prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett oavvisligt krav är attkonkreta insatser görs även i länets inlandskommuner - , ,, och . Vi behöver pengar till vårt X-paket, som vi tagit fram isamverkan, för att kunna ge bättre framtidsmöjligheter åt vårt län öch dessinvånare. Jag är glad och tacksam för att den samlade oppositionen har öppnatdörrarna till ökade regionalpolitiska anslag för att möjliggöra dennaframtidssatsning. 94AXEL ():. vid spelade IFKGöteborg mot skotska i . Jag kom att tänka på den matchen när jag hörde inlednirtg. Ni som till äverttyrs såg andra halvlek vet att pressade oupphörligt mot Göteborgsmålet men inte lyckades få in bollen i mål. har upphört att förvåna mig. Hennes talekonst är stor, och hennes anförande inleds alltid med en våldsam attack på den socialdemokratiska regeringen. När hon sedan går ner i varv och kommer in på det hon har att säga, är det ibland för att inte säga ganska ofta mycket kloka saker som säger. Dagens debatt har gett ett entydigt besked: Regionalpolitikär viktig i alla delar av vårt land. Varje region har sirta problem. Oberoendeav varifrån talarna kommit, vilket parti man tillhör, vilket område manrepresenterar, har kraven varit likartade: mer statligt stöd till mitt län,,till min region. Detta visar, herr talman, pä ännu en viktig sak: behovetav en kraftfull, genomtänkt regionalpolitik från statsmakternas sida. I takt med de förbättrade ekonomiska förutsättningarnablir också den socialdemokratiska regeringens regionalpolitik alltmerslagkraftig, och där tror jag och mina åsikter skiljer sig en del. I det betänkande som vi nu behandlar,framträder detta tydligt. De ordinarie regionalpolitiska artslagcrt har mer änfördubblats , och regeringsförslaget innehåller kraftiga höjningarockså . Och det behövs sannerligen. I , som jag representerar, är problemenmånga och stora. Vi har, tillsammans med , och , denhögsta arbetslösheten i landet. Få län konkurrerar med oss när det gällerutflyttning. I absoluta tal har befolkningen i länet minskat med nära 4 000personer . Problemen är stora - men det är viljan att göra något åtdem också. Förslag fill åtgärder har växt fram hos enskilda och organisationer,hos företag, myndigheter, kommuner och landsting. På socialdemokratiskt initiafiv i styrelseutarbetades ett åtgärdsprogram för regional utveckling i lärt. k. X-paketet såg ljus. I en motion till årets , 1986/87:A456 med OlleWestberg i som första namn, har vi socialdemokrater från länlyft fram några områden, där det ertligt vår uppfattning är synnerligenangeläget med en kraftig ökning av de regionalpolitiska insatserna. För är basindustriernasmöjligheter avgörande för utvecklingen. En ekonomisk politik som främjarutvecklingen inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin ärför oss grundläg-gartde. Ägarförhållartdena och strukturfrågorna inom dessabrartscher måste ägnas stort intresse. Utvecklingsfondens möjligheter att förse småföretagarnamed riskkapital bör förstärkas. Införande och spridning av ny teknik är långsiktigtviktiga insatser, liksom de stora satsningar som gjorts för utbyggnad av olikateknikcentra. Statliga insatser behövs för att projekten skall kunnagenomföras. Utbildningens betydelse för den regionalautvecklingen ökar. Det är därför angeläget att de regionalpolitiska aspekternages större tyngd vid fördelningen av utbildningsresurserna. haren lägre andel gymnasie- och högskoleutbildade än riksgenomsnittet, medanandelen lågutbildade är stor. För att höja utbildningsnivån krävs insatser påen rad områden. För det första: Resurserna för påbyggnadsutbildningar vidgymnasieskolans yrkesutbildningar i länet måste ökas kraftigt. För nästabudgetår har fått 731 platser, vilket motsvarar avtilldelningen för hela riket. Som jämförelse kan nämnas att länet har avlandets 16-åringar. För det andra: bör bli ett testlän för skall kunna undersöka möjligheterna för att genomföra ett tredje år på deyrkesinriktade gymnasieutbildningarna enligt ÖGY:s förslag. För det tredje: