prot · GA0970 · 1986-12-31 00:00:00 — Men jag tror att Margö kan ha klart för sigatt landstingen, regeringen och alla berörda parter har den allra bästa viljaoch ambition att så snabbt som möjligt bygga ut denna verksamhet. Det är hellerinte onaturligt att det kan finnas sådana här hinder som gör att man inte kankomma i gång så snabbt man önskar. Jag kan försäkra Margö Ingvardssonom att det på alla nivåer finns samma ambition som den hon har. (vpk): Under de som jag har jobbat medmammografifrågan har jag ständigt mött argumentet att vi måste ha förståelseför att det finns praktiska svårigheter. Det har varit svårigheter av typen attfå fram lokaler. Jag tycker att man borde kunna lösa sådana praktiskaproblem i storstäder som och hittalämpliga lokaler för verksamheten. Jag tycker faktiskt att det är ett blygsamtkrav. När presenterade utvärderingen av försökeni och gavs ett halvt löfte om attscreeningverksamheten skulle komma i gång 1988/89. Jäg undrar: Harsocialministern fortfarande Prot.1986/87:70 samma bedömning, att vi kommer att få screeningverksamhet under , eller är det risk för att detförsenas på grund av "praktiska Överläggningen var härmed avslutad. Om tillgången till vissa uppgifter i det centrala 12 § Meddelande om svar påinterpellation 1986/87:152 sårbarhets-och säker- Anf. hetssynpunkt Fru talman! Försvarsminister har bett mig lämna följande meddelande: "På grund av attinterpellanten var förhindrad när jag avsåg att besvara interpellation152 vill jag meddela att svaret på denna interpellation kommer att lämnasden ." 13 § Svar på fråga 1986/87:347 om tillgången till vissauppgifter i det centrala fastighetsregistret ur sårbarhets- ochsäkerhetssynpunkt Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall svara på fråga. Det centrala ADB-baserade fastighetsregistret byggs utefter hand och är avsett att innehålla lägesangivningar och andra uppgifter föralla fastigheter i riket. Det innehåller alltså uppgifter även om fastighetermed t. ex. militära anläggningar. Uppgifterna i registret är i regeloffentliga. De skyddas dock av sekretess, om det skulle skada rikets säkerhetatt lämna ut uppgifterna. Frågan om sårbarheten hos detta och vissa andra registerhar behandlats av sårbarhetsberedningen (SÅRB) i en skrivelse till regeringenden . Enligt SÅRB:s bedömning fanns det inte skäl till någramer ingripande åtgärder. SÅRB föreslog dock att det till myndigheternas ledningskulle utarbetas en informationsskrift om offentlighetsprincipen. Regeringen överlämnade skrivelsentill såvitt den gällde frågan om att utarbeta eninformationsskrift. I övrigt överlämnade regeringen skrivelse medtillhörande promemoria till data- och offentlighetskommittén (DOK) (Ju1984:06), som har till uppgift bl. a. att se över reglerna omoffentlighetsprincipen och ADB. Regeringen beslutade om en ändring iförordningen (1981:421) om säkerhetsskyddet vid statliga myndigheter. a. att myndigheterna skall samråda med överbefälhavaren, och ivissa fall också med , innan de inrättar ADB-register meduppgifter som är känsliga ur försvarssynpunkt. Enligt min mening är det inte påkallat mednågra ytterligare åtgärder från regeringens sida i denna sak. 53ULLA ORRING (fp): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Det centrala fastighetsregistrets sårbarhet blir alltmer uppenbar. Statsrådethar visserligen i sitt svar redovisat att skyddsåtgärder ochsekretessbestämmelser finns, men i verkligheten fungerar dessa inte särskiltväl. senast har man på nolltid kunnat ta fram uppgifter om militärahemligheter beträffande örlogsbasen på . Enligt mening är det synnerligen angelägetatt man genomför förändringar för att skydda uppgifter som inte bör varalättåtkomliga för främmande insyn. Det är i och för sig så att uppgifterna ifastighetsregistret är och alltid har varit offentliga. Läget är dock i dagförändrat på följande tre punkter. För det första finns uppgifterna nu centralt samlade i ettdatasystem, och därmed krävs inte som tidigare både tid och uthållighet