prot · GA0975 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:75 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2 § Riksdagsarbetet under återstoden av /87 1 TREDJE VICE TALMANNEN; Till kammarens ledamöter har utdelats en plan förkammarens sammanträden den 2 mars-den 5 juni 1987 och enärendeplan . Såsom uttryckligen angivits pådessa planer kan avslutas endast underförutsättning dels att utskottsbetänkandeha föreligger senast vid de tidpunktersom utskotten uppgivit, dels att kammardebatterna blirnågot kortare än utskotten beräknat för sina resp. ärenden. Om så inte blirfallet måste kammarens arbete fortsättas efter pingsthelgen. 3 §Svar på fråga 1986/87:342 om öde har frågat mig vilket svarregeringen fått på sina framstötar om öde och när detta svargivits. Statsministern tog under sitt besök i iapril 1986 upp frågan om öde. lämnadeSovjetunionens ambassadör i ett muntligt svar. Det besked vi då fickuppgavs bygga på en kompletterande kontroll som sades visa att Wallenbergavlidit i Ljubljankafängelset, sannolikt till följd av enhjärtinfarkt. Dessa uppgifter lämnades som bekant första gången . Detta besked kastar inte något nytt ljus över RaoulWallenbergs öde. Så länge ovissheten om består, kommer våraansträngningar att skingra denna ovisshet att fortsätta. 3 (): Jag vill tacka utrikesministern för svaret på min fråga. Sovjetlämnade alltså sitt svar på statsministerns framstöt . Prot.1986/87: Id Men underrättades om detta svar först 1vö7 allmänheteninformerats vid ett pressmöte på i Om utsläDoen från '' halvår . Det äroförklarligt att UD inte tidigare tog kontakt med de Volvosbiltillverkning i anhöriga om det svar som lämnade. Götebore svar var tydligen likanegativt som . Det är också lika Därför måste ansträngningarna fortsätta att efterforska RaoulWallenbergs öde. har historikern kommit med enytterst intressant källkritisk granskning av fångenskap iSovjet och de många motstridiga uppgifter som lämnat om honom. Denna bokär värd ett noggrant studium. De senaste uppgifter som den svenska har fått tyder på att var i livet så sentsom . lät regeringen, genom ambassadör ,göra en noggrann genomgång av allt material i om rapport har tydligen varit färdig , men inga uppgifter harlämnats ut om vad den innehåller. Jag vill därför passa på att frågautrikesministern vad regeringen avser att göra med denna rapport. reser en talmansdelegation till . Detblir då tillfälle att klargöra för de sovjetiska myndigheterna attvi i inte har gett upp hoppet om att skall friges ochfå återvända hem till . Den nya sovjetiska ledningen har ett utmärkt tillfälleatt visa vad den så omskrivna öppenheten är värd. Försummelser och övergreppsom tidigare ledare har gjort sig skyldiga till kan ännu korrigeras. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1986/87:357 om utsläppen från Volvosbiltillverkning i 4 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka strängareregler regeringen nu ämnar föreslå för att få bilindustrin, närmast , attrena sina utsläpp. Enligt gällande tillståndsbeslut får utsläppen avlösningsmedel från Volvo-Torslandaverken uppgå till /år t. o. m. år1987. För tiden därefter får utsläppen uppgå till /år. Som målsättninggäller dessutom att utsläppen skall nedbringas till /år fr. o. m. år1989 och till /år fr. o. m. . Förslag till hur man skall kommaned till dessa utsläppsnivåer skall redovisas före utgången av innevarande år. Vid mina överläggningar med fickjag beskedet att bolaget arbetar med den bestämda avsikten att klara deutsläppskrav som uppställts. Jag underströk för min del att det är nödvändigtatt företagen klarar de uppställda kraven inom angivna tidsgränser och även iövrigt driver på arbetet att klara stränga krav vad gäller inre och yttremiljö. Jag kommer att hålla mig noga underrättad om hur bolaget lyckas meddetta arbete. Anf.5 (vpk): Jag tackar försvaret. Volvo-Torslandaverken släpper ensamt ut kolvätenper år, precis som sade. Det betyder, herr talman, närmare 1 tonkolväten . Vad jag ville få