Vissa regler för tilldelning av resurserinom utbildningsområdet drabbar befolkningssvaga områden. En friare tilldelningav resurser och en översyn av regelsystemet för en bättre artpassrting tillregionala och lokala förhållanden behövs. För det fjärde: - bör fåresurser för att kunna påbörja försök med distansundervisning i samspel med decentraliseradeutbildningar i länet, i första hand med inriktning på den norra länsdelen. Ökade satsningar på utbyggnad avkommunikafionerna i länet blir allt viktigare och alltmer nödvändiga.Insatserrta bör omfatta såväl vägar som järnvägar och flyg. En fortsatt utbyggnad av E 4-n genom harbetydelse både för vårt län och för övriga Norrlandslän. Det är bra att det kommer attinvesteras mer än utöver ordinarie anslag för att förbättravägnätet i skogslänen.Redan nästa budgetår anslås 575 milj. kr. för detta ändamål. Vi förutsätter attGävleborgs län får så stor del av detta belopp att E 4-an mellan ochHudiksvall, liksom andra angelägna vägobjekt inom länet, kan tidigareläggas. Avregionalpolitiska skäl bör satsningen på snabbtåg mellan ochSundsvall ges hög prioritet. talade om behovet av ökadeinsatser för att förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknadert. Jag beratt få instämma i det som hon sade i detta avseende/ I samband medlänsrapporterna redovisades på regeringens uppdrag analyser ochåtgärdsprogram beträffande kvinnornas ställning på arbetsmarknaden ochutbildningen i länert. Det är viktigt att detta sker fortlöpande. Länsstyrelsernabör enligt vår uppfattning åläggas att särredovisa kvinnornas villkor. I är utflyttrtingen av kvinnor i åldern16-24 år större än utflyttningen av män i samma ålder. En orsak är naturligtvisatt de unga kvinnorna har svårare att få arbete i de basindustrier som präglaroch i viss mån dominerar länet och som främst sysselsätter män. För att fåbehålla de unga kvinnorna måste samma möjligheter till utbildning och arbetetillskapas för dem som för de unga männen. Det kravet är också ett uttryck förvår strävan efter regional rättvisa. De här förslagen som jag har redovisat ochsom, om de genomfördes, väserttligt skulle stärka läus möjligheter positiv utveckling, är delar av det Gävleborgspaket, det s. k. X-paketet,som presenterades för regeringen . Då ställde alla upp. I uppvaktningen deltog företrädareför länets samtliga riksdagspartier. Vårt gemensamma krav var en berättigadandel av de extra miljoner för infrastrukturella insatser som regeringenföreslagit skulle gå till . Därav ser det ut att bli intet. Deborgerliga partierna och vpk har i arbetsmarknadsutskottet gjort gemensam sak.De avslår förslaget om särskilda medel för att stärka och bygga utinfrastrukturen bl. a. i . Jag vill ställa en fråga till . Hur går dethär ihop? säger ja till kraven på statliga insatser men nej tillfinansieringen av samma insatser. Utskottet delar vår uppfattning om behovet avfortsatta målmedvetna och intensifierade insatser i Norrlandslänert frånstatens sida. Likaså delar utskottet den uppfattning som framförs i motion A449av m. fl. om betydelsen av akfiva och riktade insatser föratt främja kvinnornas sysselsättning i och i övriga Norrlandslän. Allt detta är bra. Men i vanlig ordning stannar det därvidfrån utskottets sida. Enskilda frågor och förslag tar man i vanlig ordning inteställning fill. Dock skönjer man - vid en noggrann genomläsnirtg av utskottetsbetänkande i denna del - att utskottets ledamöter är väl införstådda med deutomordentligt stora och angelägna insatser som krävs från statsmakternassida. om Norrlandslänen - och därmed också - skall få en ärligoch rejäl chans att utvecklas så att full sysselsättning och ett bättreutnyttjande av länets resurser uppnås. Den avutskottet, föreslagna regionalpolitiska utredningen ser vi fram 10 Riksdagensproiokoll 1986/87:128 emot,förutsatt att de som besitter sakkunskap i de här frågorna norrlänningar - blirföreträdda i utredningert. 