för attfå fram viktiga fastighetsdata. I och med att ett centralt system införts kopplas för detandra rikets fastighetsbestånd samman i dess helhet. Det är visserligen ännuinte genomfört, men bl. a. enligt vad statsrådet nämnt här i sitt svar äravsikten att så skall ske. För det tredje fastställs lägesbestämningen avfastigheterna nu med stor noggrannhet i rikets koordinatsystem. Uppgifterna omfastigheternas lägesbestämningar med X- och y-koordinater är helt onödiga ochbör utgå ur registret. Dessa uppgifter har inget mål att fylla. De är tillskada för riket men till glädje för eventuell fiende som vill skaffa uppgifterom framför allt försvarets anläggningar. Jag skulle vilja att statsrådet angavnågot exempel på att sådana här uppgifter har ett behov att fylla. Jag anser dessutom att fastighetsregistret bördecentraliseras till länen och inte, som sker. Minfråga blir: Stöder statsrådet den uppfattningen? Jag tror att en sådan ordningskulle minska tillgängligheten och försvåra för obehöriga att komma överviktiga uppgifter i registret. Om tillgången till vissa uppgifter i det centralafastighetsregistret ur sårbarhets- och säkerhetssynpunkt Värdet av lägesbestämningen av fastigheternaär så uppenbart att jag inte skall närmare kommentera den frågan. Däremot villjag göra alldeles klart att sekretessbestämmelserna naturligtvis gäller ävenefter det att vi fått ett på detta sätt centralt upplagt register. Från dettafår inte lämnas ut några som helst uppgifter som rör totalförsvaret och somskulle kunna vara till men för rikets säkerhet. Beträffande det exempel som nämns ifrågan har jag inhämtat att det över huvud taget inte rörde sig om någrasekretessbelagda eller eljest för försvaret menliga uppgifter. 55ULLA ORRING (fp): Detta fall, som har refererats i en tidning,har visat att datan öppnar militära lås. Registret var omstritt redan när detinfördes . Man befarade att just denna situation skulle uppstå.Registret är offentligt så till vida att den som ber om faktauppgifter hoslänsmyndigheten får dem. Prot.1986/87:70 , Det är klart att när det i detta register står att ägarentill fastigheten är fortifikationsförvaltningen är det ganska lätt att förståvilken handling och vilken fastighet det rör sig om. Enligt min uppfattningskulle det räcka om man hade en vanlig gatuadress i detta fastighetsregister.Och registret bör absolut inte vara sammankopplat med ett centralt register.Det räcker att det finns hos länsmyndigheten. Än en gång vill jag fråga statsrådet om han inte delar minuppfattning på denna punkt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1986/87:356 om strukturplanen för har frågat mig om staten sommajoritetsägare i kommer att tillåta att uteslutande affärsmässighet ochbörsintroduktion av skall få förorsaka arbetslöshet och ökad regionalobalans. För en stabil utveckling av är en långsiktiglönsamhet en nödvändighet. Detta gäller de statliga företagen lika väl somandra företag som agerar på konkurrensutsatta marknader. Endast lönsamhetskapar den ekonomiska basen för erforderliga investeringar, marknadssatsningaroch utvecklingsarbete. Det underlag till strukturplan somföretagsledningen i nu diskuterar med de fackliga organisationerna vidföretaget är inte kopplat till en eventuell framtida börsintroduktion av regeringens proposition till angående sägs endast att anhållanom notering på skall ske när det är möjligt med hänsyntill företagets ekonomiska ställning och övriga förhållanden. När en sådannotering kan bli aktuell går inte att säga . I propositionen harregeringen förbundit sig att börsintroduktion skall ske års utgång.Om inte detta kan ske med hänsyn till förhållandena i har staten utfästsig att medverka till att det skapas en marknad för aktierna. Köpeskillingen skalli detta fall motsvara aktiernas verkliga värde. 