prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta är ändå en av de stora frågor vi står inför.Icke med ett ord har denrta fråga berörts av de borgerliga falarrta. På samma sätt är dét med skatterrta. vill särikaskatten för lågirtkomsttagarrta, förde högre fjärtsfemärtnen ochmoderaterna för de högavlönade och förmögna. Men det är ju den fakfiskapolifiken som lörtfagarrta skulle få känna av i sina plånböcker, inte vadcerttern är ute och lovar i bygderna. Därför blir min andra fråga till deborgerhga företrädarna: av era tre partiers skattepolifik skulle bli densom ni skulle försöka omsätta i praktisk handlirtg? Då avser jag irttedetaljerna utan de stora, avgörande fördelrtirtgseffekterna av skatterrta. Åvcrt rtär det gäller utrikes- och försvarspoHtikert hardet skiftats hårda ord mellan de borgerliga partierna. Först till försvarspolitiken. och gåremot folkparfiets, uppgörelse med regeringen, en uppgörelse som finartsierar dertödvärtdiga förstärkrtingarna för det svenska totalförsvaret. I stället kräverman ytterligare påslag på det militära försvaret, som man harmärkvärdigt svårt att instämma i kraven på ert irtternationell nedrustrting, I Sydafrikafrågan säger nej fill en svenskhandelsbojkott av , medan och säger ja. Man kanfråga sig hur skulle ha förhållit sig till apartheidsystemet iSydafrika om vi haft en borgerlig regering. Min tredje fråga blir: Hade detblivit en bojkott av om hade varit utrikesminister? Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m.m. Är det någonting, frågar man sig, som de borgerligapartierna har förutsättrtingar aft komma överens om? Finansministern hartidigare här redogjort för hur splittrade och tomhänta de borgerliga ståri den ekonomiska politiken, så jag skall inte lägga mer lök på den laxen. Menett vill jag ha sagt. När de borgerliga partierna artgriper välfärden och påståratt den är ett hinder för ekonomisk utveckling, då är de ute i ogjort väder. Visocialdemokrater har visat att det går att få fart på ekonomin utan aftförsämra människors trygghet. Vi har t. o. m., trots krisbekämpningen,genomfört en rad angelägna reformer def . o Barnbidraget har höjts med crtfusculapp per barn och år. För en frebarnsfamilj betyder det att barrtbidragethar ökat med . Barnbidraget har därmed nått sirthögsta nivå - såväl i löpande som i fasta priser - sedan det infördes 1948.Dessutom höjs garantinivån i föräldraförsäkringen frårt 48 fill . o Pensiortärcrna får etf tillskottpå 2 000 milj. kr. De kommunala bostadstilläggen höjs kraftigt. De pensionärersom har det sämsta ekonomiska utgångsläget - de med låg pension, högaboendekostnader och lågt bostadstillägg - kan fakfiskt få , omåret i förbättring. o Ersättningsnivån i delpensionenhöjs från . Den sänktes under de borgerliga åren. Höjningen gör detnu åter möjligt för dem som är lågavlönade, t. ex. metallarbetare ochskogsarbetare med slitsamma jobb, atf ta det litet lugnare förepensioneringen. Om var en hjärtefråga för är dettaför mig en hjärtefråga - att svcrtska arbetare som slitit hela sitt liv fårrätt till delpension. Den rätten ansåg de borgerliga partierna inte var särskiltvikfig under sin regeringsperiod. Höjnirtgen av ersäffningsrtivårt gäller församtliga delpensionärer, även för dem som redart har delpension, med den lägre,borgerliga - om jag får kalla den så - ersättningsrtivån. o Sjukförsäkringcrt förbättras ochblir mer rättvis genom aft privatanställda arbetare nu äntligen får sammasjukförmåner som andra grupper på arbetsmarknaden. Det nya systemet innebärockså förbättringar av ersättningen för vård av sjukt barn. Def gäller alla. Enindustriarbetare med genomsnittlig inkomst som är sjuk får nu drygt700 kr. mer frän försäkrirtgskassan, och han får . rner om hanstannar hemma samma antal dagar hos ett sjukt barn. är ett rikt och välmåcrtdclartd - ett lartd som har förskonats från krig, diktatur, förföljelser ochandra fasor som tillhör vardagen för många människor på vår jord. Alla