attufbefalnirtg av innestående belopp på vinstandelskonto efter ert femårsperiodinte skall belastas med arbetsgivaravgifter. Den frågan kommer upp fillbehandling här i en av . Det är en helt annan frågaän den vi nu behandlar. I detta utskottsbetänkande framförs också krav på vissaskattelättnader för förefagsanknutna vinstandelssystem. Enligt centernsuppfattning bör infe skattesystemet belastas med alltför mårtga särregler. Ikritikcrt mot rtuvarande skaftesystem sägs ofta aft systemet är ett lapptäcke.Med flera särbestämmelser blir det alltmer krångligt och invecklat. Vi vill också framhålla att en skattelättnad som ger vissasparsfimulanser skall stå öppen för alla. Så är här inte fallet. Vinstandelssystemfinns i en del företag, men långt ifrån i alla. Def är därför felaktigt attgöra jämförelser med skatfesparkonfo eller liknande. Enligt syn börskaftestimulanserna för ökat enskilt sparande utformas så att def står öppetför alla aft vara med. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten orti skatteutskottetsbetänkande 38.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 38 om vissa internationella skaftefrågor. 84KNUT (): Detta betänkande innehåller tvåreservationer, båda med moderat deltagande. Den första handlar om den s. k.sexmårtadersregeln vid uflandstjänstgöring och är en trepartirescrvatiort. Förtids vinnande är def onödigt med tre kanske gartska lika irtlägg. Jag kommerdärför ertdast att kommerttera reservatiort 2. Som alla vet är utomorderttligt beroende avexport. Vi måste på alla sätt underlätta för de exporterande företagen ochderas anställda att, utan dyrare kostrtader ärt mart har i de lärtder med vilkade har att konkurrera, kunna bedriva en effektiv verksamhet. Det är bl. a.viktigt att skapa godtagbara ekonomiska förutsättnirtgar för de svcrtskar somarbetar utomlands i dessa företag. De merkostnader för omsorg om dessaanställda som uppstår i företagen har i crt del fall av skaftcmyrtdighefernainfe befraktats som avdragsgilla. Härigenom har vi kommit i en sämrekortkur-renssituation. En översyn syftande till generösare avdragsregler pådetta område bör ske. Detta har vi tillsammans med krävt ireservation 2, som jag härmed yrkar bifall till. Anf.85 (); Skatteutskottefs betänkande nr 38 behandlar vissa internationellaskattefrågor. a. berörs den s. k. sexmånadcrsregeirt som riksdagenfattade beslut om 1985. Utskottet vidhåller att några nya omständigheter somskulle kunna föranleda rtytt ställrtirtgstagande infe har tillkommit under degångna två åren. Men är det inte jusf detta som har skett - nämligen atterfarenheten redan visat atf de nya reglerna har medfört avsevärda nackdelarför svenska exportindustrier? Kravet på fast driftsställe medför ju otvivelaktigtkortkurrensfördclar för företag med fast etablering utomlartds, jämfört medföretag som bedriver verksamheten från och då också betalar ut lönen iSverige. Detta kan i många fall drabba mindre företag för vilka det numerafinns möjligheter aft komma ut på den internationella marknaden. Även den nya etfårsregeln, som irtrtebar attskattebefrielse inträder om tjänstgöringen och vistelsen utomlands varat iminst i ett och samma land, har medfört problem för företagen i form avökade kostnader, problem med rekrytering och även svårigheter att överblickaskattekonsekvenserna. Jag yrkar bifall till reservation nr 1, därsamtliga borgerliga partier begär förslag från regeringen om återgång tillfidigare gällande eftårsregel samt aft kravet på fast driffsställc bör slopasvad avser sexmånadcrsregeirt. När det gäller reservatiort rtr 2 instämmer jaghelt i anförartde. Ävert jag yrkar således bifall tillreservation nr 2. Prot.1986/87:134 2juni 1987 86MARIANNE (): I detta betärtkande behandlar vi, somfidigare sagts, vissa irtternationella skaftefrågor. Det är ett känt faktum aftSverige är mycket utlartdsberoende. Vår exportindustri och dess förmåga attlyckas utomlands är en grurtdläggartde orsak till vårt lartds välfärd. Det sammanlagda värdet av exporten beräknades i oktober 1986uppgå till . Av den totala exporten uppgick exporten avtjänster fill ca 70 miljarder, eller . Jag har inte några färskaresiffror här jusf , men