prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i övrigt. Vissa vatlagsfrågor, m. m. AnL 248 BOHAMMAR (vpk): har vi från vpk i kammaren ochi andra sammanhang pläderat för fullständiga demokratiska rättigheter för vårainvandrare. Detta gäller också den kanske viktigaste rättigheten, nämligenrätten att vara med och välja denna församling. Vi har hundratusentalsmänniskor i vårt land som arbetar hårt och som bidrar till att berika vårt land 10 protokoll 1986/87:47 Vissa v al lags frågor, m. m. bådeekonomiskt och kulturellt. Hur länge skall dessa människor behöva vänta på attfå sin rösträtt? De borgerliga partiernas häftiga motstånd mot rösträtt förinvandrare i riksdagsval har tyvärr också skrämt upp socialdemokraterna, så attde blivit alltmer lågmälda i den frågan, vilket jag beklagar mycket. Utskottsmajoritetens hänvisning tillmedborgarskapskommittén är ganska meningslös. Den utredningen behandlarfaktiskt inte i första hand invandrarnas rösträtt, och som framgår av detbetänkande som har offentliggjorts av kommittén så förs den frågan där intenärmare en lösning. Moderater och folkpartister verkar mera attömma för utlandssvenska skätterävars demokratiska rättigheter än att värna omde invandrare som, ofta för låga löner, sliter och släpar inom vårt lands gränser.För undvikande av alla missförstånd vill jag understryka att jag nu inte avgetten generell utsago om utlandssvenskarna, av vilka flertalet säkert gör ett förvårt land viktigt arbete. Vi kan emellertid inte bortse från att skatteflyktenbörjar bli en massrörelse, åtminstone om man räknar det antal miljarder kronorsom undanhålls skatt. Utlandssvenskar har faktiskt redan rösträtt, och då tyckerjag att det borde vara en mycket viktigare och angelägnare uppgift att ge vårainvandrare rösträtt än att bråka och bullra om vissa marginella förbättringar iutlandssvenskarnas rösträtt, vilket några av de borgerliga partierna harreserverat sig för. Jag yrkar härmed bifall till vpk:s reservation nr 4. Kds-ledaren, , har väckt en motionom proportionaliteten i de kommunala valen. Hans partivänner, eller vad man nuskall kalla dem, inom har inte visat någon sympati för motionen.Motionen överensstämmer dock bra med de uppfattningar som vi i vpk har, ochdärför har vi reserverat oss till förmån för denna motion. Den överensstämmerför övrigt också bra med de krav i samma riktning som vpk har förtfram motionsvägen. Vi kan inte se att det föreligger något behov av enmandatfördelningsspärr på i landstingsvalen. Vi tycker Också attvalkretsindelningen i kommunerna inte får ske på bekostnad avproportionaliteten. Därför förordar vi kommunala utjämningsmaridat enligt iprincip samma modell som förekommer i riksdagsvalen. Vi tror att dessaåtgärder skulle förstärka den kommunala demokratin och innebära att olikaopinioner på ett mer riktigt sätt avspeglas i kommuner och landsting.Följaktligen yrkar jag bifall till "éservationnr 3 till betänkande om vallagsfrågorna. Får jag avslutningsvis säga att utskottetenhälligt uttrycker sin uppfattning att det är oerhört angeläget att förbättramöjligheterna för de handikappade att delta i de politiska valen, att förbättraderas rättigheter. Jag utgår ifrån att den kraftiga skrivning som utskottetenhälligt står bakom kommer att få effekter under kommande politiska val. AnL 249STURE (): I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas 26 motioner i vallagsfrågor, som väckts under allmänna motionstiden.Folkstyrelsekommittén, som vid en presskonferenspresenterat sitt arbete,har bl. a. haft att ta itu med skilda vallagsfrågor, och detta arbete täckeryrkandena i flera avmotionerna- Utskottet besvarar därför motionerna med hänvisning tillfolkstyrelsekommitténs arbete. Kommittébetänkandet beräknas lämnas tilljustitieministern . Jagskall något kommentera utskottets ställningstagandei de olika avsnitten i betänkandet, I två motioner, K623 och K717 begärsöversyn av reglerna för partibeteckning på valsedlar. Valsystemet och, som endelfråga, partibeteckning