länder där det råder fred och demokrati har enskyldighet att fa emot märtrtiskor som flytt urtdart krig och förföljelse. Av de 14 miljorter flyktingar som finns i världen i daglever i de fattiga länderna. En liten rännil av dcrt storaflykfirtgsfrömmcrt söker sig fill . sökte 185 000märtrtiskor asyl i något västeuropeiskt land. 15 000 av dessa kom till vårtland. kommer det förmodligen att bli över 20 000. Def är, kan man säga, iförhållande till det totala antalet flykfingar etf litet artfal. Mcrt sett iförhållande till folkmängden tar ändå emotfler flykfingar än något anrtat väsflartd. fick 17 400 persortcruppehålisfillsfårtd här. Def är rtästart 9 000 fler än året innan. FN:s flyktingkommissarie har framhållit den svenskaflykfingpolifikert som ett föredöme, Flyktingkommissariens representant iNorden, , skrev i en artikel i för knappten månad sedan atf framstår ''som ett av de mest liberala lärtderna iEuropa vad gäller flyktingpolitiken, är fill exempel ett av de få länderi som inte har introducerat oacceptabla åtgärder i sinflyktingpolitik," Av debatten kan mart emellertid få irttrycket att svcrtskflyktingpolitik blivit mer restriktiv. Mot detta talar det för varje årstigande antalet asylsökande som får stanrta här. Den ökande mängden flyktirtgar har irtneburitansträngningar på våra motiagningsresurscr. Värttefiderrta är kartske det allrastörsta problemet. Därför har regeringen tillsatt två utredningar för attkraftigt förkorta väntetiderna. Det är oerhört viktigt aft vi uppmärksammaralla de problem som kan uppstå. En korrekt och mänsklig behandling av deasylsökande är en självklarhet. Vårt land är - bortsett från några små, högljudda grupper- tämligen befriat från rasistiskå inslag. Människor i gemen vet aftinvandrarna infe är en belastning utan en tillgång. Vår vaksamhet måsteemellertid vara stor på alla tendenser fill främlingsfientlighet. Den vänskapsvecka mellart invandrare och svcrtskar somordrtades med folkrörelserrtas hjälp är ett - om än blygsamt - exempel påhur vi kan motverka atf okurtnighet och fördomar sprider sig. När vi lär känrtavarartdra ökar försfåelscrt. De opersortliga begreppcrt flyktirtgar ochinvandrare förvandlas till märtrtiskor med olika erfarertheter och med fel ochförtjärtsfer, märtrtiskor med samma rättigheter, samma skyldigheter och sammavärde som artdra, märtrtiskor som bidrar till att göra till ett ärtrtubättre laud atf leva och bo i. Jag tycker att def kartske var litet onödigt eller illavalt att som exempel på atf socialdemokratiska statsråd infeskulle ha skött sig eller uppträtt märkligt tog upp att invandrarministernsäger en sak fill utländsk publik och en artrtan fill svensk. Men för ettstatsråd kan det faktiskt inför en utländsk publik vara rimligt aft försvaraäven en tidigare regering och vad som hände , medan det är mernaturligt aft inför en svensk publik säga: Det skedde ju under en tidigareregering, så def får väl de mirtisfrarrta förklara. Det var precis vad somskedde. Den händelse som åberopades skedde under crt borgerlig justifieministermed ansvar för poliscrt, och Crt borgerlig invartdrarmirtisfer. Detta försökteändå ge en förklarirtg till. kuude naturligtvis ha gjortpå etf annat sätt. Han kurtde ha sagt att det fär de borgerliga mirtisfrarrtaförklara. Def var kartske inte något särskilt bra exempel, BengtWesterberg. Jag tycker nog atf skall kontrollera sina exempellitet bättre, om han nu fortsätter med sådana. Låt mig så gå över till inlägg.Det var långt. inledde med att fala om det borgerligasamarbetet. sade att det behöver bli bättre. Då tänkte jag: Änfligert! Jag hadeju sett de fre herrarrta ute på Råsuuda sitta uppradade bredvid Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. varandraoch applådera i takt, och där fanns det ju litet att applådera åt, kanske imotsats till ert del övrigt som de är med om. Mert rtär jag lyssrtade fill dem fillsammarts var det endajag hörde att de kommit överens om i debatten uppenbarligen