prot · GA0925 · 1986-12-31 00:00:00 — Trisslotteriet introducerades heltnyligen, och lotterna började att säljas den 29 september1986. Det är bolaget och dess styrelse som handhar bolagetslotteriverksamhet, inom ramen för det tillstånd för lotteriverksamheten somregeringen utfärdat. Lotteriet i fråga har funnits endast . Jag är medhänsyn härtill inte beredd att aktualisera någon ändring i gällande regler. 46STEN i (m): Den här frågan handlar egentligen inte om speloch dobbel utan om principer. 1979 förbjöd så gott som enhälligt spel påenarmade banditer. Det var bara som var emot förbudet. Enfyrstämmig kör radade upp negativa sociala konsekvenser av spelet. , 1986,har staten startat ett spel som är mångdubbelt värre. I morgon bittida kommerman att släppa loss lotter för 90 milj. kr. De kommer att vart' slutsålda kväll. Jag kan bara konstatera att ett gammalt ordspråk åter äraktuellt: när far super är det rätt. Banditerna fanns trots allt till påkrogar, som är ganska hårt kontrollerade. Triss säljs på 8 000försäljningsställen -tobaksaffärer, livsmedelsbutiker "seven-eleven"etc. Jag kan inte förstå konsekvensen i detta: När staten skalltjäna pengar.på spel gör det ingenting om människor får sociala problem, närprivata företag vill göra det blåser man i stora domedagsbasunen. Jag kan, fru talman, bara konstatera att statsrådet ochsocialdemokratin har aktualiserat det gamla ordspråket från medeltidensjesuiter: ändamålet medlen. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1986/87:126 om svarttaxiverksamheten har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta i anledning av transportrådets utredning om den framtidataxiverksamhetén och om jag avser att för lägga fram förslag om skärptasankdoner för dem som bedriver svarttaxiverksamhet samt när ett sådant förslagkan beräknas föreligga. Först vill jag erinra om att enligt yrkestrafiklagen densom driver yrkesmässig trafik utan dllstånd kan dömas dll böter eller fängelsei högst . Sanktionen kan alltså bli ganska hård. Som jag nämnde imitt svar dll är problemet svarttaxi svårt attangripa med polisiära metoder, irite mirist med hänsyn dll de beviskrav somgäller och de resurser som krävs. Den praktiska lösningen som jag såg den varfrämst att i storstadsområdena - där problemet föreligger - öka tillgången påtaxi och på så sätt begränsa utrymmet för svarttaxi. Den utredning som avser är transportrådetsutvärdering av Taxi-80-systemet. Ett av rådets förslag var där att öka antalettaxitillstånd i storstadsområdena. Det har jag också medverkat till. gav regeringen efter överklagande ett 60-tal nya tillstånd i området. utredning ingår i de överväganden om enavreglering av taxi som med hög prioritet är på gång inomkommunikadonsdepartementet. Jag vill i sammanhanget hänvisa till proposition1986/87:5 om vissa yrkestrafikfrågor som behandlas av . Iövervägandena ingår problemen kring svarttaxi. 48GÖRAN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag förbryllas dock litet grand över det korta och snäva perspektivsom kommunikationsministern har. Jag hade nog av detta dugliga statsrådförväntat mig ett något vidare perspektiv på denna fråga. Vi har ett problem, fru talman, det är vi ense om.Lösningen på detta problem, liksom på andra problem, bygger inte bara på enåtgärd utan på kombinationen av åtgärder. Kommunikationsministern redovisar framtida åtgärder,innebärande fler taxitillstånd, men han har egentligen inte något att komma medi det korta perspektivet när dét gäller att så att säga sanktionera bort ettproblem lika väl som man bygger bort ett problem. Detta brott mot yrkestrafiklagstiftningen ärinte ett brott bara mot trafiklagstiftningen. Man kan säga att det är ettsocialt moralupplösande brott. Vi håller efter yrkestrafikkåren med allehandaavgifter och skatter. Den pressas hårt ekonomiskt i sin rörelse. fårförarna se folk i privata bilar ta kunderna framför ansiktet på dem. I denna kammare kommer vi inte så sällan att tala omillegal konkurrens. Jag