57LARS-OVE (vpk): Regeringen är ju bärare av statens ägaransvarför och har tillsatt en ny styrelse och upprättat ett nytt avtal med nya ägarei pensions-och försäkringsbranschen. I detta avtal talar man uteslutande omstrikt affärsmässighet och börsintroduktion under vissa villkor. Det svar som jag har fått av industriministern är kopplatendast till det . Men man kan inte undgå att se att verkligheten för SSABoch SSAB-ledningens strukturplan, efter de presentationer sorh har gjorts, ärgrundad just på detta avtal och upprättad med hänvisning till den grundförutsättningsom finns i avtalet. Detta bygger man den strukturella förändringen på. Vad har dåregeringen, som är bärare av detta avtal, för ägaransvar? här lägetvill man tydligen ta bort 2 200 jobb. Enligt SSAB-ledningens presentation ärdet ungefär lika många som hotas, dvs. det är ungefär 5 000 jobb som hotas, ominte dessa förutsättningar uppfylls, nämligen de sidoverksamheter som skallvara så effektiva. Då frågar man sig: Vad säger ägaren? Vilkaersättningsarbeten har man planerat? Man kanske har en långsiktig plan framöver.Uppträder regeringen precis som alla andra stora ägare, t. ex. , som drarsig undan Bergslagen konsekvent trots att industriministern och regeringen sagtatt de skall ta sitt ägaransvar? Min fråga till regeringen, som bär ägaransvaret, blir alltså:Tänker man lägga ner dessa verksamheter och helt rått kasta människor ut iarbetslöshet? I så fall är det någonting nytt vad gäller svensk stålindustri,en basindustri. Jag vill upprepa att de föreslagnastrukturförändringarna inte har någonting att göra med ägarförändringarna inomSSAB eller en eventuell börsnotering av företaget. Det finns inget beslutom en ny strukturplan för . Företagsledningens förslag, som togs fram efterett enhälligt beslut i företagets styrelse, behandlas nu på det sätt som detfinns avtal om inom . De fackliga representanterna i styrelsen deltog i detenhälliga beslutet om att ett strukturarbete skulle igångsättas och att enstrukturplan skulle utarbetas samt hur detta arbete skulle bedrivas. Jag vill upprepa vad jag sade i frågestund itorsdags, att det är helt nödvändigt att strukturarbetet bedrivs i närasamverkan med de anställda och deras organisationer. Jag vill tillägga att iden mån strukturförändringar får negativa sysselsättningskonsekvenser, måsteföretaget ta sin det av ansvaret för ansträngningarna att bredda näringslivetoch skapa nya arbetstillfällen. Vad gäller samhällets ansvar vill jag upprepavad jag sagt tidigare här i , nämligen att regeringen inte kommer attlämna de anställda stål- och gruvarbetarna i sticket. 59 (vpk): Fru talman! Beträffandedet sista industriministern sade vill jag bara säga att det är regeringen sombär ansvaret. Om man överlåter hela ansvaret på 'kan vi förutse följdernaav detta. Då kan det bli väldigt besvärligt om man bara satsar 10 miljoner -visserligen som första insats - när det gäller t. ex. och detfortsatta arbetet i det sammanhanget. Här handlar det om var den svenskabasindustrin egentligen ligger i regeringens politik. Skall det vara en viktigdel i regeringens politik att ta sitt ansvar här, eller gäller speciellaförutsättningar? Såvitt jag förstår har regeringen definitivt bytt fot ochsäger nu: Den här näringen har precis samma förutsättningar som alla andranäringar, t. ex. den nya tekniken och databranschen, och samma lönsamhetskravskall gälla. Jag kan bara konstatera att de fackliga orgsnisationernnär på kollisionskurs med SSAB-ledningen. Min förhoppning är naturligtvis attde fackliga organisationerna är så starka att de kan förhindra allt detta. Härhandlar det om regeringens ansvarstagande. Är man beredd att kasta ut människori arbetslöshet utan att ha någonting att sätta i stället? Man har inte allspresenterat vad man har att erbjuda. Prot;1986/87:70 Det är väldigt viktigt att man, när man ser påstrukturplansar-betet inom , också uppmärksammar att det framlagts förslagtill investeringar. Detta vill man gärna förtiga i olika debatter-det vill Lars-OyeHagberg också göra . I de förslag som utarbetats ingår investeringsplanerpå ungefär 1 000 miljoner, över 1 miljard, i den svenska stålindustrin, varavungefär hälften i för