prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — berörde ju denna sak.Skälet skulle vara det - och detta skäl har jag givetvis stor respekt för - attföretagen skulle få bättre möjligheter till marknadsanalys, bedömning avkonkurrensförhållanden o. d. Problemet är dock, att om man absolut måste ha ensnabbare publicering, skulle det med nödvändighet leda till en sämre, iblandkanske t. o. m. mycket sämre, statistik. Dettaskulle ingen vara betjänt av. Härmåste vi nog konstatera att det är viktigare med kvaliteten än med snabbheten.Annars kan kvaliteten bli så dålig att företagen leds fel. Med dessa argumentyrkar jag avslag på reservationen. I reservation 4 återkommer till sitt gamlayrkande att SCB inte skall göra s. k. partisympatiundersökningar. Utskottsmajoritetenanser liksom tidigare att det med tanke på mångfalden är bra att dessa undersökningargörs. Undersökningarna är bra från vetenskaplig synpunkt. Det relativt storaurvalet gör det möjligt att bryta ned resultaten på regional nivå. Dessutom görsde här undersökningarna, till skillnad från andra, med full insyn i materialet.Allt detta talar för att SCB bör få fortsätta med verksamheten. Innan jag yrkaravslag på reservationen vill jag bara påminna om vad vi i slutet av fick ta del av på det här området. kunde vi - jag tar bara ettexempel - höra att SEMKA. som hade gjort en undersökning i samarbete med DagensIndustri, kommit fram till att socialdemokraterna minskat . Den 3 majfick vi däremot av reda på att socialdemokraterna hade ökat . Dethär talar ju för sig' självt. Någon av undersökningarna måste ju vara felaktig.I detta sammanhang skall jag inte anlägga några synpunkter på vem som har fel.Mina ärade meddebattörer kan kanske gissa sig till vad jag tror. Det viktiga äratt viniåste ha kvalitet. Alla - även de som tycker att SCB inte skall görapartisympatiundersökningar - tror jag håller med om att SCB:s undersökningarär av hög kvalitet och att de bygger på ett gott vetenskapligt arbete. Med detanförda yrkar jag avslag på reservationen. I reservation 5, som för resten är den enda gemensamma förde borgerliga partierna, står det inledningsvis att man måste undvika ettonödigt uppgifts-lämnande. Detta, mina herrar, är ju en självklarhet. Utgångspunktenför myndigheternas uppgiftsinsamlande skall vara att undvika att onödigauppgifter samlas in. Regeringen har utfärdat en förordning som behandlarinhämtande av uppgifter från kommuner och företag. Enligt denna skall bara deuppgifter som med hänsyn till ändamålet är viktiga samlas in. Dessutom skalluppgiftslämnandet underlättas så långt det är möjligt. Det bör kanske också sägas att i SCB:s delprogramCivildepartementet ingår att man regelbundet skall se över företagensskyldigheter att lämna olika uppgifter. Man skall pröva om man kan göraurvalsundersökningar i stället för totalundersökningar, och man skall nogatänka igenom så att man inte kräver för mycket. Man skall vidare försöka spridauppgiftslämnandet. Vi tycker naturligtvis att det är en självklarhet attmyndigheternas arbete skall "präglas av serviceanda och en positivattityd", som det står i reservationen. Det aren självklarhet som intesärskilt behöver understrykas. Jag tror att det var som sade attuppgiftslämnandet bör organiseras så, attde som lämnar uppgifterna upplever demsom meningsfulla. Ungefär så uttryckte sig . Det är självfalletbra, men jag tror inte att man kan vänta sig att det alltid blir så, att densom lämnar uppgift anser att det rör sig om någonting positivt. finnsdet kanske vissa svårigheter att överblicka det hela och förstå användningen. Utskottsmajoriteten anser alltså att det inte finns någraskäl att vidta några särskilda åtgärder . Därför yrkar jag avslagpå denna gemensamma borgerliga reservation. I budgetpropositionen informerar föredragande statsrådetriksdagen om att han har för avsikt att föreslå regeringen att uppdra åt SCBatt överföra sä många tjänster till från att, av de anställda, bortsett från dem som arbetar medintervjuer, kommer att finnas i . I reservation 6 uttalar utskottets moderater ochfolkpartister sammanfatt- ningsvis, vilket särskilt berördesav , att SCB självt skall få avgöra när flyttning skall ske och, omjag, har förstått reservationen rätt.