vill säga, fru talman, att detta är illegal konkurrensupphöjd till 3. Detta är en oerhört osund illegal konkurrens. Det skulledärförkännas tryggt och skönt för droskägarna och åkarna i detta land om staten stodupp bakom deras rygg och genom ytterligare skärpning av sanktionerna i detkorta perspektivet visade att man stod bakom de seriösa företagarnas rygg ochhjälpte dem med problemet. Jag skulle vilja att statsrådet gick upp italarstolen och något kommenterade just det korta perspektivet, nämligensanktioner, stränga sanktioner, mot ett vidrigt brott. Vi är överens om attdet skall finnas sanktioner, och som jag sade är de ganska stränga redan inuläget. Men när man talar om det korta perspekdvet vill jag betona attöversynen av taxiverksamheteri inte är insatt i något särskilt långsiktigtperspektiv längre. Vi hoppas kunna lägga fram förslag i avreglerande riktning redan1988. Det skulle då verka underligt om vi nu på något väsentligt sättförändrade reglerna i fråga om detta. Huvudproblemet är ju att man måste ryckaundan grunden för svarttaxiverksamheten genom att se till att det finnstillräckligt många riktiga taxibilar ute i framför allt storstadsområdena - såatt alltså underlaget för denna verksamhet försvinner. 50GÖRAN (): Jag får tacka statsrådet : Jag tolkar statsrådets inlägg så, att man nu gör enlångsiktig justering av taxitillstånden när man släpper dem fria och folk fåretablera sig. Brottslingarna kommer vi aldrig ifrån om vi inte ser till att defår ett kännbart straff: Såvitt jag har kunnat förstå av de uppgifter som jag harinhämtat från polismyndigheter är detta; precis som statsrådet säger, ett svårtproblem. Men dessa brottslingar döms också till mycket lindriga bötesstraff. Jag villgärna säga, fru talman, att denna olagliga verksamhet inte handlar Om upprustningen av vägar och järn vägar i om attköra in en hundralapp e. d. per kväll, utan det rör sig om tusentals, kanskedotusentals, kronor som inte blir föremål för beskattning och som de seriösaägarna inte får del av. Det är detta, fru talman, som är det allvarliga. Jaghoppas nu att talet om att något skall hända 1988 också innebär att vi får enskärpning av lagstiftningen i det som jag brukar kalla det korta perspektivet,1988. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1986/87:134 om upprustningen av vägaroch järnvägar i har frågat mig om järnvägarnapå väskusten kommer att rustas upp fr. o. m. /87 och omregeringen tänker investera i en motorväg genom . Hon har vidare frågatom hur finansieringen av motorvägen skall ske. I fråga om har en angelägen fortsattupprustning redan påbörjats enligt den nordiska handlingsplanen för ekonomiskutveckling och full sysselsättning. Dubbelspår kommer att anläggas på tredelsträckor för totalt 255 milj. kr. Finansieringen var ursprungligen tänkt attske med medel från den nordiska investeringsbanken. Med hänsyn till att detnumera är lämpligare att finansiera investeringar över statsbudgeten harregeringen föreslagit ett särskilt anslag för ändamålet. I fråga om är det så att den tillhör riksnätet.Det betyder att banan skall finnas kvar och att det är SJ som har att taställning till investeringsbehovet för att en acceptabel trafikstandard skallkunna uppnås. Enligt vad jag har erfarit planerar också SJ vissa investeringari banan. Vad gäller fråga om motorvägen mellan ochUddevalla har på regeringens uppdrag tagit fram en arbetsplan fördenna. Arbetsplanen prövas av . Finansieringen av nämndamotorvägsutbyggnad har redovisats av regeringen i kompletteringsproposidonen(1985/86:150). I denna anges att regeringen avser att utnyttja en särskildordning. Utlåningsordning för Nordiska Investeringsprojekt (UNI). Slutligtbeslut om finansieringen av motorvägsutbyggnaden kommer emellerdd att fattas förstnär det finns en fastställd arbetsplan för denna. Anf.52 (vpk): Tack, , för svaret. Att jag ställde dennafråga beror bl.a. på att jag vet att det i samband med ett seminarium iFalkenberg för sedan kom fram