svar på när jag framställde minfråga var vilken väg statsrådet är beredd att gå för att möjligt tvingaVolvo att sträcka sig längre än den s. k. målsättning som häranger. kommer inte med några nyheter. De gränser på 3 000 tonkolväten som nämns i svaret angavs redan i en tidigare överenskommelse.Det här säger innebär alltså ingenting nytt. Vad målsättningenkan komma att innebära har också nämnt om i svaret. medgav i vår förra debatt här i omutsläppen att i är ett av de verkligt drabbade områdena iSverige vad gäller luftföroreningar. Volvos kolväteutsläpp innebär ett stortproblem. Enligt har vid en rad överläggningarom biltillverkningen i , och fått i läxa att redovisahur man på ett konkret sätt kan förbättra verksamheten. Företaget har fått detuttryckliga beskedet att det långsiktigt inte kan vänta sig något annat än attsträngare regler kommer att fastställas. Men vad vi inte alls får veta genomsvaret är på vilket sätt regeringen tänker tvinga och andrabiltillverkare att använda helt andra metoder för att minska kolväteutsläppen.Nog vet att det finns sådana metoder, som kan användas vid bl. De metoder som tillämpar förorsakar väldigt kraftigakolväteutsläpp, något som är allvarligt för befolkningen på . Om utsläppen från Volvos biltillverkning i Anf.6 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag får lov att påminnaViola om att vi har miljöskyddslagen, som beslutat om.Enligt den skall fastställa kraven. Om deöverklagas till regeringen, kan regeringen ta ställning. gäller det attförmå att uppfylla de krav som koncessionsnämnden har ställt upp. Det ärdetta diskussionen gäller. I mitt svar har jag redovisat på vilket sätt viarbetar för att göra klart för att det inte är någon idé att försöka fånågon lindring av kraven och att företaget dessutom bör sträva efter att kommalängre. Jag har, herr talman och ärade ledamöter, för avsikt att driva på alltvad jag kan men iaktta de lagar och regler för regeringens och myndigheternasarbete som fastställt. Anf.7 (vpk): Jag fick för mig, vid förra tillfället vi debatterade, attBirgitta faktiskt hade läxat upp och att det vid överläggningen den2 februari verkligen skulle komma ut något riktigt konkret utöver det som viredan visste i fråga om koncessionsnämndens krav. Vad jag frågar efter är vad denna uppläxning egentligenkommer att leda till när det gäller rejäla tag. Jag uppfattade det sätt attdiskutera med och ställa hårda krav som miljöministern har gett uttryckför här förut som ett mycket rakryggat agerande. Om utsläppen från Volvos biltillverkning i När opinionen trycker på påverkasVolvo - precis som regeringen och statsrådet. har t. o. m. uttalat attinan efterlyser en förbudslagstiftning när det gäller kolväteutsläpp koppladetill karosserimåleriverksamheten. När tänker och regeringen kommamed en sådan förbudslagstiftning - som vi alla hoppades på när vi ställde dehär frågorna? 8 Miljö- och energiminister : Jag är inte den som märker ord i onödan. MenViola använde ordet "uppläxning", och en bibliotekarie skallju kunna språket väl. Jag grälar inte med folk och företag mer än nödvändigt.Vad jag sade i debatten var att hade fått i läxa - vilket är en annansak, även om det i och för sig var mycket stränga ordalag- att visa hur manskall bära sig åt för att klara de krav som koncessionsnämnden har ställt, vidde tillfällen då kommit till mig för att begära att få slippa de kraven. Det är det första steget. Vi kommer successivt att skärpakraven. Detta har jag också klargjort i de sarrital som jag haft medföreträdare för och för andra företag, och som varit allvarliga men intevarit några gräl. 9 (vpk): Att ge en av största koncerner någonting i läxauppfattar jag som ett mycket kraftfullt agerande från ett svenskt statsrådssida. Just därför väntade jag mig också kraftfulla åtgärder om nu inte Volvokunde visa på något resultat. Jag fick uppfattningen att just denna överläggning den 2februari skulle komma att avgöra vilka åtgärder som skulle vidtas gentemotVolvo, eftersom nu