på valsedlar är en fråga som folkstyrelsekommitténhar arbetet med. Vi anser motionerna därmed besvarade, I motion K718, yrkande 1, av yrkas attvallagen skall ändras sä att den medger kartellregistrering ochkartellbeteckning för val till , I tilläggsdirektiv harfolkstyrelsekommittén fått i uppdrag att göra en ingående analys av densituation som uppstod i och med samverkan mellan och kds vid 1985års val, med utgångspunkt i de grundlagsbestämmelser som rör valsystemet;främst bestämmelsen om småpartispärren. Utskottet föreslår att motionen avslåsmed hänvisning till folkstyrelsekommitténs direktiv, I motionerna K709, K718, yrkande 2, och K726 tasbestärnmelserna om registrering av partibeteckning och anmälan av kandidaterupp. Även reglerna för registrering, av partibeteckning har övervägts avfolkstyrelsekommittén, varför utskottet med hänvisning till detta avstyrkermotion K709 och K718, yrkande 2, samt anser motion K726 besvarad. Motionerna K722 och K725 tar upp frågan om distributionoch tillhandahållande av valsedlar, I en av motionerna berörs särskiltsituationen med valsedlar till demokratisk samling val. Ävenfrågor som sammanhänger med tillhandahållandet av valsedlar harfolkstyrelsekommittén haft att se över och med detta avstyrks motion K722 samtanses K725 besvarad. Vallokaler,antal och öppethållande, tas upp i motion K714 och K715, Med hänvisning till att även dessa frågor ingått ifolkstyrelsekommitténs uppdrag anses motionerna besvarade. Två motioner, K701 och K720, berör möjligheten att behållavalhemligheten för handikappade vid röstning, dels frihet från insyn förrullstolsburna och rörelsehindrade när de lägger i valsedlar i valurnan, delsmöjlighet att förse valsedlar med partibeteckning, med punktskrift försynskadade. Utskottet hänvisar här till gällande regler förvallokalernas utformning och till övervägande om förbättradservice till handikappade i samband med val. Enligt vad utskottet erfarithandläggs på en framställning frånunga synskadade om möjligheten till punktskrift på valsedlar. De åtgärder som således redan är under övervägande inomriksskatteverket innebär att syftet med motionerna i allt väsentligt ärtillgodosett. Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av attytterligare åtgärder vidtas för att underlätta för de handikappade att utövasin rösträtt med bevarad valhemlighet. Något särskilt uppdrag till regeringenanser utskottet emellertid inte är erforderligt. Motionerna får anses besvarademed vad utskottet anfört. Röstning på postanstalt tas upp i motion K705, I mofionenkrävs.en översyn av systemet med röstning på postanstalt. Vissa vallagsfrågor, m. in. 1986/87:4711 december 1986 Vissa vallagsfrågor, m. m. Även förtidsröstning har varit föremål förfolkstyrelsekommitténs övervägande, och med hänvisning till detta ansesmotionen besvarad. I motionerna K702, K711 och K712 tar man upp synpunkter påkyrkofullmäktigevalen då det gäller tillhandahållande av partimarkeradevalsedlar på postanstalter, möjlighet för partierna att få lägga ut valsedlarpå postanstalt samt proportionalitetsfrågor i kyrkliga samfälligheter. Även dekyrkliga valen har ingått i folkstyrelsekommitténs arbete, och med hänvisningfill detta föreslår utskottet att motionerna anses besvarade. I motionerna K703, K704, K617 och K719 tas frågan omutjämningsmandat och småpartispärr i kommunalval upp. I en av motionerna yrkasäven på ett slopande av 3-procentsspärren när det gäller landstingsval. Dettatas upp i reservation 3, vilken jag återkommer till. Brevröstning och utlandsröstning tas upp i motionernaK710, K724 och K727. I motion K708 föreslås ändring av valkretsindelningen iMalmöhus län. Utskottet hänvisar här till pågående arbete ifolkstyrelsekommittén och anser därmed motionerna besvarade. I motion K716 föreslås att en undersökning görs om hurväljarundersök-ningar som presenteras nära inpå valen kan inverka påvalresultatet. avslog vid 1983/en motion med sammasyfte. Utskottet hänvisade då till tidigare