mycket stark kridk från partikamrater dllSven Hulterström mot att de satsningar i på dubbelspår som man skulleha velat ha där inte gjorts. I budgetpropositionen kunde vi ju läsa precis detsom här säger, att man skulle göra satsningar på olika områdenpå . Det är alltså gamla löften som ännu inte är uppfyllda. Det är väldigt bra att dessa satsningar för 255 miljonerändå görs. Litet märkligt är det kanske att man inte tar emot pengar frånNordiska investeringsbanken. Men som sagt: Flera människor i villha klart besked om uppbyggnad av dubbelspår. Exempelvis falkenbergsborna ärväldigt nyfikna. Beträffande är det visserligen SJ som skall setill att någonting händer och bestämma om investeringarna. Men jag vet att bådeSJ-folk och människor i är väldigt intresserade av att få veta om deverkligen har regeringens stöd för fortsatt utbyggnad och upprustnirig, somverkligen behövs där. Jag undrar också om läget verkligen är så bekymmersamt närdet gäller satsningar på järnvägen som ibland görs gällande. 2 miljarder iunderskott, som brukar nämnas som ett skräckexempel, är egentligen litetjämfört med satsningar och underskott på järnvägen i andra länder i . 53 Kommunikationsminister : Frutalman! Det är nog ett missförstånd från sida när hon säger attdet kom fram kritik i samband med en konferens i . Den kritik som harfunnits kom fram efteråt. Men då gällde det inte, såvitt jag förstår, någragamla löften om att bygga upp dubbelspår i . Några sådana löften haraldrig givits, utan det handlade om vem som skall finansiera en eventuelldubbelspårsuppbyggnad i . har ju bestämt att det i fråga omfinansiering av sådana investeringar numera skall ske en förhandling och enuppdelning av kostnaderna mellan de lokala trafikhuvudmännen och, som i dettafall, SJ. Sådana förhandlingar pågår fortfarande. De planerna är ännu inteavskrivna, utan man håller fortfarande på att diskutera dem. När det gäller svarade jag på en fråga i att det görs investeringar även där men att det i första hand, som jagsade i svaret, är SJ:s sak att prioritera investeringsplanerna. 54 (vpk): Jag vet att det är SJ som skall göra allt detta. Eftersomde 2 miljarder i underskott som SJ har ständigt i debatten beskrivs somnågonting alldeles förskräckligt, är jag intresserad av att få veta om SvenHulterström ser på detta med så bekymrad min som man kan tro ibland när manläser tidningar eller hör uttalariden. En jämförelse med andra länder i ,som jag snuddade vid i mitt förra inlägg, ger vid handen att medan SJ i Sverigegår ihop till , gör västtyska det dll bara . , för attdra en parallell. I är det liknande siffror. Det är ju väldigtintressant, för där har verkligen miljödebatten gjort att staterna satsat påjärnvägen. Man talar inte om underskottet som så förskräckligt som man gör häri . Tvärtom ligger den svenska järnvägen jämförelsevis mycket bättretill. Det är viktigt för människorna i och attfå veta vad man har att vänta av regeringen i fortsättningen när det gällersatsningar som SJ inte anser sig mäkta med. Om upprustningen av vägar och järn vägar i 8 protokoll 1986/87:23-28 Om omhändertagande av barn i samband med utvisning Skulle det bli såatt SJ kommer att gå med ettunderskott i tvåmiljardersklassen om några år-det är ju detta somdiskuteras-tyckei" jag att det låter ganska bekymmei-samt. Men jag hoppasatt detta inte skall behöva inträffa. Som det är nu finns det inte bara bekymmer utan ocksåglädjeämnen i SJ:s verksamhet. Jag vill bl. a. påminna om att SJ harfått bemyndigande att investera i snabbtåg. Detser jag som en framtidssatsning för SJ:s del. Det finns bekymmer, men det börinte glömmas bort att det som sagt också finns mycket intressantaframtidsprojekt inom SJ:s verksamhet. 