att utveckla de produkter där kan blikonkurrenskraftigt. Det är viktigt att ser om sitt hus medan tid är, dvs.att man satsar på utvecklingsbara produkter. Endast det som är utvecklingsbarthar ju framtiden för sig. 61 (vpk): Investeringarna ger på sin höjd nya jobb för 100 personer.Däremot kastas 2 200 ut i arbetslöshet och lika många hotas av arbetslöshet,med inriktningen i den nya SSAB-planen. Det är, såvitt jag förstår, detviktigaste enligt de grundförutsättningar som SSAB-ledningen torde ha. Menfacket anser att finvalsverket i , i ,elektrostålverket i och gruvorna kan med samma medel drivas vidare.Dessa enheter anser de anställda vara fullt ut i skick att drivas vidare. Menregeringen har tydligen inte den uppfattningen. Regeringen har sagt att dettaskall skäras bort. SSAB-ledningen har tydligen uppfattat det. Deras budskap ärju att detta inte tillhör deras s. k. kärnaffär. Det tillhör inte hellerhuvudspåret för . Det är tydligen något helt annat man är ute efter när detgäller framöver. fortsätter att förenklasambandet mellan investeringar och framtid för ett företag. Det är viktigt attdet sker investeringar i ett företag för att garantera företagets fortbestånd.Det är inte ointressant att en miljard investeras i , så att företaget blirkonkurrenskraftigt när det gäller de produkter där man kan ligga främst på deinternationella marknaderna. Jag skulle kunna ge många exempel på hurdet går för stålföretag som inte ser om sitt hus medan tid är, utan bara låterutvecklingen gå. Jag tror emellertid att han har förmågan att själv leta rättpå dem runt om i . De investeringar somföretagsledningen har föreslagit är betydelsefulla för företagets fortbeståndoch för att säkerställa de tusentals jobb som finns i . Det voremycket dystert, om de statliga företagen inte så såg om sitt hus för att göraframtidsinvesteringar i de produkter som är viktiga för marknaden. Anf.63 (vpk): Jag är helt överens med industriministern om att det skallske framtidsinvesteringar. Men vi skiljer oss tydligen i uppfattningen om undervilka förutsättningar de skall ske. Jag har länge ivrat för de investeringarsom skall ske i Domnarvets bredbandverk. De investeringarna är en förutsättning. Men frågan är om investeringar i det som kallassidoverksamheter bara skall släppas, därför att de inte är strikt affärsmässigtlönsamma, eller om man kan göra de investeringarna ändå för att de skaparsysselsättning och är ett viktigt bidrag till svensk stålnäring. Regeringen hartydligen helt släppt den saken och investerar inte ett enda dugg. Man vill t.o. m. lägga ner de sista gruvorna i . Överläggningen var härmed avslutad. Om beskattningen av handeln med aktieoptioner 15§ Svar på fråga 1986/87:338 om beskattningen av handeln med aktieoptioner har frågat statsrådet . Å. om han avser att föreslå några åtgärder för att hindraverkningarna av en dom i regeringsrätten avseende rätten till avdrag vidhandel med aktieoptioner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan. Den av uppmärksammade beskattningsfråganövervägs inom . Innan dessa överväganden haravslutats är jag inte beredd att ta ställning till frågan om regeringen börvidta några åtgärder på området. 65 (): Tack för svaret på min fråga. Jag erkänner gärna att det finns både fördelar ochnackdelar med aktieoptioner. En fördel är att den enskilde aktiespararen genomoptioner kan minska sitt risktagande. Utländska erfarenheter visar för övrigtatt det främst är mindre aktiesparare som sysslar med optionshandel. En nackdelär att verksamheten är ganska komplicerad och svårbegriplig för dem som intehar speciell kunskap på området. Trots att verksamheten varit i gång harhandeln med standardiserade optioner nått en stor omfattning. Därmed följerockså kravet på fasta spelregler. gjorde en framställning till regeringen om en lagreglering avverksamheten. En sådan lagreglering hår emellertid låtit vänta på sig. Iavvaktan på ett regeringsförslag har de som handlat med optioner förlitat sigpå att kapitalvinstkommitténs