prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — har i sitt anförartde utförligtredovisat vår syn på den civila delert av totalförsvaret. Jag kommer såledesirtte att gå irt på det rtu. Carl-Johart kommer att beröra utbildningeni sitt inlägg. Jag vill ertdast ärt crt gång uttala folkpartietstillfredsställelse med atf vi får en förbättring i vad gäller beredskap ochuthållighet. Den grundläggande inriktning som resulterar i att vår beredskapoch uthållighet utgår frårt samma förutsättningar måste vara den Crtda rimliga. Jag vill ta upp deu fråga som uppehöll sig sålärtge vid, rtämligert att vi skall ha tioåriga försvarsbeslut. hari olika sammanhang, också hävdat att man skall ha det med automatiskaprocentpåslag i form av en trappa. var fakfiskt den evigasanrtirtgen påslag . har dcrt moderata sanningcrt växlatsrtcr fill påslag . Jag vill fråga hur detta harkurtrtat ske. Om man studerar éra motioner talas det fortfarartde om det somhar varit uppe i debatterna -påslaget skall vara . I de reala förslagen ärdef emellertid . När det gäller debatten om fioåriga försvarsbeslut har deövriga partierna ansett att den rtuvarande cykelu med femåriga försvarsbeslutär lämpligare. Def tycker jag understryks infe minst av myndigheternasbristfälliga ekonomiska underlag. Däremot kan jag konstatera aft 1992 årsförsvarsbeslut blir av storvikt för försvarsmakten. Man skall då fastlägga hur auskaffrtingen avJAS-flygplanen skall utvecklas och mau skall bestämma hur rtästa generationytfartyg skall utformas. Det är då förhoppningsvis dags att börja förnyamateriel i en reformerad armé. Dessa frågor lämpar'sig dock bättre förbehartdiirtg 1992 än 1987. Man kan alltid diskutera nivåer och rimliga satsningar påvårt försvar, liksom på alla delar av våra gerriensamma åtagandcrt. Vi i folkpartietartser att vi med dagcrts beslut får en förstärkrtirtg av svcrtskttotalförsvars samlade förmåga. Vi får crt värtdpunkt i förhållande fill denprincipinrikfning som socialdemokratin drev igenom 1972. Utsatta sektorer fårbetydligt ökade resurser. Effekterna av förstärkningarna gör att de svenskamedborgarna får ut mera av sina pengar. 28 i (c) replik: När talar om att vi skall ha brautbildning, motsäger hon egentligen sig själv. Om vi bara tittar påutbildningen på armésidan, kan vi kortstatera aft av de 700 milj. kr. som skallläggas på är redan 500 miljoner förbrukade för att nå till nivå iutbildningshänse-ende. Verkligheten är således en annan än den hon görgällande. Sedan till hennes påstående om aft Drakcrtlösrtirtgen ärskådespel. Om det är skådespel nu så var det väl det också närledaren för folkparfiet lade fram sitt föreslag? Det är litet konstigt. Helahenrtcs argumcrttering går också, precis som , ut på aftDrakenlösningen är det enda raka i stället för Viggcrt. Mert mart avstår frånatt ta ställning och vill skjuta upp beslutet till 1992, vilket i praktikeninrtebär att det hela kart bli verklighet rtågort gårtg 1994 eller 1995. Kerstirt Ekmart säger att detta är bra för hela lartdet.Men fidigare har hon argumenterat för särskilda insatser på västkusten.Majoritetens beslut ger inte underlag för dert ökade påspädrtirtg som kart skei de artdra altcrrtativcrt, t. ex. certterrts. Hon hänvisar också till de artiklarsom hort har skrivit uuder martdatperiodcrt. Då vore det kartske lämpligt attockså omsätta de artiklarrta i praktisk hartdling i parlamentet. Det Kerstirt Ekmart sade om räkrtesättet för att kommafram till var ju riktat till . Men det finns anledning atterinra om att det är felaktigt. I de procentsatser som diskuterades tidigareingick inte rtågort jaktrobot. 