relationerna framgår ju av detta.Tjärtstebalansunderskottet har minskat och beräknas göra såäven 1987. Ertligt vår merting är det viktigt atf vidtaråtgärder för att öka tjänsteexporten. Enligt många bedömningar kommer nämligenden sektorn att öka mest . Tjänstesektorn har således stor betydelseför exporten. bör ha goda förutsättningar att öka exporten av kvalificeradetjänster. En förutsättrting är atf lagar och regler som berör svensktjänsteproduktion, och även anrtan exportproduktion i och utanför landet, inteär onödigt krångliga. Exportberoendet förutsätter ju att människor arbetar utei de olika länderna. Det gäller både varu- och tjänsteproducerande företag. Det är skattereglerna för dessa som behandlas ireservation 1, som är en trepartireservation. Vi menar aft de företag som driververksamhet från inte skall behöva hamna i sämre konkurrcrtsläge än demed ett fast driftsställe utomlands. beslutade om den nyaeftårsregeln som begränsades till aft gälla tjänstgöring i ett och samma land.Man fattade också beslut om sexmånadersregeln. Den rtiedger i och försig tjänstgöring i flera länder, men förutsättrtingen är då atf arbetsgivarenhar fast driftsställe i vart och ett av dessa länder. Dessa regler har redan ställt till en hel del problem förföretagen. Det gäller i hög grad de tjänsteproducerande företagen, men ävent.ex. anläggrtirtgs- och irtstallafionsföretagen. Reglerrta skaparrekryteringsproblem som ökar kostnaderna för företagen. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation nr 1. som innebär en återgårtg till dcrt tidigare eftårsregeln ochen kompletterirtg av sexmånadcrsregeirt, irtrtcbärartdc aft skattefrihet skallgälla oavsett varifrårt lönen betalas ut. Anf.87 (): De flesta frågor som aktualiseras i skatteutskottetsbetänkande /87:38 om vissa internationella skattefrågor har ganska nyligenbehandlats i . Det är kanske därför inte helt nödvändigt med enomfattande debatt om dessa frågor. Jag skall för min del begränsa mig till attnågot kommentera de reservationer som har knutits till betänkandet. I reservation nr 1 kräver de borgerliga representanterna iskatteutskottet att sexmånadersregeln och eftårsregeln för beskattning avutlandsanställda skall ändras. När def.gäller sexmånadersregeln vill man aftkravet på fast driftsställe skall avskaffas, och när det gäller eftårsregelnvill man ta bort kravet på bundenhet till ett och samma land. Dessa båda reglerinfördes så sent som . Enligt mitt förmenande finns det ingenanledning att efter så kort tid.ändra pä dem. Det kan tilläggas att det svenska näringslivet, när dessaregler infördes, uttalade sin stora belåtenhet med dem.Förhållandena kan väl knappast ha blivit så dåliga på de som gått som deborgerliga representanterna beskriver. Skulle man göra sexmånadersregeln och eftårsregeln heltvillkorslösa, skulle det leda till stora svårigheter att kontrollera att de somarbetar utomlands över huvud taget erlägger någon skaft. Vi socialdemokratervill visserligen göra det så gynnsamt för exportindustrin som def över huvudtaget är möjligt, men infe till priset av att man på det viset kanske skaparnågot slags skattefrälse. I reservafion nr 2 yrkar och folkpartisternaatt möjligheter till avdrag för svenska företags kostnader för utlandsplaccradpersonal skall skapas. Till det vill jag bara säga att vi socialdemokrater intetycker atf man skall göra ett redan invecklat skattesystem ännu mer invecklatgenom att utöka av avdrag. kommer dessutom en skatteutredningaft tillsättas. Hela avdragsproblematiken kommer då atf prövas ingåertde.Enligt mitt förmenande vore det inte särskilt klokt att i det läget införaytterligare avdrag. Jag vill föreslå atf i-cservationerrta avslås och attutskottsbétänkandet bifalls isirt helhet. 88LEIF (): talar om svårighefcrt attkontrollera atf det inte uppkommer ett skattefrälse. Skaftefrihet kanemellertid inträffa redan med de nuvarande reglerna. Om fast driftsställe finnsoch tjänstgörirtg sker i ett lartd med irtgen eller liten inkomstskatt, råderäven det förhållandet. Kontrollsvårigheterna borde således inte blistörre med vårt förslag. 