95 () replik: Jag fick ett mycket gott betyg av AxelAndersson, fastän jag kanske hade föredragit att liknas vid spelarna frånGöteborg, som ju blev cupvinnare, framför spelarna frårt , som juförlorade. De olika projekt som Axel räknar upp ingår iX-paketet, som vi alla står bakom. Jag har i stort sett samma uppfattnirtg somAxel . Möjligen skulle jag vilja fråga honom varför det bara skulle gåsnabbtåg mellan och . Är inte det litet föråldrat synsätt,Axel ? Är det bara vid kusten man behöver snabbtåg? Ett snabbtågmellan och vore faktiskt också välbefogat. Sedan måste jag säga till Axel : Även du, minBrutus! Jag trodde att vi skulle slippa upprepa vad majoritetsskrivningeninnebär jämfört med socialdemokraternas förslag. Eftersom Axel Artdersson drogupp frågan får jag väl, även om det nu upprepas för femtioelfte gången i dennadebatt , säga att majoritetsförslaget innebär ökade länsanslag, vilket ärpositivt för . Det innebär också att industriministern skallkomma tillbaka till med begäran om ytterligare medel utöver de 300miljonerna för infrastrukturella åtgärder. Jag hade en lång palaver för tvåveckor sedan med . Jag kan inte annat än konstatera att det blir,hur man än räknar, mera pengar till och alla andra län med denskrivning som oppositionspartierna har gjort jämfört med det socialdemokratiskaförslaget. 96 AXEL () replik: Först och främst tycker jag som dribblandet i matematikens högre skola kan vi lämna därhän. Jag vill bara iall stillsamhet påpeka vad och andras ändrade ställningstagande närdet gäller de av regerirtgert föreslagna särskilda medlen för infrastrukturellaåtgärder innebär. Det är att vi tappar tempot i liksom i andralän. Majoriteten i arbetsmarknadsutskottet har föreslagit att man begär ättregeringen skall.återkomma med konkreta förslag. Om man hade ställtsig bakom regeringens förslag, hade regeringen på fullmakt omgåendekunna sätta i gång med dessa viktiga insatser i länen. Beträffande snabbtåg, ,är det möjligt att jag redan nu måste ändra mig inför utsikten av att snabbt fåhem till . 97GUNNEL JONÄNG (c) replik: Det sista visar stor vänlighet från AxelAnderssons sida. Som bekant bor jag i inlandet och inte efter sträckanStockholm-Surtdsvall. Apropå detta att tappa tempot gjorde industriministern enhelomvändning, som jag talade om och som jag har varit glad för.Industriministern sade att han avser att ta fram ett paket. I samma andetagsade han att han har tänkt att presentera de projekt som han ärberedd att ta fram. Det finns ingenting som hindrar industriministern att isommar ta fram de projekt som är aktuella. Sedan får vi titta på det här. Om dettidigast eller kan komma en proposition, då kan viså snart det är möjligt få ett beslut sorn irtnebar mer pengar tillregionalpolitiska insatser för Norriandslänen, för och för mångaandra län. Och jag tror att då om inte förr kan vi vara glada tillsammans, AxelAndersson och jag. 98AXEL () replik: Vi skall inte tvista om hur långfördröjrtingen blir eller om det kart gå snabbare än jag tror med detmajoritetsförslag som rtu föreligger. Jag vet bara att det rtya förslaget tillbeslut är krångligare än det ursprungliga regeringsförslaget, där man hadeintentioner om en snabb hantering av de här frågorna. Jag måste också få uttrycka rnin glädje över att centernhar hamnat mer i takt med tiden nu än då ni delade regeringsansvaretoch då . -Åsling hade ansvaret för de här frågorna i flera borgerligaregeringar. Jag erinrar mig att under . Åslings ministertid försämradesdet regionalpolitiska stödet med 300 milj. kr. Då lyftes praktiskt taget helaGävleborgs län ut ur stödområdet, och det var tack vare intensiv uppvaktninginför arbetsmarknadsutskottet som vi fick behålla åtminstone istödområdet. Jag ser med glädje den mer progressiva syn som GunnelJonäng och har på regionalpolitiken . Jag hoppas bara attmirt lilla misstanke att detta är förknippat med majoritetsförhållandena iriksdagen kommer på skam. Tredje vice talmannert ärtmälde attGunnel anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. 