prot · GA0925 · 1986-12-31 00:00:00 — Årets budgetarbete i kommuner och landsting har uppvisatallvarliga problem riär det gäller att klara angelägna serviceuppgifter.Följderna av den under niånga år förda politiken börjar bli allt tydligare. Medan den statliga åtstramningspolitiken dll en börjanangavs ha dll målsättning att bromsa expansionstakten i kommunerna, leder den till direkta försämringar på en rad områden. Det finns en rad exempel från kommuner och laridstirig påhur olika verksamheter beskärs, även de som förut ansågs prioriterade.Färdtjänst och hjälpmedel till handikappade, sjukvård, barnomsorg ochäldreomsorg, social verksamhet, biblioteksverksamhet och andra kulturverksamheterär föremål för åtstramningspolidken. Avgiftshöjningar företas'inom bl.a.kollektivtrafiken, och besök hos distriktssköterskor och ambulanstransporteravgiftsbelägges. Regeringens motiv att beröva den kommunala sektornekonomiska resurser förefaller främst ha varit att därigenom minska statensbudgetunderskott: Det är en politik som av flera skäl kan ifrågasättas, bl. a.därför att den försvagar verksamheter som syftar till att värna om de svaga isamhället och främja kollektiva omsorger. Om regeringens politik utgått frånfinansministerns synsätt, är det nu dags att andra värderingar får göra siggällande. Jag villdärför ställa följande frågor till civilministern: Följerregeringen konsekvenserna för verksamheten i kommuner och landsting av denstatliga åtstramningspolitiken mot den kommunala sektorn? Är regeringenberedd att medverka dll ökade resurser till kommuner och landsting för atttrygga grundläggande sociala och andra behov? 1986/87:83av () dll finansministern om regeringsbeslutet rörandeinvesteringsfonderna i : Regeringen har beslutat att intemedge fortsatt frisläppande av investeringsfonderna i de tre storstadsområdenaStockholm, och . Beslutet synes vara motiverat med hänsyn till denöverhettade byggarbetsmarknaden och behovet av att koncentrera resurserna tillökat bostadsbyggande i storstäderna, där bostadsbristen åter börjar göra sigpåmind. För vidkommande är regeringens beslutemellertid uppseendeväckande. fattades beslut omavveckling av den civila fartygsproduktionen vid varv. Samtidigtbeslutade regeringen om ett omfattande åtgärdspaket för att sfimulerasysselsättningen i . befann sig redan föreavvecklingsbeslutet i allvarlig sysselsättningskris. Regeringens åtgärdspakethälsades därför med stor tillfredsställelse i regionen. För att arbetsmarknadssituationen i såvälkortsiktigt som långsiktigt skall kunna förbättras är det nödvändigt att undernågra år bygga upp en ny industristruktur i regionen. I det perspekdvet ter sig regeringens beslut ominvesteringsfonder som motsägelsefullt. Regeringen har visserligen i beslutet öppnat möjligheterför dispensgiv-ning i kommun, men dispensförfarandet skapar naturligtvisosäkerhet, och dessutom är konsekvenserna av avvecklingen av den civilafartygsproduktionen vid inte isolerade dll utan berör ocksåövriga delar av Sydvästskåne. En annan konsekvens av regeringsbeslutet är att det i dearbetslöshets-drabbade kommunerna som exempelvis inte medgesfrisläppande av investeringsfonder, medan det exempelvis i , medbetydligt bättre arbetsmarknadssituation, även framgent blir tillåtet förföretagen att använda investeringsfonderna. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor: Är regeringen beredd att omprövabeslutet om att inte medge fortsatt frisläppande av investeringsfonderna iMalmöregionen. Är regeringen, om så inte skullevara fallet, beredd att medverka till en generös dispensgivning i ochockså till dispensgivning i övriga kommuner i Sydvästskåne? 1986/87:84 av () till finansministernom översyn av mervärdebeskattningen: I samband med import av varor dllSverige är importören skyldig att erlägga mervärdeskatt. Import av tjänsterföranleder ingen mervärdebeskattning. är beskattningsmyndighet vadbeträffar mervärdebeskattning i samband med import. av tullverketsuppbörd utgörs av mervärdeskatt. Denna skatt erläggs av personer, fysiska ochjuridiska, som är skyldiga att erlägga mervärdeskatt. Det innebär, att dessafår göra avdrag för den till inbetalade s. k. importmomsen. Statentar sålunda med ena handen och återbetalar med den andra. Beskattningssystemetär inte rationellt. Betydande förenklingar och avsevärt minskad byråkrati kanuppnås genom att.man undviker denna form av dubbelredovisning. Genom beslut i infördes regler itullagen om tulltillägg. Dessa innebär, att felaktigt avgiven tulldeklarationkan medföra