89KNUT (): När det gäller avdrag för vissapersonalkostrtader säger utskottsmäjoriteten att dessa spörsmål även ifortsättrtirtgen skall lösas i rättstillämpningen. Det är dock på grund avresultatet av rättstillämpningcrt som dertna motiort har väckts. Irättsfillämprtingen har mart nämligen gått emot och ifrågasatt företagensavdragsrätt för dessa omvårdskostnadcr. Detta skadar definitivt den svenskaexportcrt, och det är därför vi har motiorterat i frågart. Låt mig bara konstatera att socialdemokraternas fiskalanit uppenbarligen är större än deras omsorg om exporten. 90 (): Det är något kortstigt med resortcmanget i de borgerligareservationerna i detta sammanhang. I reservation nr 1 talar mart om de storakonkurrensfördelar som uppstår för de företag som driver sin verksamhet frånfast driftsställe i utlandet. Det rör sig om så stora konkurrensfördelar måste ge företag med fast driftsställe i liknande fördelar. Enligt den andra reservationert medför det så storakortkurrertSrtackdelar för samma företag att bedriva sirt verksamhet frårt ettfast driftsställe i utlartdcf att mart måste tillskapa nya möjligheter att göraskatteavdrag. Jag skulle vilja be de borgerliga representarttcrna,framför allt moderater och folkparfister, att försöka beskriva var rtågonstartslogikert ligger, om det över huvud taget finns någon logik. sade att det redan nu är storakontrollsvårigheter beträffande företag som har utlandsefablerad personal. Men,, det är väl inget skäl till att göra de svårigheterna ännu större,för def gör ni med ert förslag. Enligt ert förslag finns det möjlighet förpersonal som är utomlartdsstatione-rad att flytta omkring i olika länder utanatt betala skatt i något av dessa länder, följaktligen inte heller i . 91 (): ville ha en förklaring till attvi har olika uppfattningar beträffande de två reservationerna. Jag talade förden andra reservationen om vissa personalkostnader. De kostnaderna i ettsvenskt företag i är avdragsgilla för företaget. Då fordrar logiken attdessa kostnader också skall vara avdragsgilla när svenska anställda arbetarutomlands. Genom vissa utslag i skatfedomstolen har detta icke varit möjligt.Den orättvisan har vi velat rätta till genom reservation 2. Prot.1986/87:134 Anf. 92 (): 2 juni1987 Herr talman! Helt kort; KnutWachtmeister har inte svarat på frågan jag ställdetill honom om varför det som i det ena fallet är konkurrensrtackdelar i det andraär konkurrensfördelar. 93 (); Jag påtalade attdet i det senare fallet medpersonalkostnader är fråga om konkurrensnackdelar. Jag tror att jag intetydligare än vad jag redan gjort kan förklara vad det är för orättvisa med denuvarande reglerna. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut, i de förevarandeärcrtdena. Mom. 1(särskild varuskatt m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (smaksaft mjölk m. Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 156 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 3 (reklamskatten) Utskoffefs hemställan bifölls med 301 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(vinstandelsstiftelser m. Utskottefs hemställan bifölls med 195 röster mot 121 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (anställdas aktieförvärv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. I och2 (sexmårtadersregeln och en återgång till den tidigare eftårsregeln) Utskottets hemsfällan bifölls med163 röster mot 154 för reservafion 1 av m.fl. (fp) anmälde att han avsett att rösta rtcj mertmarkerats ha röstat ja. Mom. 3 Utskotfets hemställartbifölls. Mom. 4 (avdrag för vissa personalkostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservtion 2 avKrtut m, fl, - bifölls med acklamation. 11 §Föredrogs socialutskottets betärtkartde 1986/87:30 om vissa socialtjänstfrågor. 