-också hur många tjänster som skallflyttas. Vi som tillhör utskottets majoritet håller före att om man menarallvar med de regionalpolitiska strävandena måste man ibland, även om detkostar en del, ta till vara möjligheten att från verk i Stockholinsregionenflytta ut arbetsuppgifter till landet i övrigt. Därför yrkar jag avslag pådenna reservation. Därmed har jag kommit till den sistareservationen i detta betänkande. Den gäller statens person- ochadressregisternämnd, populärt kallad . Ledamöterna från folkpartietoch anser, som framgått av de tidigare inläggen, att SPAR-nämndenskall avvecklas. har tidigare efter förslag från finansutskottetbeslutat att skall ha en tillfällig status. Enligt majoritetens uppfattning bör inväntadata- och offentlig-' hetskommitténs slutbetänkande innan definitiv ställningtas. till nämndens fortsatta verksamhet. Kommittén beräknas vara klar med sittarbete . Låt oss avvakta till dess. Då kommer vi att ha ettordentligt underlag för att ta ställning. Med detta tror jag att jag, om också iblandkanske en smula ytligt, har berört samtliga reservationer i detta betänkande.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan i alla dess delar och avslagpå samtliga reservationer. 1986/87:118 7maj 1987 Anskaffning av A DB-uirustning, statistiska centralbyrånm. 7RUNE (): Jag vill till säga att det vadgäller reservationen om anskaffning av ADB-utrustning tycks som om vi i viss mån följer samma linje. Det finns en viss förståelse från socialdemokratiskt håll för vår uppfattning att verken och myndigheterna själva skall få bestämma om sina inköp av datorutrustning. Vad jag sade i mitt,anförande och vill upprepa är att det är beklagligt att man geren sådan frihet enbart till två myndigheter, nämligen och centrala . Det är idetta läge inte bara fråga om att ta ett steg i taget, som Anskaffning av ADB-utrustning, statistiska centralbyrånm.m. Jag menar att det är bråttom. Man måste ta steget fullt ut och verkligenge myndigheterna och verken en frihet i detta avseende. Det är en för demviktig fråga att vid en rationalisering av verksamheten kunna vägadatorkostnader mot exempelvis personalkostnader. Den möjligheten finns inte i dagmed den långa handläggningstid som man får när man måste dels försöka upphandladatautrustning, dels diskutera detaljerna med statskontoret och därefter äskapengar. Det hinner då förflyta innan man kan få utrustningen ifråga. Det är en alldeles för invecklad handläggningsordning. Vad vidare beträffar statistiska centralbyrånspartisympatiundersökningar vill jag säga att vi på moderat håll inte harnågonting emot undersökningarna som sådana. De är alldeles utmärkta. Vad vi haremot undersökningarna är att de betalas med skattemedel. Vi menar att så inteskall vara fallet. Om det finns ett stort intresse för dessa undersökningar ärjag helt övertygad om att exempelvis partierna och andra intressenter ärberedda att betala kostnaden för att ta fram partisympatiundersökningarna genomatt köpa dem via statistiktjänsten på . Det är denvägen som man bör gå i stället för att direkt belasta skattebetalarna meddetta. Vad så gäller myndigheternas uppgiftslämnande vill jag barasäga att det är en stor skillnad mellan små och stora företag i dettasammanhang. För de stora företagen är problemen inte så besvärliga. De kan haför denna uppgift särskilt avdelad personal. De har tid och expertis för attfylla i alla blanketter som myndigheterna kräver att man skall lämna in isamband med statistikin-samlandet. För de små företagen är detta dock ett stort problem. Dehar varken personal, tid eller kunskaper att klara detta på etttillfredsställande sätt. och därför bör myndigheterna gå dem till mötes genomatt begränsa sin statistikinsamling så mycket som möjligt. De bör samordna sinauppgiftsbehov och samla in statistikuppgifterna vid så få tillfällen sommöjligt. Dessutom bör man verkligen använda de insamlade uppgifterna, vilket intesker i dagens läge. Vad gäller vill jag bara säga att regionalpolitikskall vara regionalpolitik och inte SCB-politik. 