sanktionsavgift motsvarande av oredovisad mervärdeskatt. Denya reglerna trädde i kraft . enligt uppgift från generaltullstyrelsen(GTS) har antalet tulltillägg, ifrågasatta och beslutade, uppgått till ca 2 800under tiden - . Av dessa har 65 påförts tulltilläggmed belopp översdgande . har 150 besvär inkommittill GTS. Samtliga beslut torde enligt uppgift avse personer som är skyldigaatt betala mervärdeskatt. Det innebär, att staten inte har drabbats ay någotskattebortfall. Inbetalad mervärdeskatt till utlöser enligt vad somanförts en ombedelbar avdragsrätt vad gäller motsvarande belopp i samband medredovisningen ay mervärdeskatt. Ändringen av tullagen har uppenbarligen medfört en ökadbyråkrad. Den har inneburit ökat krångel. Den har tagit ökade administrativaresurser i anspråk. Näringslivet har drabbats av extra pålagor.Tulldeklarationsförfarandet har ställt dll stora problem för de olikaimportörerna. Anställda personer inom näringslivet, som upprättartulldeklarationer, upplever en pressad och stressad situation. Risken att görafel, som kan rendera ett tulltillägg, är stor. Företaget drabbas på så sätt aven extra pålaga. Tulldllägg påföres oaktat staten inte drabbas avskattebortfall. Exemplen på dålig lagsdftning är många. Olägenheterna medbestämmelserna har av , ,och i särskilda skrivelserpåtalats för och . Lagen om mervärdeskatt (ML) har varit i kraft sedan år1969. håller en utredning på att verkställa en teknisk översyn avmervärdeskatten. Denna utredning har avgivit do betänkanden,som lett till lagstiftning på olika områden inom mervärdebeskattningen.Utredningen har som synes begränsade direktiv. Mot bakgrund av den snabbatillväxt som kan förväntas inom tjänstesektorn börmervärdebeskattningen bli föremål för en mer genomgripande översyn än som rymsinom den pågående mervärdeskatteutredningens uppdrag. har isitt betänkande 1985/86:17 inte velat utesluta behovet av en sådan översyn. Prot.1986/87:25 Med hänsyn till att hanteringen avmervärdeskatt i samband med import måste avsevärt kunna förenklas och deolägenheter som redovisats beträffan- 7"; de tulltillägg samtvad som i övrigt anförts ber jag att få ställa följande frågor Meddelande orn frågor ... .. . . Ärfinansministern beredd att tillsätta en parlameritarisk utredning för översynav hela mervärdebeskattningen? ' Ärfinansministern beredd att omgående ta initiativ till att bestämmelserna omtulltillägg slopas eller att tulltillägg inte påförs då fråga är om oredovisadavdragsgill ingående mervärdeskatt? 25 § Meddelande om frågor Meddeladesätt följande frågor framställts 1986/87:146 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om skyddsåtgärder vid handhavande av freon: ., Stora utsläpp av freon har påsenare tid påtalats i massmedia. Ozonskiktet skadas allvarligt av freon.Freonutsläppen är också en arbetsmiljöfråga. Freon kombinerat med öppen låga ärdirekt livshotande. Det hävdas också från bl. a. fackligt håll att freon gernervskador. Yrkesgrupper såsom maskinister, montörer, värmetekniker,sopstationsarbetare etc. är särskilt utsatta för freonutsläpp. Den situafionsorri nu råder är inte godtagbar.' Jag villdärför fråga: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att få en bra arbetsmiljö när det gäller handhavande av freon? 1986/87:147 av () dll civilministern omviss planerad försöksverksamhet inom ortopedkirurgin: , som är enfrikommun, har i skrivelse till bett omdllstånd för en treårig försöksverksamhet inom ortopedkirurgin. Förslaget, somvunnit stöd även av ' kommun och berörda försäkringskassor, skulleinnebära såväl besparingar för den offentliga sektorn som avsevärt kortare vänteddför de berörda patienterna. Polidker från alla partier i ochBohuslands-dnget står bakom projektet. Rehabiliteringsberedningen har efter samråd medsocialdepartementet beslutat att inte ge sin medverkan dll detta försök. Medanledning härav ber jag att få ställa följande fråga dll civilministern: Är civilministern, som inomregeringen ansvarar för frikommunförsöket, tillfredsställd med det besked somberörda parter i och har fått frånrehabiliteringsberedningen? 