prot · GA09110 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:110 Förhandlingaina leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Företogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkanden /87:12 och 14 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot,109), betänkande 12 Punkt 1 Mom. 2 (ensärskild utredning på utbildningsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 52 förreservation 1 av m, fl. Mom. 3 (elev- och föräldrainflytande i skolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m, fl,, dels reservation 3 av och -bifölls med acklamation. Mom. 5 (mobbning bland elever m, m,) Utskottets hemställan - .som ställdes mot reservation 4 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (ett stimulansbidrag för inköp av läromedel m. Först biträddes reservation 5 av och med 44 röster mot 15 för reservation 6 av . 220ledamöter avstod från all rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 227 röster mot53 för reservation 5 av och . Mo/n. 11 (skolmåltider) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 15 förreservation-7 av . Mom. 13 (vissa förslag rörande fristående skolor) Först biträddes reservation 8 av m. fl. -som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion U224 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 146 röster mot134 för reservation 8 av m.fl. Prot.1986/87:110 Mom. 14 (medlen till lokal skolutveckling i kommun) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 9 av ochKerstin - bifölls med acklamation. Mom. 15 (bidrag till det faktiska antalet elever vidHillelskolan) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 134 förreservation 10 av m. fl. Mom. 16 (tillgodoseende av elevers och föräldrars önskemålvid val av skolenhet inom det kommunala skolväsendet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls genom uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(viss läroplansöversyn) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 62 förreservation 12 av m,fl. Mom. 6 (skolstart m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m,fl,, dels reservation 14 av och -bifölls med acklamation, Mo/n. 7 (översyn av statsbidragssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 8 (anslag till Särskilda insatser inom skolområdet) Förstbiträddes reservation 17 av och med 42 röstermot 37 för reservation 18 av och . ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 16 av m.fl. med 61 röster mot 38 förreservation 17 av och . ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 av BirgittaRydle m.fl. - genom uppresning. Mom. 10 (förstärkningsresursen) Först biträddes reservation 22 av ochKerstin med 42 röster mot 36 för reservation 23 av och . 198 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 21 av m.fl.med 62 röster mot 36 för reservation 22 av och . 175ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 21 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 11(basresursmedeltal för mellanstadiet) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation24 av Rydle m. fl., dels reservation 25 av PärGranstedt och , dels utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion U221 av i motsvarande del -bifölls med acklamafion. Mom. 13 (indragning av nuvarande statsbidrag till samladskoldag och ett utvecklingsbidrag för samma ändamål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avPär m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (bidrag till lokalt utvecklingsarbete påmellanstadiet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation27 av m,fl,, dels reservation 28 av och -bifölls med acklamation. Mom. 17 (uttalande om bidrag till ) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 133 förreservation 29 av m,fl. Mom. 18 (anslag till Bidrag till driften av grundskolor m,m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion U221 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 19 (ett nytt anslag på riksstaten). Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (praktiska och estetiska ämnen) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U221 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 14 Punkt 1 Mom. 2(antalet elevplatser inom gymnasieskolans direktram för budgetåren1987/88-1989/90) Först biti-äddes reservation 2 av ochKerstin med 38 röster mot 37 för reservation 3 av och ,199 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl.med 61 röster mot 38 för reservation 2 av och . 177ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 1 av m.fl. - genom uppresning. Prot.1986/87:110 Mom. 3 (fördelningen av tillkommande platser) 24 april1987 Utskottets hemställan bifölls med179 röster mot 99 för reservation 4 av BirgittaRydle m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mo/n. 4 (ett avskaffande av prioriteringen av 16- och17-åringar) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 37 förreservation 5 av och . Mom. 5 (antalet elevplatser inom gymnasieskolans lilla ramför budgetåren 1987/88-1989/90) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m. fl., (/e/.j reservation 7 av och acklamation. Mom. 6 (formerna för minskning av lilla ramen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBirgitta Rydle m. fl, - bifölls med acklamation. 7 (ett bemyndigande för regeringen att /88 medge en utökning av totalramen för elevplatser i den månarbelsmarknadsskäl så påkallar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamation, Mo/n. 8 (överintag i gymnasieskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPär och . - bifölls med acklamation, Mo/n. 9 (omfördelning av platser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamation, Mo/n. 12 (försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktadelinjer) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m,fl,, dels reservation 12 av och -bifölls med acklamation, Mo/7i. 13 (principerna för en modernisering av dengymnasiala yrkesutbild ningen) . Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av m,fl,, dels reservation 14 av m,fl. -bifölls med acklamation. Mo/7x. 14 (förändringar av vårdlinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avBirgitta R\dle m; fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19(alternativkurser i engelska och B-språk på högsta- Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBirgitta Rydle ~~ m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (förstärkt timtal i B-språk på grundskolanshögstadium) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (förstärkt språkundervisning i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (s. k. språkgymnasier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (vissa förstärkningar av språkprogrammet igymnasieskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. ' Mo/n. 25 (studier i utomeuropeiska språk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avPär m.fl. - bifölls med acklamation.' Mom. 30 (separata flickgrupper i tekniska ämnen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avPär m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 34 (föreningars och organisationers medverkan iundervisningen)- Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 15 förreservation 24 av . Mom. 37 (specialintressen för teoretiska ämnen) Utskottels hemställan bifölls med 178 röster mot 99 förreservation 25 av m.fl, 1 ledamot avstod från att rösta, Mo/71. 41 (en översyn av försöksverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avPär och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 43 (förkunskapskrav för intagning i gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 215 röster rnot 64 förreservation 28 av m.fl. Prot.1986/87:110 Mom. 45 (förändringar av den gymnasiala lärlingsutbildningen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 29 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mo/n. 49 (extra undervisning i svenska) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 31 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50 (bidrag till undervisning i hemspråk och tillsludiehandledning på hemspråket) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation32 av m.fl,. dels reservation 33 av och -bifölls med acklamation. Mo/n. 54 (medel för viss teknisk utbildning i Stockholmskommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 56 (garantiresurs) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 15 förreservation 35 av . Mo/n. 59 (tjänster som huvudlärare ochinstitutionsföreståndare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 1(högre samskola och gymnasium) Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 134 förreservation 40 av m. fl. Mo/n. 2 (begränsning av antalet årselevplatser för vissaskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. I(förnyelsebidraget) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 36 förreservation 43 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mo/n. 3 (anslag till Bidrag till utrustning förgymnasieskolan m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation46 av och . dels reservation 48 av med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:20om kommunalekonomiska frågor (prop. 1986/87:100 delvis). 