inte svarat mot förväntningarna, eller rättare sagtkunde sin läxa mycket dåligt - så har jag uppfattat saken. Vad anser nu om en förbudslagstiftning, somt. ex. skulle innebära att man tvingas gå över till vattenburna läcker i denaktuella verksamheten? Detta är ju fullt möjligt - eller hur? 10 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Som framgår av mitt svar löper tiden för läxans fullgörande ut i ochmed utgången av 1987. Vad jag gjorde var att kontrollera atteleven arbetade för fullt och att driva på läxarbetet. Jag kunde faktiskt ocksåkonstatera att jämfört med tongångarna har det skett en förändring.Jag har alltså gott hopp om eleven. 11 (vpk); Det mest konkreta som kan hända utöverkoncessionsnämndens krav och som skulle kunna innebära något nytt är ju attregeringen och säger; är det att gå över till sådanaläcker som inte leder till kolväteutsläpp. Varför skall man återigen bevilja sålånga tidsfrister som nu pekar på när det går att komma framsnabbare? Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1986/87:381 om bensintillsatser 12 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att tillgodose miljösäkerheten när det gällerbensintillsatser. Enligt den nya keniikalielagstiftningen är den somtillverkar eller importerar en kemisk produkt skyldig att göratillfredsställande utredningar och lindersökningar av hälso- och miljöriskerna.Detta skall göras i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. När nyakemiska produkter marknadsförs skall alltså tillräckligt bedömningsunderlagfinnas, så att varan enligt gjorda undersökningar kan hanteras på ett frånhälso- och miljösynpunkt acceptabelt sätt. Kemikalieinspektionen är ansvarigmyndighet. Dessa bestämmelser är bl. a. tillämpliga på bensintillsatser. gör i samarbete medkemikalieinspektionen en kartläggning av olika bensintillsatser och deraspåverkan på bl. a, utsläpp och hälsorisker. Arbetet syftar till nyaföreskrifter för motorbensin. Beträffande det aktuella fallet har krävtatt Statoil och OK redovisar det underlag som finns för hälso- ochmiljöriskbedömningen. Eftersom det presenterade underlaget inte varittillfredsställande har verket preciseråt sina krav på undersökningar.Naturvårdsverket har även utgått från att inga ytterligare mängder av detaktuella ämnet tillsätts bensinen förrän ny dokumentation föreligger. Departementet har varit i kontakt med OK och Statoil föratt förvissa sig om att några ytterligare tillsatser inte används förnärvarande. Jag förutsätter att oljebolagen stoppar fortsatt tillförsel tillsett tillfredsställande underlag redovisats. Anf, 13MARIA (): Jag vill tacka miljö- och energiministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är att Statoil för sedangick ut med en vild reklamkampanj för sin nya bensin med tillsatser, s. k.additiver. reagerade då , eftersom det inte gjortsnågra förundersökningar om produktens eventuella miljöfarlighet - detta trotsatt lagen om kemiska produkter stadgar att sådana förundersökningar skall görasoch trots att det finns en frivillig överenskommelse inom branschen om att inteanvända additiver innan en förundersökning genomförts. Jag finner det särskiltanmärkningsvärt att ett av de bolag som så uppenbart nonchalerat lagstiftningenär ett statligt företag. Flera andra bensinbolag har avvaktat när det gälleratt använda tillsatser. Historien fick dock ett bra slut. Varken Statoil eller OKkommer att sälja den nya bensinen förrän har godkäntförundersökningsresultaten. Det är naturligtvis tillfredsställande, men jagutgår från att bevakar att så inte heller sker. Såvitt jag vet ärdetta allra första gången sorh verkan av den nya lagstiftningen prövas, ochdärför är det särskilt viktigt att det visar sig att lagstiftningen verkligenhar kraft. 14 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Jag delar helt att detta är ett typfall för hur det absolut inte får gå till. Dessbättre är det också ett fall som visar att myndigheterna ingriper. Jag kan lovaatt vi inte kommer att släppa frågan förrän vi har fått ett eftertryckligtbevis för att man i fortsättningen inte kommer att kunna agera på det härsättet. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga1986/87:360 om bostadsförbättringsverksamheten i storstadsområdena . har frågat mig om vilka åtgärder regeringen ämnarvidta i avsikt att uppfylla beslut om ombyggnadsvolymens omfattningi storstadsområdena. Bakgrundentill frågan är att regeringen begärde och fick bemyndigandeatt besluta om ramar för statens stöd till bostadsförbättring på orter medöverefterfrågan i byggandet. Sådana begränsningar får beslutas av två skäl.Stödet får för det första begränsas om det behövs för att skapa förutsättningarför en tillräcklig nyproduktion av bostäder. Stödet får för det andra ocksåbegränsas om det av annat skäl är nödvändigt för att nå balans på byggmarknaden. Bostadsutskottetanförde i sammanhanget att det fanns anledning att noga överväga i vilkenomfattning och efter vilka riktlinjer rambegränsningarna borde beslutas. Storhänsyn borde därvid tas till såväl den pågående som den föreståendeombyggnadsverksamheten. Eventuella beslut som innebär att den av kommunenplanerade ombyggnadsverksamheten skjuts upp bör noga övervägas för att undvikaatt väl dokumenterade ombyggnadsbehov får stå tillbaka. Hänsyn bör också tastill sysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Detta gav regeringentill känna. Vadsom sades i debatten när behandlade propositionen om bostadspolitikenfår mig att tro att . delar bedömningen att vi nu på olika sättmåste söka begränsa det övriga byggandet i storstadsområdena. Det ärnödvändigt för att få en balanserad utveckling av byggandet och ge bättreförutsättningar för den bostadsproduktion vi behöver. Vad . Mattssonsfråga gäller är alltså enbart hur dessa begränsningar genomförs. Regeringenhar tills vidare satt begränsningar i kraft bara i de tre mest överhettadestorstadsområdena - , ochMalmöområdet. Det innebär att av ombyggnadsverksamheten ligger utanförrambegränsningarna. Regeringenhar också beslutat att inom dessa områden lägga restriktioner enbart på stödettill ombyggnader - inte på stöd till reparationer och underhåll. Det innebäratt alla akuta åtgärder kan genomföras. Regeringen har velat undvikabegränsningar som skulle kunna leda till kapitalförstöring. Regeringenhar vidare tagit fasta på vad har uttalat om att rambegränsningarnabör genomföras på ett sätt som så långt möjligt minskar störningarför den av kommunen planerade ombyggnadsverksamheten. Regeringen har därför ibeslut gett direktiv till länsbostadsnämnderna att följakommunala bedömningar vid urvalet av vilka projekt som i första hand skallkomma i fråga. Regeringen har slutligen tagit fasta också på vadriksdagen har uttalat om hänsynen till sysselsättningen. Regeringen har gettlänsbostadsnämnderna möjligheter att efter samråd med bl. a.länsarbetsnämnderna höja ramarna med en volym som motsvarar av 1986 årstotala ombyggnadsvolym om det behövs av sysselsättningsskäl. Därmed harregeringen velat ta särskild hänsyn till de inte få, men ofta små byggföretagsom är specialiserade på ombyggnad och inte orkar med att ta sig annybyggnadsprojekt. I debatten hävdas redan nu - - attregeringens åtgärder leder till ett näst intill stopp förombyggandet och till en snabbt uppkommande sysselsättningskris. Jag tycker att dessa påståenden är mycket för tidigtframförda och knappast heller trovärdiga. Syftet med regeringens åtgärder äratt få efterfrågan att ändra inriktning, så att byggsektorn nu på allvar tarsig an de stora bostadsbyggnadsbehov som vi alla väl känner till. Självfalletkommer olika aktörer att behöva ändra sin planering. Det är det vi är uteefter. Vad vi måste vara uppmärksamma på är att det vi begär av dessa aktörerinte är orimligt i förhållande till målen och att vi således inte i onödanställer byggare och byggnadsarbetare inför svårigheter. Nybyggnadsprojekt påbörjas inte över . Men likalitet kommer alla de ombyggnadsprojekt som redan fått klartecken - och