99 BO (): har varit enregion-med betydande problem. Många arbetsplatser har gått förlorade, inteminst i den konkurrensutsatta sektorn. Befolkningsutvecklingen har varitnegativ. folkningen har minskat med i detnärmaste 4 000 personer. Enbart har utflyttningen uppgåtttill 1 400 personer. Mot den bakgrunden var det naturligt att det besked om enny strukturplart som dert nya ledningen för gav i början av februarimottogs med bestörtning. Det stod dock snart klart att den nya SSAB-ledningensplaner hade dålig förankring i verkligheten. De nedläggnirtgshotade enheternavid Domnarvet var knappast olönsamma. Framför allt var gruvdivisionen inte allsdet krisföretag som den nya ledningen försökte utmåla den som. Gruvorna hadevisat hygglig lönsamhet . Genom den dollarsäkring avirttäkterna som skett kommer det också att gå runt och . Efter månader av plågsam ovisshet börjar nu läget klarna.Vad som händer med elektrostålverket och i Domrtarvet kandiskuteras. Mycket viktigt är dock att gruvan i har fått den respitsom var nödvändig för samhällets överlevnad och som dessutom var företagsekonomisktmofiverad. Inte minst vikfig är också den satsnirtg på Västerbergslagen somregeringen aviserat. Vi kan börja se framtiden an med en försiktig optimism.Det är emellertid mycket viktigt att nu handla snabbt och handla med förnuftoch framsynthet. Först måste gruvornas relation till och1988 ut. Den interna kurssäkring som föreligger inom företaget skallhållas. Därigenom vet vi att gruvorna inte komrtier att pådyvlas någraförluster urtder . De eventuella dumheter som den tidigareSSAB-ledningen kan ha begått får den nya ledningen finna sig i att ta ansvarför. Det väsentliga är dock framtiden. Det är nu viktigt att snabbt ombildagruvorna i till ett nytt bolag. Därigenom kan gruvdriftenfortsättas i ordnade och förnuftiga former. måste nya initiativ tas.Utvecklingen av vanadin och ferrit måste snabbt sättas i sjön. Vidare måste dethögintressanta fosfatprojektet snabbt bli verklighet. Därigenom kan man skapagrunden för en ny kemisk industri som kan ge arbete , ävenför det fall att den egentliga gruvdriften skulle avvecklas. Andra planer finns också vid gruvdivisionen, även om détför dagen kan vara för tidigt att gå in på detaljer. De resurser som finns iform av personal som är kunnig och van vid industriell verksamhet, i form av enframsynt företagsledning och i form av lokaler måste tas till vara. Och det ärav största vikt att handla snabbt. Därför säger jag tillindustriministern och till industridepartementet; Se till att det nyagruvbolaget snabbt kommer till stånd och att det får de resurser som gör attnya initiativ kan utvecklas. Efter eri svår vinter och vår börjar en ny,behärskad optimism att återvända till och Västerbergslagen. Ta varapå den och gör den till ett vapen för framtiden! Det gäller inte enbart att ta vara på de industrier somfinns i regionen. Nya arbetstillfällen, nya industrier och modern teknologimåste lokaliseras till Västerbergslagen. Inte minst måste tjänsteproducerandeföretag i både offentlig och privat regi bli nya delar i ett expanderandenäringsliv. Regeringen har lovat särskilda insatser för Västerbergslagen.Vi tar fasta på det löftet. Statsmakter och lokala krafter måste tillsammans setill att framtidstron vänder åter till och behålls i regionen. Med gemensammainsatser kan den traditionella industrikulturen förnyas och förvandlas till denkraft som ger nya arbeten och utveckling till Västerbergslagen. 100JAN HYTTRING (c): Vi som står bakom motion när detgäller Bergslagen hade förhoppningen om att vi här i kammaren skulle få en mersamlad Bergslagsdebatt. Detta var inte möjligt, utan mina kamrater bakom motionenblev utplacerade över talarlistan och har strukit sig från den. Det kanmöjligen glädja kammarens ledamöter, eftersom debatten därigenom kommer att gånågot fortare, men möjligtvis skall man beklaga Bergslagen. När jag lyssnar på raden av socialdemokratiska talare slårdet mig att det inte är särskilt mycket bevänt med denna samverkan. Grurtdvalenbakom Bergslagsmotion är att vi tillsammans i samplanerade