8ROLF KENNERYD (c): säger att det förhållandet attonödigt uppgiftslämnande måste undvikas, såsom framhålls i reservation 5, är ensjälvklarhet som inte behöver påpekas. Jag håller med om att det borde vara så.men verkligheten är annorlunda, . Därför behöver det även i dagsägas att onödigt uppgiftslämnande måste undvikas. Jag håller också med om att tillräcklig motivation intealltid kan ernås bland de mindre företagarna för utförande av påtvingatuppgiftslämnande. Men nog behöver den ändå i väsentlig grad ökas. och ettsättatt förbättra den är att minska uppgiftsinsamlandet och genomföra det på ett.sådant sätt att företagen i större utsträckning upplever det som meningsfullt. Reservationen har tillkommit för att bidra till ett störretryck på såväl regering som SCB. Även om det skulle kunna anses att det ärfråga om självklarheter visar verkligheten att så inte är fallet. Avslutningsvis vill jag fråga beträffandeden kooperativa statistiken, eftersom han inte berör denna i sitt inlägg: Kanman när förslag nu med ganska stor säkerhet kommer att framföras från annathåll påräkna en positiv grundsyn från socialdemokraternas sida vad gällerfrämjande av tillskapandet av en kooperativ statistik? Någon meningsyttring idetta hänseende redovisas ju icke i betänkandet. A nskaffning av ADB-utrustning, statistiska centralbyrånm. 9 (): Vad gäller reservation 3 hävdar vifortfarande, , att är en förframtagande av en tillfredsställande statistik. säger attkvalitet här ställs mot snabbhet. Men vi kräver faktiskt bara att tullverketoch SCB skall se över sitt samarbete. som man kan vinna ärvärdefull i detta sammanhang. Jag tycker faktiskt att kundeinstämma i reservationens skrivning. Vad sedan gäller reservation 5 trorjag, med all respekt, inte att känner till de villkor somsmåföretagen lever under. Vart man än kommeri dag stönas det över dettauppgiftslämnande, som av många upplevs som onödigt och kanske inte såmeningsfullt. Byråkratin på detta område verkar faktiskt åtminstone försmåföretagarna förlamande. Jag tror att om han ger sig ut ochstuderar förhållandena kommer att snabbt inse att så är fallet. 10ARNE KJÖRNSBERG (s): beklagar att det bara är tvåmyndigheter som får möjlighet att genomföra datorinköpen på egen hand. Men RuneRydén kan väl ändå ge mig det erkännandet att detta är ett steg på vägen. Vifår se hur utfallet härav blir. Jag tycker att det är viktigt att kunna vägadatorkostnader mot personalkostnader, och det är ett av skälen till att manlämnar denna frihet till dessa båda myndigheter. Ni har vidare inget emot partisympatiundersökningar ochdelar min uppfattning att dessa har en bra kvalitet, men ni är emot att deskall betalas med skattemedel. Problemet är att dessa undersökningar är ganskadyra. Det är ju inte en tillfällighet att många av de stora tidningarnasamarbetar om inköpen av dessa undersökningar. Vi tycker att samhället har rådatt satsa de medel som behövs för att få en kompletterande undersökning utförd.Dessutom denna undersökning för en annan öppenhet än de som köps avolika uppdragsgivare har. Jag vill göra några kommentarer till det ochRune sade om statistiken. Jag vänder mig till båda . Jag skall inte hävda att jag har speciellt god kännedom omsmåföretagens villkor, känner säkert till dem bättre än jag. Mendet är onödigt att framställa det som om jag vore helt renons på kunskap ochinformation. Det kanske är att ta i. Vad mer kan göras än att regeringen sägerifrån att bara de uppgifter som med hänsyn till ändamålet behövs skall samlasin och att uppgiftsinsamlandet skall begränsas så långt det är möjligt? Jagtycker denna strävan är helt klar, och jag tycker inte att det finns skäl attdriva frågan längre. Prot.1986/87:118 Med detta har jag också till en del kommenterat