denstocken växte kraftigt under slutet av - att avvecklas vinärmast har framför oss. Regeringen tar bostadsförsörjningsproblemen i dessaområden på allvar. Vi måste ge kommunerna förutsättningar att klara av dessaproblem. Regeringen kommer genom sin byggministergrupp - och i Stockholmdessutom genom den särskilda delegationen för ökat bostadsbyggande - att nogafölja den fortsatta utvecklingen. Regeringen kommer därvid naturligtvis attäven uppmärksamma vad har gett till känna. Om bostadsförbättringsverksamheten i storstadsområdena Anf.16 . (): Jag ber att få tacka bostadsministern för ettutförligt svar på min fråga. beslutade ju vid plenum att geregeringen begärt bemyndigande att reducera ombyggnadsverksamheten för år 1987.Vi som då utgjorde majoriteten och var överens om att regeringen skulle fådetta bemyndigande var också överens om att ge regeringen till känna det sombostadsministern nämnde i sitt svar till mig, nämligen att man skulle ta storhänsyn till pågående och förestående ombyggnadsverksamhet, att man inte skullestöra den kommunalt planerade ombyggnadsverksamheten och att man skulle tahänsyn till sysselsättningen på byggarbetsmarknaden m. m. När vi efterriksdagsarbetets start fick del av regeringsbeslutet, som var dateratredan den 18 december, stod det klart att regeringen gjort en nedskärning istorstadsområdena till av volym. För anser jag att det är en för stor nedskärning i förhållande till vad Om bostadsförbättringsverksamheten i storstadsområdena som avsågsi uttalande, där vi tillhöll regeringen att utnyttja fullmakten medförsiktighet. Jag tycker att regeringen har överutnyttjat detta bemyndigandeoch gjort en alltför drastisk nedskärning. Den ryckighet som har präglatpolitiken på detta område förstärks därmed ytterligare. får jag i svaret besked att regeringen därefter harvidtagit en rad åtgärder, bl. a. för att ge - såvitt jag förstår-länsbostadsnämnderna i de tre storstadsområden som har fått nedskärningar avsina ombyggnadskvoter möjligheter att av sysselsättningsskäl öka på dessa upptill av totala ombyggnadsvolym. Det är ju bra attregeringen har vidtagit åtgärder för att korrigera beslutet. Min synpunkt var emellertid att man här inte hade tagithänsyn till de farhågor som både bostadsutskottets och kammarens majoritetuttalade när det gällde att ge regeringen fullmakt att begränsaombyggnadsverksamheten. Jag har redan betygat att vi har samma meningi den här frågan. Vi vill båda åstadkomma en förändring från ett kraftigtombyggande till nyproduktion av bostäder. Ingen av oss vill åstadkommaarbetslöshet för byggarbetare eller övriga som är verksamma i branschen. Det är också med denna utgångspunkt som regeringen harförsökt hantera ärendet. Det är visserligen sant som . säger,att vi gjorde en ganska kraftig neddragning till , men i gengäld omfattaderiksdagens beslut både ombyggnad och underhåll under det att vi lät underhålletstå helt utanför denna neddragning, vilket jag tror är viktigt urkapitalförsäkrings-synpunkt. Det var också väsentligt med hänsyn tillboendekostnadernas utveckling att vi gjorde så. I övrigt kan jag säga till . att varkenhan eller jag torde behöva hysa någon oro för . Bara som enupplysning kan jag tala om för . att det i december månad 1986i beviljades lika mycket ombyggnadslån som tidigare. IGöteborg var man inte lika våldsam, men av ett helt årsombyggnadsverksamhet beslutade man där . Detta tyder på attbyggföretagen har fullt upp att göra och att det tar litet tid innan vi får sede effekter som vi båda önskar. Som jag redan har sagt, kommer viatt följa upp detta, och jag kan försäkra . att vi lägger nedstort arbete på att försöka ha grepp om utvecklingen och vidta åtgärder om såskulle visa sig erforderligt. Anf.18 . (): Jag kan förstå att det blev mycketansökningar om lånebeslut . Företagen var naturligtvis rädda förregeringens ryckighet och visste inte vilka åtgärder den skulle komma att vidtai anledning av att den fick detta bemyndigande. Vi har självfallet tyckt - vi har ju