aktiviteterskall kunna få en bättre framtid för Bergslagen. Det är inte stor mening förmig att stå här i kammaren och upprepa de problem vi har, den negativabefolkningsutvecklingen och allt annat som verkar hända i Bergslagen. Det ärdokumertterat dels i vår motion, dels på ett alldeles utmärkt sätt i utskottets betänkande.Jag vill mer syfta framåt. Vad kan hända i Bergsla- Prot. 1986/87:128 gen? Det är återigen det program som vi skisserat i vår motion som vitycker är något att satsa på. Det har talats myckethär om länsanslaget, de medel som kan gå till * ' Jag har snabbt räknat ihop vad som kunde hända förBergslagens del, om regeringen, när den skall fördela anslaget, ' följer denprincip soni man har haft tidigare. De sju Bergslagslänen - det är faktiskt sjulän, även om utskottet i betänkandet skriver sex län - kommer med en sådanfördelning att få ca 50 milj. kr. till regionala utvecklingsinsatser. Om vihade fått majoritet för anslagsbelopp och certterns förslag fillfördelning, hade det naturligtvis blivit ännu mer pengar till dessa län, som äri stort behov av insatser. Jaggläder mig åt att det i utskottsbetänkandet finrts en centerreservation där detstår att läsa om ett utvecklingsprogram för landsbygden. Det är ett starkt stödför oss motionärer att den reservationen finns. Avtradition har dét i Bergslagen rört sig om mycket stora industrier. Det ärdessa industrier som är utsatta för strukturomvandling. Det finns däremot enliten tradition för att utveckla mindre företag. En förutsättning för att viskall få fler arbetstillfällen i mindre företag är faktiskt att man i olikaorgan och med olika medel stöder de utvecklingsinsatserrta. Dethar talats om gruvdriften. Det som håller på att hända är naturligtvis ettproblem för Bergslagen. När det gäller vet vi att det blirytterligare drift. Just nu kan man se att produktionen är högre där,och en nedläggning beror därför inte på att det skulle vara dålig lönsamhet.Såvitt jag har förstått skulle den bero på att företaget irtte passar in istrukturen. Icenterns Bergslagsdelegation - jag har här ikammaren redovisat att vi har en sådan, som aktivt arbetar för en brautveckling i Bergslagert - har vi skaffat oss information om vad som kan händanär gruvor läggs ned. Jag tänker närmast på Gåsbol, som var nedläggningshotad.Nu har man fått ett annat, mindre företag att överta driften där. Man harutvecklat driften och bryter betydligt mer kalk. Man bryter också andramineralfyndigheter och förädlar dessa i Persberg. Det hela verkar ha godautvecklingsmöjligheter. Detta hade säkert heller inte kunnat hända i det gamlaföretagets regi, därför att det inte passade in i den strukturen. Jag vill baraha sagt att det inte går att sätta likhetstecken mellan att en verksamhet intepassar in i strukturen och att driften skulle vara olönsam eller felaktig på någotsätt. Detär bara det att när man skall utveckla sådant kommer det att kosta pengarinledningsvis. Skall man finna nya användningsområden för , går det åtganska kraftiga insatser för forsknirtg och utveckling. kan vi bara uttryckaförhoppningen att de organ som har givit sig in i den utvecklingen också harförmågan att fortsätta att stödja sådana här projekt. Jagvill erinra om att vi i Bergslagsområdet haren pågående mineraljakt. Denna kan inte bara vara till för turismens skull eller för de människors skull som tycker om att samla vackra stenar, utan den måste vara ett bestående inslag i Bergslagerts utveckling. Men då måste vi också vara beredda att göra insatser när man sedan skall undersöka fyndigheterna, göra provborrningar 149 oll 1986/87:128 Vimenar att de projektpengar som kan avsättas där genom de ökade länsanslagertkart vara ett verksamt medel. Jag skall ta upp några delar till i dennamotion. Det är naturligtvis viktigt att det sker en utveckling även när detgäller jord- och skogsbruket i Bergslagen. Det kan vara lätt att i dennuvarande jordbruksdebatten säga sig: Det finns väl inget jordbruk att slåvakt om i Bergslagsområdet? Jo, det