attsocialdemokraterna irtte är så bra som påstod i jartuari. Det är klart att jag framhäver våra förtjänster. Det ärväl en sjukdom som vidlåder oss politiker. Naturligtvis gjorde jag def. Men detvar väl ärtdå litet väl tunt att hänvisa bara till detta ja, jagmertar 30 mirtuter, men hade nog behövt för att komma framfill något mer av innehåll i det borgerliga alternafivet. har försökt att ursäkta detta genom att sägaatt det inte kan vara som på kyrkogården, där den totala friden råder. Fyraborgerliga regeringar har ju gått i graven, så jag kan förstå om leds åt det hållet. Mert det är ärtdå ett väsentligt steg mellankyrkogården och sandlådan, . Det kunde vara artledning att försökafirtna ert plattform för ett borgerligt alternafiv någonstans där mitt emellan. lyckades inte ens redovisa moderaterrtaspolifik. Vi fick bara höra Crt crtda lång litania om hur clärtdigsocialdemokratin var. Och så nämndes ett antal konkreta exempel som vi kärtrterigen; pensionsskattcrt, engångsskatten, eller vad vi nu skall kalla den. Det ärbara det att har litet otur. fanrts enhelsida med texten; du fyller i den här kupongen hinner vårasparare få runt . Detta gäller 1986. Irtte är det så väldigt synd om dessasparare. De har tack vare en framgångsrik socialdemokrafisk ekonomisk politikfått ett sådant oerhört utbyte. Tack vare detta kommer vi faktiskt atf kurtrtage de svcrtska pensionärerna 2 000 milj. kr. i förbättringar som de välbehöver. Ett anrtat exempel som tog upp varallmärtrtyftan. Han hade väldigt roligt åt att ett statsråd åker helikopter. Viskulle kunna se på hur borgerliga statsråd flög omkrirtg, både utom och iuomlartdet, mcrt jag tycker irtte att det är särskilt intressant. Det irttressartta är att detta hartdlar om en vikfig del ibostadspolifiken. De allmärtrtyttiga bostadsföretagcrt är ett irtstrument förcrt rättvis bostadspolitik. Vi accepterar inte att man säljer bort godbifarnai det allmännyttiga bostadsbeståndet, av följande skäl. De allmännyttiga bostadsföretagen har fått statligarärtfesubventioner för atf de skall kuuna ha den bostadssocialt viktigafunkfiortcrt att ta hartd om grupper som samhällets övriga bostadskategoriericke ställer upp för. Om man skulle sälja ut de bästa delarna och låta de sämrevara kvar, skulle dcrt s. k. bruksvärdeshyrart drivas upp, vilket skulle göradet möjligt för de privata fastighetsägarna att höja sina hyror för crt storgrupp av märtniskor och samfidigt tjäna ytterligare pertgar på dcrt gruppenboendes bekostnad. Jag ser ingen som helst anledning till aft kommunernaskall kunrta tjärta pertgar på dessa statliga rärtfcsubvcrtfioncr. Vill deomvartdia dcrt delcrt av bostadsbestårtdet fill bostadsrätter får de göra det,mcrt utau de statliga rärttcsubventionerna. Vi har inget emot det. Det är tvärtom bra om man byggernya bostadsrätter. ökar bostadsbyggandet igen. Jag skulle gissa att en stordel av denna ökning är just bostadsrätter. klagar också över att det inte blir någonguldkant på tillvaron för vanliga människor. Ja, vad var det för guldkant niföreslog? Att man skulle införa karensdagar i sjukförsäkringcrt, riva upp helaATP-systemet som princip, försämra värdesäkringert i pensionssystemet, låtaarbetslösheten stiga för att nå andra, ekonomiska mål, försämraarbetslöshetsförsäkringen för dem som drabbades av arbetslöshet, driva en bostadspolitiksom ökade hyrorna och ert regiortalpolifik som ökade de geografiskaskillrtaderrta. Vad hjälper def om mart får ert guldkartt på koppen, CarlBildt, om det inte finrts rtågot i koppcrt? Det är huvudfrågan för er, attdriva politiken så att själva grundtryggheten i samhället undergrävs. Def aldrig rätta till i efterhand med några vinstandelar. Till Bertgt skulle jag vilja säga rtågot omfastighetsskatten. Att vi infe har fått igenom dcrt var ett annat exempel på enmisslyckad socialdemokratisk politik som tog upp. Det ärrikfigt att vi irtte fick igenom vårt ursprungliga förslag. Men bet ni inte ersjälva i