inlägg. Som svar på frågan från RolfKenneryd om hur vi ställer oss till den " ' kooperativa statistiken, som det kommer förslag omfrän annat håll, vill jag Anskaffningav A DB- , r c n j r- i »< . saga att den frågan far provas som vi alltid provartorslag. Men lat oss saga att utrustning,statistiska . , ,, , .. , . . , , , , o . ,.. VI skall prova detta forslag i positiv anda, om det nukan betyda nagontmg tor centralbyrån m. m. t ,r ., j 11 (): Till vill jag bara säga attdet i och för sig är bra att de här två verken, SCB och CSN, får en möjlighetatt själva upphandla datorutrustning. Men det stora problemet är att det ärmånga myndigheter som just nu står inför behovet att förnya sindatorutrustning, och det kommer att ske mycket snabbt. Det är fråga om etteller . Sedan kommer samtliga dessa verk och myndigheter att ha nyutrustning, och då har de inte hafi möjlighet att göra de avvägningar som ArneKjörnsberg och jag i och för sig verkar vara överens om vore önskvärda,nämligen att kunna väga datorutrustningens kostnader och effektivitet mot t.ex. personalkostnaderna inom verket eller myndigheten i fråga. Därför tyckervi att man nu inte bara borde ta det här lilla steget på vägen utan ta stegetfullt ut och ge verken och myndigheterna möjligheten att själva skötaupphandlingen. Kompetensen finns numera inom verken och myndigheterna. Att gåvia statskontoret är en onödig och fördröjande omväg. Däremot tycker jag attdet är riktigt att verken och myndigheterna i den mån de önskar skulle kunna fåvända sig till statskontoret, som då kunde fungera som en konsultorganisation. Låt mig bara göra det tillägget, fru talman, att vibeträffande begränsningen avuppgiftsinlämnandet fick medhåll av ArneKjörnsberg.. Det noterar jag som mycket positivt. Jag frågar mig bara varförinte och hans partikolleger kunde ta steget fullt ut ochansluta sig till den uppfattning som framförs i reservationen. 12 (): Jag noterar medtillfredsställelse besked att man skall pröva förslag omkooperativ statistik i, som han sade, positiv anda. Jag ser rned spänning framemot den tidpunkt då detta kan behöva verkställas. Då kommer det att visa sigom detta uttalande kan anses ha något värde. 13LENNART (): För att göra den borgerliga samstämmighetentotal vill jag med förtjusning instämma i tankar på att medvälvilja se på småföretagens svårigheter i det sammanhang vi har talat om. 14 (): Det enda jag inte begriper är att detta är enöverraskning för herrarna. Har ni inte läst majoritetens skrivning ibetänkandet? Därstår ju det jag säger, att man skall ta all rimlig hänsyn ochpröva varje krav pä uppgiftsinlämnande. Om det tillåts mig. vill jag säga atthade herrarna läst betänkandethade vi inte behövt ta den här diskussionen. Det kanske vi hade sparat litettid på, men är det som det är. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om finansutskottetsbetänkande 21.) Stadig lokalförsörjning m. m. Kammaren övergick till att debattera finansutskottetsbetänkande 21 om statlig lokalförsörjning och vissa anslag för budgetåret1987/88 inom verksamhetsområde. I fråga, om dettabetänkande skulle debatten vara gemensam för samtliga punkter. Statlig lokalförsörjning m. m. 15 (): Det nuvarande systemet för statsförvaltningenslokalförsörjning bygger på en ansvars-, kompetens- och befogenhetsfördelningmellan de myndigheter som anskaffar, förvaltar och upplåter lokaler och de sombrukar lokalerna. Inom huvuddelen av den civila statsförvaltningen ärbyggnadsstyrelsen den som upplåter lokaler, och den förvaltar nästan niomiljoner kvadratmeter. är uppbyggd på fem regioner och dencentrala förvaltningen på sju byråer. Hela verket har drygt 2 000 anställda.Med nuvarande ordning saknar konkurrens inom sitt område. Därmedär det svårt att bedöma verksamhetens effektivitet. De skillnader iredovisningssystem som finns mellan, och på marknadenverksamma fastighetsbolag gör det svårt att påvisa skillnader i lönsamhet ochavkastning. Det som vid en snabb jämförelse frapperar är den betydligtstörre