finns det - om man har förmågan attutveckla eu ny drift i detta jord- och skogsbruk, särskilt jordbruket.Alternativ produktion, nya, mer lokalt betingade produkter och mer förädling avdessa produkter ger säkert ett antal ytterligare arbetstillfällen, som kommeraft bidra till en positiv utveckling i Bergslagen. I vår motion tar vi vidare upp en särskild punkt somgäller samordningen av kommunikationerna. Vad vi nu kunnat ta del av är att detvid finns utvecklade planer på att förbättrakommunikationsmöjligheterna inom Bergslagen. Jag kan då bara uttryckaförhoppningen att man gertomför dessa planer i konkurrens med andra områden ilandet, när man konkurrerar om investeringsmedlen. Vad vi anger som en målsättning i vår motion är att destatliga verken -, och - tillsammans får i uppdrag attgöra en plan för bättre kommunikationer. Det är viktigt att dessa verksamplanerar. Annars kan det bli så - vilket det finns tendenser till - att SJdrar ner servicenivån i Bergslagen och att inte har anslag till attbygga bättre vägar, medan däremot satsar på bättretelekommunikationer. Det är ju gott och väl, men en samlad aktion skullenaturligtvis bidra till en mycket bättre utveckling i,Bergslagen, Det finns nu möjligheter att bedrivautbildning med mindre klasser, eller mindre grupper. Jag vill bara här fråntalarstolen uttrycka förhoppningen att man då kan artvända de nya reglerna, attinte andra krafter kommer att sätta käppar i hjulen så att man återigert fårkrav på stora klasser. Det finns faktiskt inte ungdomar ochirttresseirtriktningar som räcker för att fylla sådana klasser. Därför är detviktigt att vi får möjlighet att ha mindre grupper. Jag yrkar bifall till reservationeroch i övrigt till utskottets hemställan. 101OVE (): I motion 1986/87:A402 har vi socialdemokraterfrån redovisat behovet av regionalpolitiska åtgärder förKopparbergs län. Vi har i motionen framhållit behovetav ett sysselsättnings- och regionalpolitiskt paket för , med enbred satsrting och ett förstärkt stöd utöver de ordinarie anslagen. Länet är ett av de län som fått vidkännasrelativt stora befolkningsförluster, och tyvärr har detta särskilt drabbat deyrkesverksamma åldrarna. minskade länet som sådantbefolkningsmässigt, och några av kommunerna drabbades av stora utflyttningar. Bakom befolknirtgsmirtskrtingen finns den fortgåendestrukturomvandling som har drabbat flera av länets tidigare basnäringar. Denhar drabbat både jord- och skogsbruket, träindustrin och gruv- ochstålindustrin. fidenshändelser med en ny strukturplan för och gruvan iGrängesberg kommer naturligtvis att ytterligare minska sysselsättningeninom gruv- och stålindustin och kan få följder för hela länet, I ett läge då kraftiga strukturomvandlingar sker, måstesjälvfallet kraftfulla åtgärder - utöver de ordinarie anslagert - sättas in föratt ersätta de arbetsfillfällen som försvinner. Socialdemokraterna i antog sedanen utvecklingsplan. Utveckla , där riktlinjerna för den framtidaregionalpolitiken i länet presenterades. Planen var omfattande och långsiktig,men den visade att de akuta problemen måste åtgärdas med snarainsatser. Det måste till även kraftiga åtgärder med verkan i det kortareperspektivet, I motionen har vi pekat på några åtgärder, som vi anserborde vidtas snart. Det gäller försörjningen av riskkapital vidindustrilokaliseringar, stödet till upprustning och nybyggnad av industrilokalersamt skapandet av ett trätekniskt centrum. Jag menar också att det måste gällasatsning på kommunikationer, både förbättrade järnvägsförbindelser tillVästerbergslagen och Västerdalarna och upprustning av vägnätet, inte minst föratt underlätta de tunga skogstransporterna. Det finns flera vägar som kräverordentlig upprustning för att klara angelägna och tunga transporter, framförallt avsedda för den viktiga skogsindustrin. Det gäller också att satsa på utlokalisering av statligverksamhet och bättre utbildningsmöjligheter, så att befintlig industri kan fåden arbetskraft som i större utsträcknirtg behöver rekryteras från länet.