tummen? Ni har i de borgerliga partierna alltid varit emotfastighetsskatt. Men i er iver att skapa en majoritet mot socialdemokratinaccepterade ni fastighetsskattert. Därmed står rti principiellt bakom den. Vihar nu sagt; Låt oss göra ett bra system med rullande uppräkningar. Låt ossfortsätta det resonemartget. Då kart vi kanske, som vi har gjort i en del andrafrågor, komma överens. En artrtan sak som jag tyckte var litet trist i BengtWesterbergs inlägg var påståertdet att skulle ha touat nedaidsfaran. har redovisat rtya siffror, som vi i och för sig kart varanågot gladare än;tidigare över. Mcrt i samma tag säger attsituatiorten är allvarlig, mycket allvarlig. Vi kommer att satsa så oerhörtmycket engagemartg och resurser i denrta fråga och tillsammarts göra allt vikart för att förhirtdra en svår katastrof. Jag tycker faktiskt att vi i denrtafråga skulle kuuna undvika de allra enklaste partipolitiska angreppen. var också irtrte på det borgerligaalterrtativet. sade; Vi är beredda atf ta vårt ansvar. Avgörandet liggerhos väljarrta. Vi vet att ni är beredda att gå långt när det gäller aftfå s. k. regerings-irtflytartde. Det tvivlar vi inte på. samarbetarni med Skånepar-tiet rtcre i . Mcrt rti i de borgerliga partierrta fick möjlighetert1976. Det var detta som slutade i en stor katastrof. Min redovisning här harinfe visat att rti är ett dugg rtärmare en samsyn i de stora avgörandefrågorna. Jag tycker aft det var symboliskt att när applåderna efterBcrtgt artförartde hade tortät ut och skulle gåupp i talarstolen, gick alla folkpartister ut. Vilken lysande illustratiort avmittensamvcrkan i svensk politik! Man står inte ens ut med att lyssrta tillOlof Johartsson och hans synpurtkter. Jag skulle rtågot utförligare vilja kommerttera det somBertgt tog upp om miljöfrågorrta och ge några konkreta exempel påhur vi arbetar med dem. Det finns nu ett förslag fill aktionsprogram mothavsföroreningar-rta. Regeringen har redan beslutat om långtgåertde insatserför atf rädda . a. skall kväveutsläppen minskas påkort sikt. Fosforutsläppcn skall ytterligare begränsas. När def gällerjordbruket har regeringen beslutat om förbud mot att användastråförkortningsmedel Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. fr, o, m,, Def finns två motiv till detta. Det minskar risken för gifter imänniskokroppen, och det minskar anvärtdrtingen av konstgödsel i , jordbruket. När det gäller avfall och sopor har regeringen nyligenredovisat i en skrivelse fill de skärpta regler som skall gälla föravfallsförbränning. På freonsidart har vi nu diskussioner med brartschcrt, ochflera åtgärder har vidtagits, BLa, kommer i fortsättningen attanvärtda andra material för vägfyllnad ärt freortblåsta plaster, Kariholms Brukhar bytt ut freongas mot anrtart gas i sirt tillverkrting av förpackningar. På det internationella området är oerhört aktivt.Jag vågar påstå att kanske är mer aktivt än praktiskt taget rtågotannat land. Vi har lagt fram ett femårigt forskrtirtgs- och biståndsprogram motskogsdöden. I fråga om energisystem har vi också redovisat förslag för hur viskall tackla den frågan, och vi skall återkomma med ytterligarekonkretiseringar. Vi har alltså ert lårtg rad förslag som redart ärframlagda. Vi återkommer till med ytterligare förslag. Jag kanförsäkra att vi kommer atf vara utomordentligt aktiva i dennafråga. Till hinner jag bara säga följande: Jag ärdjupt besviken över , och för den skull även vpk;s, agerande på tvåpunkter, nämligert när def gäller regionalpolitikert och rtär def gällerförslaget om ärtdrade regler för kommuual skatteutjämrting. Båda dessa förslaghade en tydlig regionalpolifisk profil. I solidaritetens rtamrt skulle destarkare delarrta av landet hjälpa de svagare. Sammanlagt skulle drygt 2 miljarderkronor ha omfördelats från i huvudsak södra, mer expansiva delar av Sverigefill de norra, från kustland fill inland i . Detta stoppades, och jagmåste säga: Det kart inte vara lätt atf försvara och förklara inför vpk;sväljare och sympafisörer i dessa delar av hur man, bara för atf se tillatt den socialdemokratiska regeringen icke fick bli för framgångsrik, kundesvika sina egna landsdelar och sina egna uppdragsgivare. är min talefid ute, herr talman. Det gick denna gäng utöver , men jag har mycket intressant att säga till , såjag skall be atf få återkomma i en senare replik. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 32 () replik: Statsministern gjorde några försök tillironiska kommentarer om atf alla borgerliga ledamöter infe hade varitnärvarartde under hela den del av debatten då de borgerliga partiledarna fördefram vår politik. Låt mig mot dcrt bakgrurtden hälsa de socialdemokratiskaledamöterna välkomna till kammaren. Ni hade i alla fall möjlighet atf lyssnatill . kart möjligtvis säga om anförandeatt det infe bjöd på några större överraskningar. Def är infe alldeles lätt attveta vad mart skall replikera pä, därför att artförandet innehöll ju praktiskttaget bara sådant som vi har replikerat på tidigare. Vad var def hade att säga? Jo, def var enlätt modifierad versiort av högmodsdokfrinen från - vi har gjortallt, vi hade is i magen, nuhar vi lyckats och rtu är det inte mer att göra. Så var det den gamladoktrincrt om de borgeriiga regeringarnas elände, om -76, om förrtcdringen -78,om eländet -79, om det bottenlösa elärtdet -82, som vi nu har lyckats häva ossupp ifrån. Har vi infe hört allt det här förut? Sedan var det som om fidcrt stod still. Den dag som är är den sista och def finns framtid. Om det som kommer i somrtiar,det som kommer , def som kommer rtästa vår och det som kommer iframtidert fartrts irtfet i def som Irtgvar Carissort hade att säga. Det var c«tal fyllt av självbcrömmel-se och tillbakablickar. Det var ett tal av dcrt typsom Artna hade crt del synpunkter på vid . Så fick vi den vartliga visart om dcrt borgerligasplitfrirtgcrt. Det ledde till ert del kortkreta frågor frårt skall försöka att åtmirtstone kommentera frågorna, även om de mest var avretorisk karaktär. frågade: Hur blir det medkärrtkraftsavvecklingen, om vi får en borgerlig regerirtg? Sedart sade hart: Visocialdemokrater har lagt fram värt förslag fill hur denna skall gå fill.Det är möjligt att jag har varit ouppmärksam och aft något konkret förslag harlagts fram utanför denna kammare under de allra senaste minuterna, men det endasom denna riksdag har fått - efter månader av överläggningar med partiledarna,efter månader av överläggnirtgar inom den socialdemokratiska rörelsen - är, somBengt påpekade, sju futtiga sidor där man förklarar atf regeringentänker återkomma om cirka e« år. Om man kallar det förslag så har man gartskalågt ställda krav, , på vad som egentligen är politik. Så fill detta med skatterna, där vill habesked. Beskedet är, Irtgvar Carlssort, atf vi samtliga borgeriiga partier villha margirtalskattesänknirtgar- i litet olika takt, mcrt vi vill ha dem såsrtabbt som möjligt. Vi talar också om att sänka skattcfrycket. Vi moderater ärlitet mer otåliga än de andra partierna på den punkten. Men den typ av politiksom ni för, där ni lägger fram skatt på skatt på skatt på skatt, avvisas frånborgerligt håll. Intressant vore atf få ett besked från : Vadhärtder ? Det som ligger bakom oss har inneburitpensionsskatt, bensinskatt, vinstandclsskatf. Det innebär nu eu sfraffskatt påbildartde av bostadsrätter i kommuuägda fastigheter. Vad är def för nya skattersom kommer under dert höst som ligger framför oss, då rti trots alltfortfarartde har ett regerirtgsartsvar som ni ju är så eminent skickade aftförvalta? Beträffande frågade statsmirtistern; Hade detblivit crt bojkott av , om hade varit utrikesminister? Medall respekt för utrikesministerpostert så tror jag irtte, herr talman, atf detär jag som styr väridsufvecklingcn och irtte heller aft det är nuvarandeutrikesministern . Men låt mig erinra om att man hade sex ellersju månaders interrt debatt irtom socialdemokratin, inrtan man lyckades samlasig kring någonting som kunde liknas vid en Sydafrikapolifik. Då blev det baraen halv politik, för man var tvingad att tillsätta en kommitté som skulleutreda resten av det som skulle bli dcu s. k. Sydafrikabojkotfen. Den somlyssnade fill inledningen av den debatten, när den började ,kunde väl ha anledning att ställa sig frågan; Hade det blivit någonSydafrikabojkott, om hade varit utrikesmirtister? Vi stårirtför stora problem. Vi sfär inför utmaningar. Aids är en av dem. Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. Def var glädjande att kartske för förstagårtgert berörde det problemet, även om def skedde i en partipolifisk polemik.Jag tycker irtte att dert frågart lämpar sig för partipolitisk polemik. Det sorti gjorde, , varirtte atf redovisa nya fakta. Hon redovisade bedömnirtgar, saker som hon intevet rtågortting om och som jag inte vet någonting om. Vi vet inte hur många sombär detta virus . Varför skall man då gå ut och säga att det inte är såfarligt som man kanske trodde , rtär vi inte vet det och närnästan alla experter som finns gör olika bedömningar. Det kanske inte varGertrud avsikt atf bagatellisera, men om def inte var det, så tyckerjag att det är viktigt att hon - eller - korrigerar dcrt härredovisrtingen. Detta är så allvarligt att det måste hanteras med allra störstaförsiktighet. talade om.1982, om 1976, om 1978 och om1979. Tiden var slut, allt hade fullbordats . hade den socialdemokratiskapolitikert uppenbarligen reducerats fill att bara förhindra att herrarJohanssort, och fick något irtflytartde över utvecklirtgertoch - möjligtvis med Crt lifcrt kompletterirtg - att med någon litenspeciallag, någon liten specialskatt och rtågot litet specialirtgripartdeförhindra den valfrihet som finns och den önskart om valfrihet som faktisktväxer sig starkare ute hos märtrtiskorna. Anf.33 () replik; berättade atf den förbättradedelpensionen fillhörde hans hjärtefrågor. Jag har all respekt för attpolitiker, också andra än jag själv, kan ha hjärtefrågor av olika slag. Jag harbara litet svårt aft förstå att det kan vara en sådart stor hjärtefråga atthöja ersäffrtirtgen för någort persort från till av den irtkomst harthade tidigare. Det irtrtebar inte att def inte skulle vara örtskvärt, om vihade oändligt stora resurser. Då skulle vi också gärna medverka till en sådanreform. Vårt problem har varit atf def finns andra saker som vi ihögre grad har sett som hjärtefrågor och som vi hellre har velat satsa på. Dithör, som väl kärtner till, att vi har velat höja vårdbidragettill föräldrar med handikappade barn och att vi har velat införa ett särskiltstatligt stimulansbidrag för att påskynda utbyggnaden av lårtgvårdert så attde gamla skall få rätt till eget rum. När jag påpekar att detta är våra prioriteringar, brukarIngvar studsa upp och säga att det är den otäckaste formcrt avborgerlig debatt hart vet, rtär mart ställer dcrt ena saken mot den andra. Menvad är det som har hänt i ? Jo, riksdagsmajorifefen harbifallit förslaget om förbättrad delpcrtsiort och avslagit förslagcrt omstimulansbidrag till eget rum och höjt vårdbidrag till föräldrar medhandikappade barn. Riksdagsmajoriteten har gjort sin prioritering, och det ären annan prioriterirtg ärt dcrt vi hade velat göra. Det artdra är för ossviktigare hjärtefrågor än delpensionen. Jag förstod att infe heller Rårtcälvcn var någonhjärtefråga för . Det hade ju varit urtderligf om hart självhade lagt fram förslag om att exploatera älvert om det hade varit enhjärtefråga. Det som bekymrar mig är atf jag infe har någon riktig känsla avatf någon annan älv heller är någon hjärtefråga för , men vikommer att slåss för att de fyra stora orördahuvudälvarna skall bevaras för framtidert, ävert om socialdemokratiskauttalanden antyder att socialdemokraterna fortfarande i verkligheten hålleröppet för en utbyggnad. höll ett väl förberett anförartde, där hanräknade upp en rad åtgärder som regerirtgert har vidtagit på miljöområdet.