94 (): I socialutskottets betärtkande 1986/87:30behandlas motioner om olika lagsfiftnirtgsfrågor med artknytning tillsocialtjänstlagcrt och lagen om särskilda bestämmelser om vård av urtga (LVU).Till betärtkandet har fogats två reservafioner från i utskottet. Enligt vår uppfattning saknas det inom socialtjärtstennyanserade åtgärder för aft stoppa missbruket , Def gäller främstmissbriiket av narkotika, men även alkoholmissbruket måste motverkaseffektivare. tidiga ingripartden måste vara kopplade tillupptäckten. Därför är samverkan mellan bl, a, polis och socialtjärtst viktig.Som ett första steg kan åtgärderna bestå i råd och stöd, som i praktikeninnefattar stödjande och tillrättaläggartde samtal med den unge och hans föräldrar.Skulle detta irtte räcka måste nästa steg tas, vilket kan irtnebäraföreskrifter eller övervakning. Vi anser aft en adekvat vård för missbrukare måste skapas,LVU ger inte de nödvändiga möjligheterna till insatser och inte hellerunder tillräckligt . Därför anser vi att regeringen måste lägga framförslag till effekfivare lagstiftning. Vi yrkar i reservation 1 att riksdagertskall ge regerirtgen detta fill känrta. Reservation 2 gäller brottsförebyggande arbete. Vi sägerdär.atf familjcrts ställrtirtg måste stärkas, bl. a. för att stävjabrottsutvecklirtgert bland unga. Vi betonar vikfen av krav på valfrihet förfamiljerna på en rad områdert och artser det rtödvändigt med ert helhetssyn omman vill stärka familjens ställnirtg för att därigenom öka dess möjlighet attförhindra urtgdomsbrotts-lighet. Föräldrarna måste ha huvudansvaret för barnens fostran,Skolart kan och skall stötta föräldrarna men skall också i undcrvisrtingbehandla de lagar samt moraliska och etiska regler som är så grundläggande ivårt samhälle. Det är mycket angeläget, herr falman, att skolans betydelse förfostran lyfts fram och att lärarna får tydliga signaler från statsmakterna.Sådana signaler kan utgå i form av klara riktlinjer för hur urtdervisning ochfostran.skall bedrivas. Vi anser aft bör ge regerirtgert detta tillkärtrta, och det kan ske genom ett bifall till reservatiort 2. Undersenare tid har svåra överfall irtträffat, t. o. m. i och omkring skolor. 7 protokoll 1986/87:134 Prot.1986/87:134 Mobbnirtg och överfall på lärare och polis vittnar om hurallvarligt läget är 2]unil987 - och hur angeläget det rtu är attskärpa uppmärksamhetcrt på åtgärder som ,,. . ..... ,r . syftar förbättring. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 2. 95 MARGÖ (vpk): Ett minskat instifufiortsbocrtde och utbyggdvård och service i det egrta hemmet bygger på ert vårdideologi om att allamärtrtiskor skall ha rätt till irttegritet, privatliv och i möjligaste mårtsjälvbestämmande över sitt liv. En utbyggnad av den sociala hemfjänstcrt pågåri kommurterna, och stora krav ställs på den rcrtt kvartfitativa utbyggrtadcrt. som hemtjärtsten skall byggas ut har kommunerrta- främst i storstadsområdena - problem med att få personal till dcrt redanbefintliga . Endast hälftert av dem som för rtärvarartde ärartställda har adekvat utbildning för arbetet, och personalomsättningen äroacceptabelt hög, I den situatiouen - med problem att klara nuvarartde tryck påhemtjänsten och klara krav på en utbyggnad - är det kartske inte såmärkligt att kvalitetskraven kan komma i skymuudart. Ertligt socialtjärtstlagért skall hemfjänstcrt bygga pårespekt för människors självbestämmande och integritet och irtsatserrtautformas och geuomföras tillsammarts med dcrt hjälpbehövande. Men självaorganisationen av arbetet motverkar till stor del detta. Arbetet styrs oftaovanifrån. Utrymmet för den henitjänstbehövande att bestämma vem som skall gehjälpen, vad som skall göras och på vilket sätt det skall göras är mycketbegränsat. Det förekommer också ätt hemfjänstcrt tillämparirtstitutiortsrutiner och specialisering av arbetsuppgifterna. Om man somhjälpbehövande inte klarar den egna tväftenunder , får man hyrakommunens stämplade lakan. Och om man irtte kan laga maten, får maninstitutionsmat i en låda. Hjälp med dusch och bad får man när hartid. infe när man själv har lust och tid. Självfallet beror irtte detta på illvilja ellerokuurtighet hos hemfjärtstcrt som sådan eller dess personal. Det ärarbetssifuafioncrt som resulterar i kvalitetsbrister. Därför är det oerhörtviktigt dels att hemtjärtstcrt får ökade resurser, men dels också attkommunerna får klara besked om vilka krav som bör vara gällande förhemtjänstens irtrtehåll. Ertligt vår mening sker detta bäst genomtillämpnirtgsförcskriffcr till socialtjärtstlagért. Därmed yrkar jag bifall fill reservation nr 3. 96 (): Som vi hört har tre reservationer lämnats till dettabetänkande.