ställningstagande då utskottet hadeavstyrkt motionskrav av motsvarande innebörd med hänvisning till att fråganbl.a. hade tryckfrihetsrättsliga aspekter. Utskottet har inte funnit skäl attändra uppfattning och avstyrker därmed motionen. I reservation 1 som berör utlandsröstning yrkas bifalltill två motioner som tar upp frågan om brevröstning som komplement tillutlandsröstning. I en motion krävs att röstmottagning skall anordnas i störreutsträckning än nu på platser där större grupper av svenskar bor. Då även frågorna som tas upp i de här berörda motionernaoch reservationerna täcks av folkstyrelsekommitténs arbete anser utskottsmajoritetenatt de skall anses besvarade med detta. Reservation 2 handlar om budröstning, där reservanternalägger fram förslag till ändring av vallagen i syfte att snäva in begreppetvårdare. Den här frågan har varit föremål för prövning tidigare,senast två gånger vid 1984/, I reservationen framhålls attproblem uppkommit i samband med budröstning genom vårdare och att rent missbrukhar förekommit. Vid tidigare riksdagsbehandling av denna fråga harutskottsmajoriteten framhållit vikten av att de politiska partierna aktivtverkar för att gällande regler följs. Min uppfattning är att så också har skett. Såvitt jag kanminnas fungerade budröstningen bra vid val. Det är viktigt att intekrångla till den här bestämmelsen. Reservation 3 handlar om proportionaliteten i detkommunala valsystemet och 3-procentspärren vid landstingsval. Frågan härvidflera tillfällen tidigare behandlats av . belsutade vid1980/att frågan om proportionaliteten i de kommunala valenskulle tas upp till förnyad prövning. Detta gjordes i 1983 årsdemokratiberedning, vars förslag i denna del bereds inomcivildepartementet. att denberedning som pågår bör avvaktas och avstyrker motionerna. Slutligen,herr talman, några ord om reservation 4 som gäller rösträtt för invandrare somej är svenska medborgare. Även denna fråga har varit föremål för tidigareriksdagsbehandling, senast vid 1985/. Med hänvisning tillgenomfört och pågående utredningsarbete avstyrkte utskottet då motionerna i denhär frågan. Utskottet har inte funnit anledning att ändra uppfattning, utanavstyrker även motionen i ärendet, berörde invandrarfrågan,och om jag inte är felunderrättad pågår kartläggning av området. Jag tycker detfinns anledning att vänta på resultatet av den. Jag vill framför allt framhållaatt vi från socialdemokratiskt hålll inte på något sätt är negativa till utökadrösträtt för nordiska medborgare. Vi vill dock utreda medborgarskapsfråganinnan vi tar definitiv ställning. Med detta, herr talman, ber jag att få yrkabifall till utskottets hemställan. Vissa vallagsfrågor, m. m. AnL 250HANS NYHAGE (m) replik: begär jag ett rakt och klart besked. Jagfrågar min synnerligen gode vän , värderad ledamot avkonstitutionsutskottet, ledamot av och därtill skicklig kämpepå fotbollsarenan: Varför kan inte de människor som klarar av alla formalitetermed brevröstningen få lov att använda sig av denna form för röstning? Varförskall den lilla minoritet - - som misslyckas i detta avseende fåstyra tillämpningen av detta sätt att rösta? Ge mig ettenda vettigt besked i denna fråga! Därtill: Delar min uppfattning att varjeotillbörlig påverkan vid röstningstillfället skall motverkas? Om så är fallet:Vilka skäl finns då att säga nej till det motionskrav som ställs av tredje vicetalmannen ? AnL 251 () replik: Med anledning av det sade omreservationen nr 2 vill jag ta upp några saker. Han sade att vi ville gebegreppet vårdare snävare betydelse. Vår åsikt är att en vårdare är en vårdare.Det är de som har rättigheten och möjligheten att vara bud. Det är inte frågaom att ge begreppet vårdare en snävare betydelse, att avskilja några typer avvårdare. De som är vårdare är vårdare. Jag frågar därför: Har och socialdemokraternaen annan uppfattning, så att de som i egentlig mening icke är vårdare ändåskall kunna uppträda vid budröstning? Vi skall inte krångla till det, säger . Att göralagtexten