serviceorganisationen hos . I stället för att köpautredningstjänster och projekteringstjänster har man dem inbyggda i den egnaorganisationen. Fluktuationen i behovet av tjänster kan därför inte snabbtavspeglas i sänkta kostnader på de här områdena. Det som behövs är enligt våruppfattning konkurrens. Enligt mening bör byggnadsstyrelsensförvaltande verksamhet därför överföras till två eller flera fastighetsbolag.En väg kan vara att göra indelningen regionalt, ungefär i överensstämmelse mednuvarande regionala indelning. En annan väg kan vara att dela uppfastighetsbeståndet i två fastighetsbolag och låta dem arbeta parallellt på.marknaden. Med denna förändring av status blir deten självklarhet att statliga myndigheter, som har konstaterade behov av nyalokaler,, förutom tillde statliga fastighetsbolagen även-skall vända sig tillprivata företag och inhämta offert på bästa och billigaste alternativ. Fastighetsbolagenkan då också efter bildandet introduceras på börsen i likhet med andrafastighetsbolag. Med det anförda yrkar jag bifall till dereservationer som de moderata ledamöterna i finansutskottet fogat tillutskottets betänkande 21. Prot.1986/87:118 Anf. 16 (): 7maj 1987 Fru talman! Det är ett av allaerkänt faktum att byggnadsmarknaden i Statlig lokalförsörjning m. m. Stockholmär överhettad och att byggnadsföretagens resurser, kanske framför allt i frågaom personal, är hårt ansträngda. Från kommuns sida har i anledningav detta dels det pågående reparations-, ombyggnads- och tillbyggnadsprogrammetbromsats, dels och framför allt antalet nya byggnader av kontorskaraktärdrastiskt skurits ned. I stället skall byggnadsindustrins resurser koncentreraspå byggandet av största möjliga antal bostäder - detta för att vi så snabbt sommöjligt skall kunna avhjälpa eller i varje fall lätta på rådande bostadsbrist iregionen. Detta är emellertid endast ett av skälen till att vi ifolkpartiet vill reducera det i budgetpropositionen föreslagna anslaget tillbyggnadsarbeten för statlig förvaltning med 20 miljoner. I likhet med vad RuneRydén har anfört för , anser vi att man bör undvika attytterligare utöka statens fastighetsinnehav. I stället bör man undersökamöjligheterna till fortsatt förhyrning av nuvarande lokaler. Ett annatalternativ vore att för SCB:s lokalbehov utnyttja de lokaler som FOA inom kortlämnar i Il:s gamla kaserner på . Finansministern har i olika sammanhang klagat på attriksdagsbehandlingen av årets budgetproposition försvagat budgeten, genom i vissa fall minskat de besparingar som föreslagits i denna budget. Etttredje skäl för reservation 2 är därför att det förslaget skulle förstärkabudgeten /88 med 20 miljoner, ett i budgetsammanhang ganska obetydligtbelopp, men många bäckar små kan ge en hel å. hävdade att vissa extrakostnader förstatistik vore att anse som nödvändiga. Hans yrkande, som heller inte rör någotstort belopp, verkar dess värre åt precis motsatt håll på budgetunderskottet. Jag yrkar härmed bifall till reservation nr 2. 17 (): Vi har från i reservation 3 yrkatavslag på regeringens förslag till anslag till byggnadsarbeten för statligförvaltning och föreslagit ett med 20 milj. kr: nedbantat belopp. Detta harsitt ursprung i det förslag som innebär en nybyggnad i kvarteret påLiljeholmen. Vi har anslutit oss till en motion från med ensärskild motivering, nämligen att byggnadsmarknaden i i dagär i mycket hög grad överhettad, till stor del beroende på den regionalpolitik- eller snarare brist på regionalpolitik - som regeringen fört under senare år.Det är desto mer anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten vidhållerregeringsförslaget som regeringen själv har lagt restriktioner på annanbyggnation än bostäder i . Därför anser vi att det hade varitnaturligt att regeringen hade hjälpt till att förbättra bostadssituationengenom att nu dra tillbaka förslaget om en statlig förvaltningsbyggnad i dettaområde. Jag vill avslutningsvis rikta ett tack till förstöd i argumentationen för vår reservation 3. 