56 (vpk); Det är verkligen tacksamt med satsningar på SJ över huvudtaget, eftersom bilbranschen och bilindustrin ligger på stenhårt för att få enannan politik till stånd. Vi har fått en broschyr frånBilindustriföreningen, där man jublar över att visar prognoser påatt personbilsbeståndet kommer att öka med ungefär en halv miljon bilar framtill . Det är ett argument som används av ScanLink-konsortiet och andraför satsningar på framför allt motorvägarna. I det läget är det mycket viktigt att ochregeringen gör tydliga markeringar till förmån för miljön och för att rädda denskog som vi har bl. a. i . Fortsatta satsningar pä SJ måste ske. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1986/87:106 om omhändertagande av barn i samband med utvisning har frågat justitieministern ompolisen har rätt att tvångsomhänderta barn och skilja barn från dess anhöriga isamband med utvisning. , Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. . . Utlänningslagen ger möjlighet för en handläggandemyndighet att ta barn i förvar om "synnerliga skäl"föreligger. Den nu gällande ordningen infördes i samband med en allmän översynav lagen (1984:595 50 §) efter förslag från invandrarpolitiska kommittén(SOU 1983:29). Av, motiven till lageri (prop. 1983/84;:144 s. 112) framgår attsådana "synnerliga skäl" kan föreligga t. ex. i samband medverkställigheten av. är dock klart uttryckt att detendast är i undantagsfall som denna möjlighet får användas. Av motiven framgårockså att nian bör undvika att skilja familjemedlemmar åt. kan dockmyndigheterna ställas inför en situation där en familj splittras genom attnågon eller några av medlemmarna håller sig undan. Lagen ärrestriktiv när det gäller förvarstagande av barn. vunnaerfarenheter har det dock visat sig att det är angeläget att ytterligare stärkaskyddet för barnen, särskilt för de yngre barnen. Jag har därför redan aviseratatt bestämmelserna skall ses över; Det är möjligt att lagen kan göras tydligareoch att motivuttalandena kan utformas på ett klarare sätt. Det får enligt minmening inte råda någon tvekan om att samhället skall ge barnen ett så starktskydd som möjligt. Om omhändertagande av barn i samband med utvisning 58 JNGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret. Ett litet barn på 16 rriånader arresteras av ett stortantal beväpnade poliser och placeras i häkte, bevakat av ett vaktbolag. Polisen tycker att det är ett riktigt tillvägagångssätt. Ochingen officiell person har heller sagt att polisens handläggning varfelaktig. Det sägs inte heller i det svar som jag får . Jag har ju frågatjustideministern om polisen har gjort fel eller inte, och haren annanofficiell person, nämligen invandrarministern, möjlighet att säga att det varett felaktigt handläggnings-sätt. Anledningen till arresteringen var enligt polisen att mantrodde att man skulle kunna få tag på föräldrarna på detta sätt. Man kidnapparalltså en flicka för att på så sätt kunna idkautpressning mot föräldrarna. Det är otroligt att något dylikt kan hända i vårtland. Visseriigen har hela flyktingpolitiken skärpts, men harnågonting sådant här skett - åtmiristone inte som jag har vetskap om; Jag tolkar svarså, att lagen skall ses över, för att liknande ingrepp, gripanden ocharresteringar inte skall få förekomma i, fortsättningen och att den kränkningav det allmänna rättsmedvetaridetsom har gjorts inte inträffar en gång till.Meri, , vad skall vi göra med den fyraåring som sedan tre veckordllbaka också sitter på Vistagården, bevakad av Svensk Schäferhundvakt?Regeringsrätten har sagt att det rör sig om ett olagligt frihetsberövande. Menändå är och den här fyraåriga flickanplacerad på Vistagården, visserligen dllsammans-med sin mor men i en miljö somabsolut inte är lämplig för . Det har också visats att hon har tagitskada. Vad skall vi göra åt detta fall, ? Det är angeläget att betona att det inteankommer på mig som medlem av regeringen att ingripa i olika myndighetershandläggning av enskilda ärenden. Regeringen har att utarbeta en övergripande politik inomsamhällslivets alla områden. Det sker genom att regeringen utfärdarförordningar och lägger fram lagförslag. Regeringeri utarbetar också motiv dllbestämmelserna. De skilda myndigheterna har sedan att självständigt