förslag rörande aktieoptioner, som måstebetraktas som skatteneutralt, skulle gälla. Ett förhandsbesked frånriksskatteverket går i samma riktning. Mot denna bakgrund är det fullt förståeligt attregeringsrättens utslag , med väsentligt minskade avdragsmöjligheter,kom som ett dråpslag för många. Eftersom domen inte kan överklagas är det blottregeringen som kan göra något åt den prekära situation som många, som handlat igod tro, råkat i. Det är naturligtvis positivt att regeringen nu långt om längeöverväger frågan. Jag har dåtvå följdfrågor. För det första: När kan man förvänta sig ett Om den statliga upphandlingen av entreprenadtjänster lagförslag?Den osäkerhet som råder på optionsmarknaden är naturligtvis inte bra. Fördet andra: Mot bakgrund av att många med viss rätt trott attkapitalvinstkommitténs förslag och förhandsbesked skullelagfästas undrar jag om finansministern kan tänka sig att det blivandelagförslaget, om det kommer att medföra bättre avdragsrätt, också omfattar 1986års optionshandel. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1986/87:344 om den statliga upphandlingen av entreprenadtjänster har frågat mig om regeringen ärberedd att vidta åtgärder med avsikt att klargöra för myndigheterna att allupphandling av entreprenadtjänster skall ske i enlighet medupphandlingsförordningen, så att flera företag får vara med att lämna anbud. Mitt svar är nej. Skälet härtill är enkelt. Jag bedömerdet inte vara rimligt att regeringen i särskild ordning skall behöva klargöraför myndigheterna att gällande förordningar inom detta eller andra områdenskall följas. Jag vill erinra om att enligt dels sininstruktion, dels upphandlingsförordningen har ålagts särskilda uppgifter inomdetta område. För att underlätta för myndigheterna har gettut en särskild publikation som förutom upphandlingsförordningen ochriksrevisionsverkets föreskrifter till förordningen också innehåller av verketutgivna allmänna råd samt vissa kommentarer. Vad gäller de konkreta fall nämner i sinfråga vill jag säga följande. har i en skrivelse tillregeringen ifrågasatt i län agerande i samband medförhandlingar om att överlåta delar av städningen till ett statligt ägtaktiebolag. Handelskammaren har hemställt om att regeringen ger länsstyrelseni att i ifrågavarande ärende infordra anbud från fleraleverantörer. Skrivelsen har remitterats till , som nyligenhar inkommit med sitt yttrande. Beredningen är inte avslutad. 67 (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Den har föranletts av det faktum att länsstyrelserna i ochUppsala län har upptagit förhandlingar om att överlåta delar av städningen tillett statligt ägt aktiebolag. Något upphandlingsförfarande har inte föregåttförhandlingarna, och inga andra företag har blivit tillfrågade. Om denstatliga upphandlingen bedrivs på det sätt som det här exemplet visar,omöjliggörs en konkurrens på lika villkor mellan statligt ägda bolag ochövriga, privata företag inom resp. bransch. Jag anser att de här två myndigheterna har handlatfelaktigt, och jag vill fråga om finansministern instämmer i denna bedömning.Stat,och kommun upphandlar ju varor och tjänster för åtskilliga miljarder kronorvarje år. är förmånga företag en viktig marknad, vilken inte bör reduceras genom att detoffentliga av doktrinära skäl bedriver en dyrbar egenregiverksamhet ellerfavoriserar statliga företag. En breddad och fri marknad ger små och medelstoraföretag ökade förutsättningar. Upphandlingsförordningen måste alltsårespekteras. Jag vill fråga finansministern, om han under beredningen avärendet är villig att ge ett ordentligt stöd när det gällersignalerna till de övriga statliga myndigheterna. Det har ju i många sammanhanghänt att rapporter inte har fått den uppmärksamhet som deförtjänat. Här har finansministern verkligen möjlighet att ge tydligasignaler. Om en parlamentarisk skalteberedning Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1986/87:354 om en parlamentariskskatteberedning har frågat mig omregeringen avser att