1986/87:148 av DanielTarschys (fp) till finarisministern om den s.k. engångsskatten: ' ' . I proposition 1986/87:61 har regeringeri föreslagitinförande av en dllfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag m. m. Skatteintäkternaberäknas i propositionen dll,. Dessa skall användas tillnedskrivning av statsskiilden, varvid räntekostnaderna vid en antagen ränta på10 % minskar méd 1,5 miljarder .. Regeringensberäknirig torde avse bruttointäkterna av den föreslagna skatten. Vidriksdagens bedömning är det emellerdd även av intresse att känna till dennettointäkt, som skatten kan ge efter fråndrag för bortfall av andraskatteintäkter. En minskning av utfallande pensioner leder t. ex. dllskattebortfall för såväl staten som kommunerna och landsdngen; Om den genpmnedskrivningeri av statsskulden erhållna årliga bruttoräntebesparing-en förstatskassan uppskattas till , måste man utgå ifrån att densamlade offentliga sektorns nettoräntebesparing i form avstats-skuldsräntebesparingen minus skattebortfall för olika huvudmän blir avsevärtmindre. Mot denna bakgrund ber jag att få fråga finansministern: Om bruttoresultatet av engångsskatten blir en årligbesparing för staten om 1,5 miljarder i ränteutgifter, vilket blir då detårliga nettoresultatet för hela den offentliga sektorn? 1986/87:149 av MarianneKarlsson (c) dll socialministern om ersättning vid skador av kontraströntgen: I samband med ryggradsröntgen (lumbal myelografi)användes i under i stor omfattning ett kontrastmedel som iSverige kallades Kontrast-U och salufördes av AB . Det har inträffat fall avkomplikationer i samband med användandet av Kontrast-U, och ett antalpatienter har uppgivit att dé blivit skadade vid ryggradsröritgen. Patienternariktade skadeståndsanspråk mot och mot sjukvårdshuvudmännen, men har avdomstol inte tilldömts ersättning. av omkring har iSverige ca 1 000 personer blivit skadade när de genomgått kontraströntgen. vet vi .att över 300 säkra fall av kontrastskada finns. Föreningenför de röntgenkontrastskadade har vänt sig till regeringen med skadeståndskrav,och med anledning härav vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attde som skadats av kontraströntgen skall få ersättning? 1986/i87:150av {fp) till civilministern om överflyttning av ytterligaredelar av statisdska centralbyråns verksamhet till ; verksamhet är deladmellan och . ' Centralbyrånomfattas av de besparingar och indragningar av tjänster som åvilar delar avstatsförvaltningen. FörÖrebro län, som hårt drabbats av strukturförändringar, har lokaliseringen avdelar av centralbyråns verksamhet dll haft stor betydelse. I finns en överhettningav arbetsmarknaden. En utflyttning av centralbyrån eller ytterligare delar avverket till kan försvaras av såväl rationella som regionala skäl. Jag vill därför frågacivilministern om han är beredd att medverka till att statisdska centralbyrånhelt eller till ytterligare delar överflyttas till ? 1986/87:151 av () till socialministernom användningen av psykofarmaka: En dryg miljon svenskar kommer i åratt få recept på ångestdämpande preparat och sömngivände medel. Psykofarmakaklassas som narkotika. Det är i själva verket vårt största drogproblem efteralkoholen. Den överväldigande mängden psykofarmaka skrivs ut somläkemedel i den öppna vården. En vikdg anledning till den stora användningenkan vara att läkarna inte alltid är medvetna om att patienten kan bli beroendeockså vid låga doser. Mot bakgrund av denna mycket oroande utveckling ber jag fåställa följande fråga: Är regeringen beredd vidta åtgärderför att reducera bruket/missbruket av psykofarmaka? 1986/87:152 av () till statsrådetGeorg om handläggningen av vissa flyktingärénden; Återigen har ett barn som vistatsnästan i landet utvisats. Det gäller ett barn som går i skolan ochhunnit anpassa sig i sin nya miljö, ett barn i förpuberteten - den kanske allrakänsligaste åldern i en ung människas liv. Hans kamrater reagerar medockupation och demonstrationer, med brev och vädjanden till myndigheterna, menförgäves. "Unga människor kan inte gärna tro att de äldre menarallvar med sitt tal om solidaritet, när de först uppmanas ta hand om enfrämmande grabb och låta honom bli en av dem för att sedan få höra attkamraten, som de vuxit samman med, skall ut ur landet, hur rädd han är för attskickas till ett land, där vi alla anser att skräckvälde råder. Inte kan manvänta sig att ungdomar efter sådana erfarenheter skall vara villiga ställa uppnär samhället ber dem deltaga i solidaritetsarbete." Den snabbare behandling av flyktingärenden som utlovatskommer inte att förändra situationen när det gäller alla "gamla"ärenden, utan vi kommer att få uppleva fler grupper av ungdomar som meddesperata medel försöker få myndigheterna att ta större hänsyn. Jag villnu fråga invandrarministern: Är invandrarministern beredd attgenom något slags generös amnesti eller på annat sätt medverka till att barnsom vistas länge i landet får stanna kvar? 26 § Kammaren åtskildeskl.