tolkadessa bestämmelser. Om regeringen vill att myndigheterna skall ändra sittagerande, skall det ansvariga statsrådet verka för att bestämmelserna ändras.Som framgår av mitt redan lämnade svar avser jag att nu se över bestämmelsernaom förvarstagande av barn. Om omhändertagande av barn i samband med utvisning 60INGA (vpk): Jag är glad över att denna översyn kan kommatill stånd. Men det finns enskilda fall - och båda de här peruanska flickornaär exempel på sådana - som reser fundamentala frågor om huvudlinjen i en visspolitik. Jag menar att de politiskt ansvariga faktiskt måste tasitt politiska ansvar. Det är ju trots allt regeringen och invandrarministernsom ytterst har detta ansvar. Det är fegt att inte kunna medge att ett fel harbegåtts, när så uppenbarligen är fallet. Det hjälper inte med lagar ochkonventioner för att garantera flyktingar skydd mot kränkande och inhumanbehandling om inte de som ytterst handlägger ett ärende - i detta fall polisen- också visar en mänsklig hänsyn och ett mänskligt förnuft. När polisledningen försvarar detta tillvägagångssätt -arresteringen -signalerar man ju till,poliser i andra delar av landet att detgår att göra på det här viset. Det hade därför varit viktigt och betydelsefulltom invandrarministern hade kunnat ta-avstånd från det sätt på vilket polisenhar agerat i det här fallet. Det är mycket viktigt att ändå ha klart försig att regeringen tar det politiska ansvaret genom att utforma och lägga framlagförslag och utfärda förordningar. De ärenden som nu vill föra upp till diskussionär jag i det här sammanhanget förhindrad att ingripa i och uttala mig om. Detkonkreta ärende som tar upp handläggs avstatens-invandrarverk. I övrigt kan,jag som sagt inte nu kommentera ett enskiltärende. 62 INGA (vpk): Det är ändå invandrarministern som har detyttersta ansvaret för att - som i det här fallet - barn inte far illa iSverige. Skall vi fortsätta att behandla barn på det här viset? Ärdet ett riktigt sätt att behandla barn? Ta t. ex. fallet med den här fyraårigaflickan. Hon får gå ut per dag, bevakad av fyra vakter. Det ären hårresande behandling av barn i vårt land. Det sker missgrepp på missgrepp.Det är inte första gången som man har satt barn i arrest när det gällerflyktingfamiljer. Det måste klart sägas ifrån att vi inte skall ha det så här.Lagen talar om synnerliga skäl, och beslut innebär ett principielltförbud mot att sätta barn i arrest. Ändå förekommer det. sitterden här fyraåriga flickan i förvar. Jag vet att vi inte här kan ta upp ett enskilt fall, men dettafall visar ju att något måste göras och att det måste göras snabbt. Det måstegå signaler från regeringen till polisen att polisen inte får göra på det härsättet. Överläggningen var härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1986/87:120 om regeringens praxis i vissa utvisningsärenden har frågat justitieministern omregeringen har infört en ny praxis när det gäller behandlingen av ansökningarom upphävande av utvisningsbeslut rörande personer dömda för grovanarkotikabrott. Frågan har ställts mot bakgrund av ett inhibidonsbeslut somnyligen meddelats i ett enskilt ärende. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag ärförhindrad att här i kommentera ett enskilt ärende. Inhibidon innebär att verkställigheten inställts iavvaktan på ett slutligt beslut i äreridet. Ett sådant tillfälligt beslutinnebär inget slutligt ställningstagande. Avsikten är endast att möjliggöra enomsorgsfull prövning av en ny ansökan eller av ändra nytillkomnaomständigheter. Man kan inte dra slutsatsen att en ny praxis införts baradärför att' ett inhibitionsbeslut meddelats. Om regeringens praxis i vissa utvisningsärenden Anf.64 (): Jag tackar statsrådet för försöket att svara på min fråga.Jag har inte bett statsrådet att kommentera ett enskilt ärende, så denupplysningen är helt överflödig. Sedan säger statsrådet: "Inhibition innebär attverkställigheten inställts i avvaktan på ett slutligt beslut i ärendet. Ett sådant tillfälligt