klarare är inte att krångla till saken. Efter att ha varit med ivalprövningsnämnden vet jag att det i efterhand är svårt att klarlägga hurförhållandena har varit vid budröstning. Därför är vår grundläggandeuppfattning den att man förebygger missbruk genom att ha vettiga och klararegler. Det är bättre än att i efterhand försöka beivra missbruk som uppkommer. Vissa vallagsfrågor, m. m. AnL 252 BOHAMMAR (vpk) replik: Jag tycker nog att försvar föratt ingenting sker vad gäller rösträtten för invandrare var något byråkratisk. Hur länge skall vi fortsätta att hänvisa till alla möjliga utredningar och bara skjuta frågan framför oss? Jag menar att man får se denhär frågan som en viktig frågaför demokratins utveckling. Vi har ju i tiotals miljoner invandrarei de olika länderna. Om vi inte kanlösa frågan om att tillförsäkra dessamänniskor fulla demokratiska fri- och rättigheter - som gäller också deltagandei politiska val - blir det säkert ett allvarligt problem för demokratinsfortlevnad. Säkert kommer det i så fall också att bidra till ökademotsättningar mellan olika befolkningsgrupper. Jag harsvårt att förstå den socialdemokratiska försiktigheten, . Jag har anledning att starkt misstänka att en hel del avdet borgerliga motståndet mot att ge invandrarna rösträtt i vårt land vidriksdagsval är politiskt betingat. Man inser och vet att en mycket stor del avinvandrarna är befryndade med arbetarrörelsen. De arbetar som industriarbetare,städare osv, och känner en stark närhet till arbetarrörelsen. Det är klart attom alla dessa människor skulle få rösträtt i riksdagsvalet skulle det inte varaså positivt för de borgerliga partierna. Jag tror att det väger in i derasmotstånd mot att bevilja invandrarna rösträtt, även om man sedan klär det ilitet mer smakliga ord om principer. Men jag förstår inte varför socialdemokraterna backarinför den borgerliga offensiven mot att ge invandrarna rösträtt. Det är klart att det vore mycket angeläget och positivt omvi kunde lösa den här frågan i fullständig enighet. Men i och med att vi harderi här borgerliga blockeringen av frågan,-tycker jag att vi gemensamt inomarbetarrörelsen borde ta en del steg framåt och inte bara skyffla överproblematiken till olika utredningar. AnL 253STURE () replik: Vad gäller Hans Nyhage vill jag bara säga attjag tycker det är helt naturligt att vi nu avvaktar folkstyrelsekommitténsbetänkande, där man har tagit upp de här frågorna. Det är inte riktigt att tabeslut om detta innan vi har sett vad man kommit fram till i den kommittén. Till beträffande budröstning: Vi har helatiden när den här frågan har diskuterats framhållit att vi ville avvakta och seutvecklingen beträffande det system som vi har . Som jag sade i mittanförande fungerade det tydligen bra val, för jag har inte hörtnågot klagomål i fråga om det sätt som det valet genomfördes på. Till : Kanhända är jag byråkratisk. varinne på att det vore bra om vi finge enighet om den här frågan, och när detgällde rösträttskommitté rådde det inga delade meningar mellan oss ochvpk om rösträtten. Min förhoppning är därför att vi kan komma fram till ettenigt beslut i den här frågan. AnL 254HANS NYHAGE (m) replik: Vi känner till brevröstningen, vi vet hur denfungerar. Vi ser att den öppnar goda möjligheter för rnånga svenskar i utlandet att utöva sin medborgarrätt att rösta. Vad finns det för anledning att hänvisa till folkstyrelsekommittén? ' 1986/87:47 ll.decemberl986 Vissa vallagsfrågor,, m. m. AnL 255 () replik: svarade egentligen inte på fråganbeträffande insnäyning av begreppet vårdare. Jag utgår ifrån att han instämmeri min uppfattning, nämligen att vårdare är vårdare och att detta bör klartanges i lagen. Jag beklagar att socialdemokraterna inte vill gå med på detta.Det hänvisas till att det inte hände någonting vid val. Men det harhänt vid tidigare val. Vår utgångspunkt är alltså att missbruk förebyggs medlagstiftning. Det är mycket svårare att i efterhand beivra begångna misstag. AnL 256 () rephk: , Till Hans Nyhage vill jag bara säga attfrågan har utretts, och folkstyrelsekommittén har presenterat sitt förslag.Detta kommer att överlämnas till justitieministern . Jagtycker att ni inte skall ha så bråttom.att ni skyndar före utredningen. Visst är vårdare vårdare. Detföreslås att man skall skriva in i lagen vad en vårdare är, men det kan jufinnas många olika typer av vårdare. Kan man klara problemen, utan att skrivaen lag, på så sätt att partierna följer de gällande reglerna är det, enligt minmening, ett betydligt enklare sätt. Så skedde tydligen yid val. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. AnL 257ALF (): Den svenska demokratin är onekligen i mängaavseenden mycket välutvecklad, men liksorn i alla strukturella system finns dettendenser till maktkoncentration och rigiditet i synen pä en vital demokrati.En levande demokrati förutsätter en politisk öppenhet och en förmåga tillsjälvkritik av det politiska systemets brister. Statsvetarna uttryckersin syn på vitaliteten genom att tala om en "kartelliseradfolkstyrelsefunk-tion", vilken innebär att de etablerade partiernaförsöker skydda sin ställning gentemot yttre konkurrens. I ett par motioner har vi i kds pekat på klaraförbättringar av den demokratiska processen. Som vi ser det behöver demokratinvitaliseras. Fyraprocentsspärren är i sig en alltför kraftig initialspärr, mendessutom medför den en rad andra spärrar, bl. a. när det gäller informationsfriheten..Herr talman! Det observeras inte alltid att så är fallet, men jag tycker attdet är utomordentligt angeläget att kammarens ledamöter observerar detfaktumet. års val väckte samverkan mellan kds ochcenterpartiet stor uppmärksamhet inom landet. Utomlands väckte dennauppståndelse viss förvåning. Valsamverkan mellan partier är internationelltsett mycket vanlig. Vissa vallagsfrågor, m. m. och denvar inte heller ovanlig i . Vi tror att i avvaktan på enförbättring av de grundlagsfästa reglerna skulle en mer etablerad form av rätttill valkarteller förbättra möjligheterna till en vitalisering av demokratin. Vi är ju rnånga häri som trorattkonkurrens är bra för det ekonomiska livet. Men varför skall det vara så svårtatt förbättra konkurrensvillkoren inom det politiska livet? De etablerade gamlapolitiska partierna skulle kunna vinna den största av alla segrar, nämligensegern över den egna partiegoismen, genom att öppna det politiska systemet. Ett steg i rätt riktning har vi visat på genom förslagetatt skärpa registreringsreglerna för politiskt parti och därefter behandla allaregistrerade partier på ett likvärdigt sätt, t. ex. när det gällervalsedelstilldelning och övrig valservice. Vi menar också attinformationsrätten skall kopplas till denna skärpta partiregistrering. Även den kommunala demokratin behöverförbättras. I överensstämmelse med vår syn på fyraprocentsspärren för val tillriksdagen bör en generösare syn på den kommunala politiken etableras.Landstingsspärren är även den orimligt hög. Det är med hänsyn till detbristande engagemanget på landstingsnivån angeläget att öka medborgarnasintresse för detta val. Det understryks ju gång på gång att kunskapenbland medborgarna om vad sysslar med, och vad landstingsparlamentarikernaheter, sannerligen är bristfällig. Då borde de etablerade politiska partiernafundera mer än en gång över vad man kan göra för att skapa större intressekring landstingsfrågorna. Ja, inte skapar man större intresse genom attförstärka slutenheten runt landstingen. I de allra flesta landsting utgör den jämkadeuddatalsmetoden i sig en tillräcklig spärr mot opportunistiska opinioner.Endast i de allra största landstingen kan det vara befogat att diskutera någonbegränsning. I kommuner bör det vara en demokratisk angelägenhet att deolika meningsriktningarna på ett korrekt sätt avspeglas i kommunfullmäktigessammansättning. I de valkretsindelade kommunerna uppstår därför klara problem.Ibland förekommer också manipulationer, vill jag hävda, med valkretsindelningenför att utestänga mindre partier. Det