18ARNE KJÖRNSBERG (s): Vi behandlar nu ett mycket kort betänkande -inkl. reservationer är det på fem sidor. I reservation 1 vill - utan att överraskanågon, antar jag -privatisera. I detta fall skall man ta det i två steg, så detskiljer sig till en del från det normala förfaringssättet från moderat håll.Först skall byggnadsinnehav överföras till fristående fasfighetsbolag,och i nästa steg skall dessa bolag privatiseras efter det att de harintroducerats på börsen. Utskottets majoritet delar inte reservanternasuppfattning att en sådan uppdelning axiomatiskt skulle leda till effektivareförvaltning och allt annat som påstås i reservation 1. Tvärtom anser vi att deökade krav som ställs på exempelvis planering och besparingar enklare ocheffektivare tillgodoses när förvaltningen är samlad under en enhet. Dettaställningstagande innebär naturligtvis inte att vi menar att det alltid måstevara som det är. För effektivitetens skull bör kanskeöverväga exempelvis försäljning av fastigheter i vissa fall. Det kan finnasflera skäl för det, men därifrån till privatisering är stegetlångt.. Därmedyrkar jag avslag på reservation 1. I reservation 2 från och ochreservation 3 från utskottets centerpartister föreslås med delvis olikamotiveringar att byggande av ett förvaltningshus på inte skallske. Det planerade bygget är avsett för i första handöverstyrelsen för civil beredskap. Det kanske redan någon har sagt - jagbekräftar i så fall detta. Denna myndighet finns nu i inhyrda lokaler mycketcentralt i . Dessa lokaler är ur säkerhetssynpunkt inte bra. Dessutomvill hyresvärden disponera lokalerna. Under hot omuppsägning och först efter det att en höjd hyresnivå accepterats har man blivitöverens om att förlänga kontraktet i avvaktan på den byggnation som äraktuell. Det finns alltså starka sakskäl för detta förslag, och därför yrkarjag avslag på dessa reservationer. Jag vill bara något kommentera resonemang.Att tala om utebliven regionalpolitik var väl att ta i. Det finns kanske inteutrymme för en diskussion om detta , men jag ville bara göra den markeringen. Vidare har vi särskilda myndigheter som har att pröva omoch i så fall när en sådan byggnation skall sättas i gång. Jag anser att vi medvarm hand och stort förtroende kan överlämna det till dem. Mina yrkanden är alltså: bifall tillfinansutskottets hemställan i betänkande nr 21 och avslag på de trereservationer som fogats till betänkandet. Statlig lokalförsörjning m. m. 19RUNE (): säger att det inte alltidmåste vara som det är - det hälsar jag med tillfredsställelse. Därför tyckerjag att det är synd att inte litet närmare vill analysera vadvi moderater egentligen vill uppnå med vår reservation när det gällerbyggnadsstyrelsen, dess fastighetsinnehav och fastighetsförvaltning. Vi vill att man skall kunna jämföra medövriga fastighetsbolag. Med nuvarande organisation har vi ingen uppfattning i Prot.1986/87:118 frågan, om det är ett väl fungerande verk eller ett mindre välfungerande verk. Om man delar uppbyggnadsstyrelsen på det sätt som har föreslagits i Statlig lokalförsörjning m. m. reservationen- vi har visat på två alternativa vägar, och vi säger inte att den ena ärbättre än den andra - kan man få en möjlighet att göra en sådan jämförelse. Detskulle säkerligen leda till att vi fick en bättre fastighetsförvaltning ochframför allt en konkurrens som vore till fördel för de statliga verk ochmyndigheter som anlitar , och det måste väl vara någonting bra- eller hur, ? Om det visar sig vara en väg som leder till en effektivare,billigare och bättre fastighetsförvaltning för staten vill vi - det är heltriktigt - att de här fastighetsbolagen skall kunna introduceras på börsen ochdärmed också sedan kunna privatiseras. 20 (): anförde att SCB för närvarandeligger i lokaler som är olämpliga från säkerhetssynpunkt. Jag har tillhörtÖEF:s styrelse , och jag kan inte erinra mig att vi harfått den synpunkten oss serverad. Möjligheterna att förlänga hyreskontraktet hos Trygg-Hansahar jag själv undersökt; de .är ganska goda.