29CARL BILDT (m) replik; Det var egentligen infe alls min avsikt attpolemisera mot . Att jag nu tvingas göra det beror på att hort ärintresserad av den debatten. Jag vill först göra två korta påpekanden. Vi är alldeleseniga - , , moderatei-na och socialdemokraterna-om att viskall haett system med femåriga försvarsbeslut men med en inriktning avplaneringen för den därpå följande femårsperioden. Där föreligger ingenoenighet. Vi skiljer oss däremot åt beträffande vilken inriktning viskall ge den kommartde femårsperioden. Där säger ni tillsammans medsocialdemokraterna: öknirtg. Vi säger: Fortsatt ökrting. Def är intebara en akademisk fråga.Inriktningen för den kommartde femårsperioden styr ju vilka beställningar somkan läggas ut . När ni säger "inga mer pengar efter 1992"innebär det ett stopp för beställningar som skall betalas efter 1992. Detär där skillnaden ligger - irtte rtågort artrtanstans. Beträffande 1,2 eller ; Detta borde vara klart för crtledamot av försvarsutskottet. Vår ram uuder är kousfruerad medutgårtgspurtkt i årlig real tillväxt. Sedan accepterar vi en inledandelyftning av ramen, vilket innebär att den därpå följande årliga justeringertblir rtågot mirtdre. Totalsumman motsvarar emellertid en 2-procentig årliglyftrtirtg. Sedan tillden punkt som jag tycker är viktig. Jag tycker inte det finns någon anledning aft här ikammaren redovisa de kontakter som , , OlofJohanssort och jag under en serie av olika sammanfräffandcrt hade uuderföregåertde år och börjart av detta. När rtu Kerstirt ger en version avdet som inträffat under de kontakterna vill jag bara säga tre saker. Jag tror infeatf denna typ av polemik gynnar samarbetet inom borgcrlighetcrt. Vi behöverlitet mer av samverkart och litet mindre av strid också på denrta punkt,. Det hort sägerär icke korrekt - så var det inte. Tycker hon ochfolkpartiet trots allt att vi skall föra dcrt typert av debatt, då är jagberedd - och det kanske också är - att lämna en fullständig redovisningför alla de kontakter som vi hade och innehållet i de kontakterna. Det kommeraft visa att kartske var oklok som tog upp den debatten, och jagbeklagar att hon gjorde det. 30 (vpk) replik; Hur vill Kerstirt Ekmanoch motivera och försvara de förslag som ni tillsammans medsocialdemokraterna lägger här, att minska anslagen till de civilatotalförsvarsdelarna för att få pengar över till det militära försvaret? Detkommer att innebära att skyddsrum inte skall byggas på vissa platser i det härlandet samt att vår beredskap och uthållighet i fråga om försörjning av energi,livsmedel m.m. kommer att avsevärt försämras. 31KERSTIN () replik; Först till i ; Om manstuderar def försvarsbeslut som vi kommer att fatta ser man fakfiskt att dethar en kraftig marin prägel, och det gynnar försvaret på , som jaghar sagt är viktigt och som jag tror att även Guunar tycker är viktigt,eftersom det ingår i vår totala försvarspolitik. Beträffande fem- eller tioåriga försvarsbeslut, CarlBildt, vill jag säga att det vi motsätter oss är den birtdning som blir följdenav resortemang, genom atf man redart irtfeckrtar mycket av detframtida utrymmet. Vi vet redan nu atf det kan bli förärtdrade förhållanden,och då är det inte rimligt aft göra så, utan dert nuvarande modellen medfemåriga försvarsbeslut utau för starka bindningar är den bästa. Beträffande 1,2 eller ; Det är klart att en ledamot avförsvarsutskottet skall veta det, och det är därför som