anslutit oss tillbeslutet - att det fanns behov av att i viss mån dämpa denna verksamhet. Vadjag framför allt har velat fästa uppmärksamheten på i den här frågan äremellertid de problem som kan komma att uppstå för byggarbetskraften, förbyggföretagen och för all planering av den typ där man vill göra ganskaomfattande förändringar i ettbostadsområde, inte enbart av teknisk art utan också för att få det att fungeraväl socialt. Jag konstaterar att regeringen tydligen har tagit intryckav diskussionen och vidtagit en del åtgärder för att korrigera sittdecemberbeslut. . återkommer ständigt tillklyschan om ryckighet i politiken. Menar . att vi borde ha förten politik som inte hade kontakt med verkligheten för att få en mindre ryckigbostadspolitik? Det är verkligheten som påverkar förhållandena. Skulle vi inteha vidtagit några förändringar från den tidpunkt då det fanns 40 000 tommalägenheter i landet fram till den tidpunkt då vi har en efterfrågan i Stockholmpå 128 000 lägenheter? Det är väl alldeles självklart att vi måste handlautifrån de förutsättningar och den efterfrågan som föreligger. Dessutom är det inte så, . , attbyggföretagen kunde passa på att få igenom sina lån. Vi aviserade nämligenförst att vi skulle vidta den här typen av åtgärder, och KjellA. vet precis lika bra som jag att hinner ingabyggföretag projektera några ombyggnader. Snarare var det så attlänsbostadsnämnderna gjorde vad de kunde för att bifalla de ansökningar som låginne, och därigenom fick vi denna anhopning. Om bostadsförbättringsverksamheten i storstadsområdena Anf.20 . (); Jag tycker jag har starka skäl för attkarakterisera politiken som ryckig. när det inte har funnitsintresse för eller behov av att bygga nya bostäder har från regeringens och departementetssida just ROT-programmet framställts som det stora. Man har sagt att det varframför allt detta som behövdes. Nyproduktionen var inte lika viktig längre. Omman över byter fot och skär ned verksamheten , kan dettaabsolut klassas som ryckighet. Jag tycker att . ger enriktig karakteristik av vad som har hänt. Hans påstående om att detta ärryckighet tar jag som beröm. Det vore ju en förfärlig bostadspolitik omvi skulle handla helt i konflikt med verkligheten, om vi t. ex. skulle sätta igång ett omfattande byggande när 40 000 lägenheter står tomma eller sluta mednyproduktion när det blir efterfrågan på bostäder. Jag tycker alhså att KjellA. har gjort en alldeles korrekt beskrivning av verkligheten. Vimåste, som sagt, handla i förhållande till verkligheten. Både . och jag kan beklaga attverkligheten förändrats så snabbt. Men hela den bild som har gällt under denhär tiden - - är ett uttryck för att vi har fått enbättre allmän ekonomisk utveckling, som har genererat efterfrågan. 22 . (): Det viktiga är naturligtvis de korrigeringarsom regeringen har gjort för att effekterna av beslutet inte skallbli alltför svåra. Om visst uttalande av Självfalletskall man anpassa sig till verkligheten. Vad jag pekade på var de överdrifter iargumenteringen som man från regeringens sida har använt sig av när man taladeom att det var ROT-programmet som var det stora inom bostadssektorn och attnyproduktion inte längre var så viktig. Men sedan vänder det alltså helt hastigt.Nu måste man skära ned mycket drastiskt för att återigen få ett utrymme förnyproduktion. Det tyder inte på någon särskilt god bedömning av vad somerfordrats för bostadsmarknaden. Jag måste ändå få säga - eftersom nu lägger ned så stor omsorg på och visar en sådan oro över att viskär ned ROT-programmet - att de borgerliga partierna har motioneratom att ROT-programmet skulle avskaffas. Vad skulle det ha inneburit? Och nuföreträder . de borgerliga och beklagar att vi drar nedROT-programmet. 24 . (): påstår bostadsministern något som ärfelaktigt. Vi i har i varje fall inte sagt att ROT-programmetskall avskaffas. Däremot har vi sagt att det finns en del åtgärder iROT-programmet som inte är bra, t. ex. att man stimulerar sammanslagningen avsmå lägenheter.