1 (): Vi skall debattera finansutskottetsbetänkande 20 om kommunalekonomiska frågor. Det berör för kommuner ochlandsting utomordentligt viktiga frågor som det kommunalaskatteutjämningssysle-met, skatteutjämningsavgiften och anslagen tillkommunerna avseende kompensation för slopad företagsbeskattning. Detinnebär all utskottsbetänkandet, som innehåller en lång rad reservationer, tarupp många tekniskt mycket besvärliga frågeställningar som få människor har enklar inblick i, men som trots detta är av stor betydelse för oss alla. Normaltbrukar också klarheten vara stor över hur beslutet efter debatten kommer altbli. är osäkerheten fortfarande stor. Vill t. ex. vpk ha ett nytt förslageller ej? Det är frågan. Det finns därför anledning all närmare penetrera denkommunala verksamheten och ekonomin bakom. Kommuner och landsting har en mycket stor betydelse förden totala samhällsekonomin. Det vet vi. Deras utgifter beräknas uppgåtill , vilket motsvarar av BNP. Enbartkommunsektorn svarar för tre fjärdedelar av den offentliga verksamheten,konsumtion och investeringar. Över en fjärdedel, ,av kommunernas inkomster kommer dock i form av statsbidrag. Av dessa uppgår despecialdestinerade statsbidragen till ca , vilket är mer änden statliga inkomstskatten för fysiska personer. Det är tydligt att kommuneroch landsting disponerar över utomordentligt stora resurser. Förutsättningarfinns alltså att med oförändrade ramar ge en bra service till medborgarna. .Med tanke på den tidigare så snabba expansionstaktentorde det finnas goda möjligheter till inte obetydliga effektiviseringar avverksamheten. ökade nämligen den kommunala konsumtionen, som isin tur svarat för tre fjärdedelar av de kommunala avgifterna, per årräknat i fasta priser. skedde dock en uppbromsning avdenna volymökning till 1982. Därefter blev ökningstakten återsnabbare . I den preliminära nationalbudgeten beräknadesvolymökningen bli och . Erfarenhetsmässigtblir volymökningen större än prognoserna. Vi moderater har mot bakgrund av denhär utvecklingen förespråkat en realt sett oförändradkommunal utgiftsvolym. Det kravet är minst lika aktuellt som tidigare.Ett primärt mål för den ekonomiska politiken i kommunsektorn är därför allbringa ned volymökningen till noll procent. Den alltför snabba kommunala tillväxten är ett av de storaproblemen i svensk ekonomi både i ett längre och i ett kortare tidsperspektiv.All minska kommunernas volymökning är angeläget inte minst därför att detskapas utrymme för en ökning av reallönerna i samhället. Prot.1986/87: 110 samlingspartiet hävdat underflera är. Regeringen erkände också detta självklara faktum först i förra åretsfinansplan, men ges tyvärr inte uttryck för samma klarsynthet.Otillräckliga åtgärder och har bidragit till enalltför snabb expansion i kommunerna, vilket i sin tur lett till en alltför snabbökning av den totala konsumtionen i svensk ekonomi. Genom en god förvaltningoch omprioriteringar kan ökad service ges inom en oförändrad totalramrealt sett. Internationella erfarenheter visar också att andra länder medväsentligt mindre offentliga åtaganden kan uppnå en lika bra eller bättreverksamhet inom väsentliga delar av utbildning, hälso-och sjukvård, socialservice och omvårdnad. Förutsättningen för en sådan utveckling är dock att dehinder och de styrningar som i stor utsträckning hämmar den kommunalaverksamheten också försvinner. styrs emellertid kommunerna i hög grad av statligaregleringar och bidragsbestämmelser. Det är enligt vår uppfattning en medvetendel av en socialdemokratisk politik som går ut på att begränsa kommunernassjälvstyrelse. Skall det bli möjligt att få en god kornmunal verksamhet måsteden statliga styrningen av verksamheten minska. Endast därigenom är det möjligtatt uppnå en verklig decentralisering av besluten och därmed en anpassning tilllokala förhållanden. Vi moderater anser alt merparten av statsbidragen tillkommunerna bör avvecklas med undantag för bl. a. ett väl fungerandeskatteutjämningssystem. Men det liggande förslaget uppfyller inte de krav påett väl fungerande.skatleutjämningssystem som vi har framfört i vår motion. Ettskatteutjämningssystem enligt vår modell är nödvändigt dels för att öka detkommunala självstyret, dels för att kunna sänka det totala skattetrycket. Enförutsättning för minskade statsbidrag och kommunalt skattestopp är att detsker en omfattande avreglering av statliga föreskrifter ochbidragsbestämmelser. En minskning av de specialdestinerade statsbidragen gårväl att förena med att verksamhetsvolymen skall vara oförändrad. Den verksamhetsom får statsbidrag förutsätts