beslutinnebär inget slutligt ställningstagande. Avsikten är endast att möjliggöra en omsorgsfull prövning av en ny ansökan ." Det kan betyda tre saker: Antingen har regeringen slarvatdå ansökan först kom in, eller har regeringen sedan slarvat med denomsorgsfulla prövning som är föreskriven, eller också har nya omständighetertillkommit. Det finns alltså en ansökan om att slippa utvisas frånriket från en person dömd för narkotikabrott till fängelse plusutvisning för alltid från . Häri begär nåd, regeringen säger nej, dvs.avslår ansökan. kommer ansökan in på nytt utan att, såvittfamiljen vet, något nytt har dllkommit i ärendet. Statsrådet säger i svaret: "Avsikten är endast attmöjliggöra en omsorgsfull prövning av en ny ansökan eller av andra nytillkomnaomständigheter." Då ansökan fortfarande bara gäller uppskov medverkställigheten måste regeringen ha slarvat med denna omsorgsfulla prövning.. Eftersom det från den sökandes sida inte har tillkommitnågra nya omständigheter - han har ju bara begärt uppskov med verkställigheten-måste nya omständigheter ha tillkommit från något annat håll. Det är det mantycker är väldigt konstigt. Det är naturligtvis riktigt att man inte kan draslutsatsen att en ny praxis införts bara därför att ett inhibidonsbeslut meddelats.Det är just därför att man inte kan dra den slutsatsen bara efter ett endabeslut som jag har ställt min fråga. Det måsteha tillkommit något helt annat. Jag har gjort den reflexionen att Omderi s. k. Ustasjarörelsen det händer så mycketunderligt. Maskeradligans chef exempelvis har ju som falsk polis opererat innei polisstationen i . Det förekommer underliga handläggningar, uppskovmed ärenden osv. Är statsrådet beredd att ge en närmare förklaring av dettamycket underliga ärende? Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1986/87:125 om den s.k. Ustasjarörelsen har frågat justitieministern varför man har hävtklassificeringen av "Ustasjarörelsen" som terroristorganisation. Arbetetinorii regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. k. terroristbestämmelserna finns i 30 § utlänningslagen (1980:376). m. föreskrevs i lagrummets tredje stycke att rikspolisstyrelsenskulle upprätta en förteckning över presumtiva terrorister. Regeringen hade attför styrelsen ange vilka grupper eller organisadoner som därvid kunde komma ifråga. Jag utgår från att det är detta som syftar på. I sambandmed att polisens befogenhet att avvisa presumdya terrorister avskaffades, togsbestämmelsen om den s. k. terroristförteckningen bort. Därmed bortföll ocksåbehovet av att i det sammanhanget klassificera vissa organisationer somterroristorganisadoner. Dennaformella ändring av bestämmelserna innebär inte någon förändrad syn frånregeringens sida på den internadonella terrorismen. Utvecklingen på dettaområde bevakas med ökad uppmärksamhet från regringens och rikspolisstyrelsenssida. Förste vice talmannen konstaterade attfrågestäUarenej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 20§ Föredrogs och hänvisades 1986/87:64 dllskatteutskottet Beträffande detta ärende hade regeringen föreslagitatt skulle besluta att motionstiden förkortades . Kammarenbeslöt förkorta motionstiden till att utgå . 21 § Föredrogs ochhänvisades 1986/87:Skl02 dllskatteutskottet 22 §Anmäldes och bordlades 1986/87:65Vissa prisreglerande åtgärder på jordbrukets område 23 §Anmäldes oeh bordlades 1986/87:U101av m. Fortsatt giltighet av lagen(1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder niot (prop. 1986/87:10) 24 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1986/87:82 av (vpk) dll civilministern omåtstramningspoliti-ken gentemot den kommunala sektorn: Under de borgerliga partiernasregeringsinnehav riktades en rad attacker mot kommuner och landsting. Deriria politik utsattes för berättigad kritik, bl. a. från socialdemokraterna. Förväntnirigar skapades om en annan politik efter regeringsskiftet . Tyvärr härden statliga åtstramningspolitiken mot kommunerna fortsatt.