tillsätta en parlamentarisk skatteberedning. Regeringen aviserade i finansplanen att den avser attinbjuda oppositionspartierna till överläggningar om skattepolitikens framtidainriktning. En sådan inbjudan korhmer att utfärdas . Ett av syftena med överläggningarnabör enligt min uppfattning vara att utröna huruvida förutsättningar föreliggeratt tillsätta någon form av kommitté eller expertgrupp med parlamentarisksammansättning och med uppgift att utarbeta förslag till reform av i förstahand inkomstbeskattningen. Innan dessa överläggningar har ägt rum vill jag intebinda mig för någon viss procedur när det gäller skattefrågans fortsattahantering. 69KARL-ANDERS (); Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Vi har i vårt land inte bara för höga skattesatser utanäven ett mycket komplicerat skattesystem. Det är krångligt och svårt attöverblicka både för den enskilde skattebetalaren och för småföretagare, som ejhar ekonomiska möjligheter att till sig knyta skickliga skatteexperter.Emellanåt har det gjorts försök till förenklingar, men dessa försök verkar oftaha komplicerat skattesystemet ytterligare. Enda sättet att verkligen åstadkommaförenklingar är tydligen att göra en radikal omläggning av vårt skattesystem. Eftersom skattesystemet i så hög grad påverkar långsiktigabeslut om sparande och investeringar anser vi från det nödvändigt attetablera ett nytt skattesystem, vars grundläggande principer ligger fast underen mycket . Den svenska samhällsekonomin är inte betjänt av ideligaskatteförändringar vid regeringsskiften. Det är nödvändigt att en genomgripandereformering av skattesystemet samlar ett brett parlamentariskt stöd. Regeringenhar ett ansvar för att tillsätta en parlamentarisk utredning. Vid en sådan radikal omläggning är det viktigt attskattesystemet omfattas av verkligt förtroende av den enskilde skattebetalaren.Brist på förtroende medförobönhörligt ökade risker för skatteflykt. Den skattskyldige skall också kännaatt myndigheterna strävar efter rättvisa i systemet och att skattebördanfördelas efter bärkraft. Men måste skattesystemet stimulera tillökade arbetsinsatser, företagande och sparande. Jag hoppas, fru talman, att finansministern liksom vi icentern skall anse det så värdefullt med en bred utredning att han tillsätteren parlamentarisk skatteberedning. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1986/87:352 om prisstoppet har frågat mig hur längeprisstoppet avses gälla. Prisstoppet gäller tills vidare. Jag kan inte angenågon tidpunkt när det upphör. Regeringen har haft överläggningarmed företrädare för en rad branscher om prisutvecklingen och omkostnadsutvecklingen . Dessa överläggningar kommer att vara en delav underlaget för regeringens fortsatta överväganden kring prisstoppet. 71 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,även om det substantiellt är mycket magert. Den helt övervägande delen av ekonomer och andra bedömareär ense om att ett generellt prisstopp är ett föga verkningsfullt vapen ikampen mot prisökningar och inflation sett över en något längre tidsperiod.Även finansministern har gett uttryck för denna insikt. När prisstoppet upphör att gälla slår det underprisstoppets giltighet ackumulerade behovet av prishöjningar i regel igenom medfull effekt. Det är dessutom så att förväntningar om eller hot om kommandeprisstopp kan locka till att höja priserna . Det gäller så att säga atthöja innan det väntade prisstoppet blir en realitet. Det sakliga värdet av ettprisstopp som inflationsdämpande instrument är således ibland t. o. m. negativt,i vart fall vid tätt återkommande prisstopp. Den socialdemokratiska regeringenhar infört prisstopp . Det kan dock bland allmänheten finnas ett psykologisktvärde av ett prisstopp. Det finns konsumenter som tror sig ha fördel avprisstoppet. Man kan alltså beskriva införandet av ett generelltprisstopp som sakligt sett omotiverat och som för vissa konsumentervilseledande. Även på denna punkt har finansministern framfört liknandetankegångar.