också i fortsättningen bli utförd i denomfattning och de former som varje kpmmun finner bäst motsvara invånarnasönskemål och förväntningar. Alla tre borgerliga partier har också enat sig ireservation nr 1 om att merparten av de specialdestinerade bidragsformernasnarast avvecklas och att en större andel av bidragsgivningen från staten tillkommunerna sker inom ramen för ett skatteutjämningssystem. Del finns flera skälutöver dem jag har nämnt. De specialdestinerade bidragen har en tendens attförstärka den skillnad som har sin grund i olikheterna i fråga om skattekraft.Dessa statsbidrag utgår ofta som en bestämd del av kommunernas kostnader förviss verksamhet. Invånarna i de kommuner som vill hålla en hög socialservicenivå eller standard behöver därför själva bara till en del betala fördenna i form av högre skatt. Studier som gjorts visar att det främst ärkommuner med hög skattekraft som har finansiella förutsättningar att utnyttjadenna möjlighet. Behovet av framför allt barnomsorg, gymnasieutbildning ochfärdtjänst tillgodoses därigenom i större utsträckning i kommuner med högskattekraft än i dem med låg. Det kan således hävdas att de specialdestineradebidragen motverkar det syfte som ligger bakom skatteut-jämningsbidragen,nämligen att utjämna skillnader i skattekraft. Vidare är de specialdestineradebidragen i allmänhet förknippade med en lång rad detaljregleringaromfattande administration från såväl den utbetalande myndigheten som denmottagande kommunens sida. Ett omfattande system byggt på specialdestineradebidrag leder till betydande stelhet och ineffektivitet till resursutnyttjandei kommunsektorn. Principen om självstyrelse och demokratiborde innebära att medborgarna i enskilda kommuner och landsting själva fårbestämma omfattningen och inriktningen av den kommunala resp. landstingskommunalaservicen. Bidragssystemet bör därför utformas så att det främjarförverkligandet av den princijjen. Bidragen till kommuner och landsting bördärför ges utan villkor. Då skapas möjligheter till ett mer flexibelt ocheffektivt resursutnyttjande. 1 stället bör bidragssystemet främst inriktas på attutjämna de skillnader som finns i skattekraft och kostnader mellan olikakommuner och. som kan variera mycket kraftigt. Det talar för att ett kommunaltskatteutjämningssystem bör bibehållas och förstärkas. vid den ekonomisk-politiska debattenbeklagade vi moderater att ett nytt skatteutjämningssystern, vilket hadeföruLskickals, inte då kunde presenteras för . Och vi menar att isyfte att få en rättvis verksamhet över landet behövs ett välfungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Om det borde det råda politiskenighet, men frågan är om det gör det. Vi på den borgerliga sidan är i varjefall inte nöjda med det förslag som socialdemokraterna presenterat. Vi har pekat på att det finns ett stort antal kommuner ochlandsting i södra och som har en besvärlig ekonomisksituation, hög utdebitering och svag skattekraft. Det fick utskottet verkligenklart för sig bl.a. vid besöket i län. Regeringens förslag är enligt våruppfattning inte tillräckligt rättvist, och jag undrar vad , tung man i , tänker om de här frågeställningarna, eftersomKalmar län är ett av de svårast drabbade länen. Enligt vår moderata uppfattning bör ettskatteutjämningssystem i kommu ner med låg skattekraft och särskilt stora kostnader få stöd så att de kan bedriva en god verksamhet. Den kommunala skattesatsen skall däremot vara ett uttryck för den kommunala självstyrelsen och spegla den avvägning mellan offentlig och enskild verksamhet som kommunens befolk ning väljer. ' Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunernas verksamhet. Några särskilda avgifter på skatteunderlaget bör därförinte förekomma. : Rundgång mellan kommun och stat måste undvikas. Ett systemdär kommunerna betalar in skattepengar till staten, som sedan i sin tur betalartillbaka dem i form av riktade bidrag, är inte bara opraktiskt utan leder ocksåtill en urgröpning av den kommunala självstyrelsen. Skatteutjämningsavgiftenbör därför enligt oss moderater avvecklas i sin helhet. Vad vi för övrigt tycker om den s.k. vi framfört från den här talarstolen, så det bör väl alla ikammaren veta. Den måste helt enkelt bort möjligt. Däremot anser vi moderater att när de riktade'statsbidragentill kommunerna successivt minskas , får inteskatteuijämningssyslemet Tvärtom kan detbehöva stärkas när de riktade statsbidragen till kommunerna minskar. Med gällande regler påverkar kommunernas egen skattesatsskatteutjäm-ningsbidragens storlek, vilket leder till att skattesatserna