behövs därför en mandatfördelningsreformi de valkrets-indelade kommunerna. Det smidigaste sättet är att införautjämningsmandat i dessa kommuner. Jag ber att få yrka bifall till motion K718,yrkande 1 och 2, samt till reservation nr 3, vilken tillstyrker vår motionK719. AnL 258KNUT (): Valkretsindelningen är oerhört otidsenlig iMalmöhus län, med en fyrstadskrets bestående av städerna , ,och , medan den andra riksdagsvalskretsen består av det övrigalänet. , när städernas villkor och levnadsbetingelser varväsentligt olika landsbygdens, kunde en sådan indelning vara motiverad. , med en kvarts miljon invånare, bör självfalletutgöra en egen valkrets. Länet i övrigt bör lämpligen delas i två valkretsar. Frågan harstötts och blötts i decenriier, och trots att alla tycks vara överens om attvarje valkrets bör utgöra ett geografiskt sammanhängande område händeringenting mer än ständiga uppskov. valkretsutredning ansåg att det behövdes enändring i , så ock en utredning inom , som1980 föreslog den valkretsindelning som jag inledningsvis redogjorde för. är ärendet överlämnat till folkstyrelsekommittén,förmodligen för en ny långbänk. i har i ettsärskilt yttrande krävt att det nu sker något, och jag vill helhjärtat instämmai detta krav. Vissa vatlagsfrågor, m. m. AnL 259 (): Jag har naturligtvis med intresse lyssnattill debatten, eftersom jag tillhört vallagskommittén, senare rösträftskommitténoch även medborgarskapskommittén. Jag vill som en liten sakupplysning tillkammaren nämna att medborgarskapskommittén på morgonenöverlämnade ett delbetänkande till invandrarministern, där vi bl. a. tar uppvissa av de frågor som diskuterats, vilket gör att man kanske skall väntalitet med frågorna om invandrarnas rösträtt. Jag vill erinra herr. om att det irösträttskommittén ingalunda förelåg någon enighet på socialistiskt håll om hurman skall handskas med frågan. Vad socialdemokraterna där ville var att genordiska invånare som varit i rösträtt men icke valbarhet, medandäremot vpk ville gå längre och ge alla utländska medborgare som varit iSverige rösträtt och även valbarhet. Det intressanta med detta, ochdet som gjorde att förslaget inte vann gehör hos remissinstanserna, var att vihöll på att få tre grupper av väljare här i landet: svenska medborgare, medrösträtt och valbarhet, nordiska medborgare, med rösträtt men icke valbarhet,och utomnordiska medborgare, utan vare sig rösträtt eller valbarhet. Det var enhelt orimlig konstruktion, som rösträttskommittén kom fram till. Jag ville baraerinra om detta. Beträffandebrevröstningen vill jag bara säga att jag är medveten om att det vid 1982 årsval var en mycket hög kassationsprocent för de väljare som röstade iVästtyskland, . 1985 hade kassationsprocenten sjunkit, ochjag tror att med ökad information, och måhända en generösare tillämpning avbestämmelserna, skulle det vara möjligt att få ned kassationsprocentenytterligare. Det väsentliga är att man genom att införa brevröstning som ettkomplement till röstning på konsulat och ambassader skulle underlätta försvenska medborgare i utlandet att delta i de politiska valen, och det måste väländå vara en målsättning som angår oss alla? AnL 260 BOHAMMAR (vpk): Jag vill tacka förupplysningen. Jag kände dock mycket väl till att medborgarskapskommittén i daghar avlämnat ett betänkande. Så sent som för någon timme sedan har jagdiskuterat detta betänkande med vpk:s representant i kommittén, bedömning som hon har kommit fram till, och som jag också kommer fram till,är att det här betänkandet inte för frågan om rösträtt för invandrare särskiltmycket längre framåt än där den befinner sig . , m. m. Jag vill också säga till att jagnaturligtvis är medveten om, som jag har uttryckt tidigare, att det inte harfunnits och inte finns någon enighet inom arbetarrörelsen när det gäller hurfort vi skall gä fram i de här frågorna. Vi i vpk vill driva på frågan omrösträtt för invandrare också i riksdagsval, och det opinionsarbetet kommer viatt fortsätta precis som vi.