drivsupp. föreslår i och för sig regeringen ett tak för skattesatserna sombegränsar skatleutjämningsbidragets storlek. Det är ett framsteg, men vi menaratt det är viktigt att skatteutjämningssystemet är helt opåverkbart av denbidragstagande kommunens skattepolitik. I annat fall kan systemet lättmanipuleras. Vi moderater anser att genom att staten stimulerar tillhögre utdebitering är det nu angeläget att i stället stimulera til|skattesänkningar. Vi föreslår därför att kommuner med särskilt hög kommunalutdebitering, med vilket vi avser . per skattekrona för primärkommun,erhåller ett särskilt bidrag för att stimulera till skattesänkning. Det extraskatteutjämningsbidra-get skall betalas av skattesänkningen ned till17 kr. per skattekrona det år skattesänkningen genomförs. Därigenom får skatteutjämningen ett inslag som stimulerartill lägre skattesatser och minskade utdebiteringsskillnader mellan olikakommuner. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet bör däremot iallt väsentligt bibehållas. Grundgarantierna bör också bibehållas,till skillnad från regeringens förslag, med undantag av den korrigering somsker för kommuner med . resp. landsting med över 13:50 iutdebitering. När det gäller tekniken för beräkning av skillnaden ikostnader för åldersstruktur och social struktur kan regeringens förslagaccepteras med vissa undantag. Kostnader för barnornsorg bör beräknasuteslutande med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Någpthänsynstagande till den faktiska utbyggnaden av barnomsorgen bör enligt våruppfattning inte ske. Vi föreslår också att faktorn kostnad för socialbidragskall omfatta hushåll som får socialbidrag, medan regeringens ochutskottets förslag innebär alt man skall minska med antalet hushåll som fårersättning genom statsbidrag. Det av oss moderater föreslagna skatteutjämningssystemelinnebär att utbetalade skatteutjämningsbidrag kommer att öka något. Storlekenberor till viss del på hur mycket de kommunala skattesatserna sänks ihögskatte-kommuner. Med det anfördahar jag visat att vi frånmoderat sida inte kan acceptera regeringens förslag till kommunalskatteutjämning. Vi har tillsammans med övriga borgerliga partier, med stöd aven lång rad motioner, till betänkandet fogat reservation 2, i vilken vi harföreslagit ett nytt skatteutjämningssystem. Denna reservation innesluter dåäven en vpk-motion. Vi menar att regeringen med det snaraste måste föreläggariksdagen vårt förslag till nytt skatteutjämningssystem. Jag har här, herr talman, avsiktligt inte gått in på allade tekniska detaljerna, därför att jag inte tycker att det kommer att bringanågon speciell klarhet i debatten. Jag vill bara än en gång peka på de storaskillnader som uppstår mellan olika kommuner och landsting, vilket utskottettydligt fick klart för sig under sina resor i län, i ochi , om det framlagda förslaget genomförs. Regeringensförslag var i och för sig vällovligt. Det behövs ett nytt skatteutjämningssystem,men regeringens förslag nådde inte ända fram, och den ersättning på 400 milj,kr, för att lindra en del av de besvär som det föreslagna systemet ger gällerbara , Vad som sker därefter vet vi inte. Men helt klart är attproblemen kommer att bli utomordentligt stora för många kommuner i ,kanske framför allt i södra och västra , Herr talman! Med det anfördayrkar jag bifall till samtliga reservationer med moderata företrädare. 2ANNE (): Den kommunala ekonomin är en mycket viktigdel av samhällslivet. Det är kommuner och landsting som svarar förmerparten av medborgarnas utbildning, sociala service, barnomsorg, äldreomsorg,sjukvård, m, m, I själva verket ligger nästan tre fjärdedelar av hela denoffentliga konsumtionen hos det vi kallar den kommunala sektorn. Begreppet den kommunala sektorn är emellertid missvisande.Det finns inte en sektor utan nära 300 kommunala sektorer. Varjeprimärkommun och varje landstingskommun är en enhet var för sig och bör såvara. För oss i är detta en viktig distinktion. Det är grunden förden kommunala självstyrelsen, I enlighet med principen om självstyrelse börvarje kommun och varje landsting ha rätt att i sä stor utsträckning som möjligtsjälv besluta om inriktningen och omfattningen av den service som ges tillmedborgarna. Sä är det inte . Detta vill vi i ändra på, I finansutskottets betänkande nr 20, som vi nu diskuterar,behandlas statsbidragen till kommuner och landsting, men långt ifrån allastatsbidrag. Det som i första hand tas upp i betänkandet är de s, k, allmännabidragen, eller vanligare kallade skatteutjämningsbidragen. De utgör ungefär enfemtedel av alla statsbidrag, ca .