jag har lästbetänkandet. Men när jag läser de tabeller som finrts i bilagorna, kan jag intekomma fram till någorttirtg artnat änatt den samlade satsningen blir ifrån moderatasamlingspartiets sida. Det är helt riktigt att gör en stark lyftningdet första året för att komma högre än det som kallar pakterrtasbud, meu den sammanlagda, utplanade satsnirtgen blir . Visst efterlyser jag samarbete, , och jagefterlyser också att vi talar om samförstånd. Men jag har furtrtit så litet avdet frårt rtär det gällt diskussiortCrt om det framtida försvaret.Och jag har furtnit så litet av det , med upprepningcrt av namnet på detsom man kallar försvarsöverens-kommelscrt rtämligert paktcrt. Därför tycker jagaft det är på sin plats aft tala om att vi från gjorde stora försökatt få ett samlat bud. Vi fick emellertid inte gehör för detta. Gcrtom att tidigt låste sig för enhög nivå med ett mycket konkret innehåll blev det omöjligt att komma fram överenskommelse. 32 i (c) replik; Vi skall kanske infe fortsätta debatten sålänge till. Om vi diskuterar partiledarnas insatser: Det kartske hade gåttlättare om de inte hade blivit inkopplade alls. Då hade vi kanske kunrtatfortsätta den enighet som vi hade tidigare på def säkerhetspolifiska området -vem vet. Beträffande västkustcrt: Det blirmed certterns alternativ mer till utbildning inom hela armén, och vi läggerockså mer på en tidigareläggning av ubåten. Men framför allt; Hur vore det omKerstin gick hem och talade om vad det försämrade skyddsrumsbyggändetinnebär i näst största stad, , och hur sårbarheten blir där? Jagtycker aft borde göra ett besök på försvarsenheten på sinlänsstyrelse för ett närmare studium av den frågan. 33CARL BILDT (m) replik; Jag vet irtte rikfigt hur jag skall uppfattadet Guunar sade i inledrtirtgen av sin replik - om jag skall uppfatta migsom partiordförande eller företrädare för försvarskommittén. Mcrt det kan vikanske sortera ut privat efteråt. Så till och vår lilla polemik om siffrorna.Det är självklart att man måste se på totalitefcrt beträffartde resurserna. Vianslår, som redde ut , något över 8 miljarder uuderdcu första periodert. Vi plarterar för omkrirtg 16 miljarder dert artdraperiodert. Detta motsvarar i förhållartde fill dagsläget urtgefärligcrt en2-procentig årlig real uppräkrtirtg av försvarets resurser. På gruud av att vitycker det är rimligt att göra Crt irtledandc ramlyftrting blir ökningstaktendärefter rtågot lägre. Men om man jämför-med pcrspektivplartcnivåerrta är det som vi har räkrtat med såsom utgångspunkt. Så är det, . Det gårfaktiskt t. o. m. att läsa i handlingarna. Beträffande vad som förevarit inom borgerligheten: Jagtycker fortfarande, , att det inte liggeri något av våra partiersintresse att föra denrta polemik, och jag beklagar om gör en annanbedömning. Jag kan bara säga: kart inte rimligtvis vetaallt som har förevarit. Det är möjligt atf har lämnat enfullödig information, men jag tycker kanske inte att det verkar så. heller sommin uppgift att informera riksdagsgrupp om alla de kontakter somvarit eller inte varit, försök som gjordes fråri min sida tillsammans medKarirt Söder och sedermera med , som också kom in ihandläggningen av dessa frågor. Men def där kart vi väl stryka ett streck över.Jag tror aft vi kan vara överens om att det som inträffade inte var bra, ochsedan kan man vara inriktad på att göra det bättre nästa gång. Mert detförutsätter att vi befriar umgänget från dert typ av missriktad och t. o. m.litet illasirtnad polemik som jag fakfiskt, tyvärr, uppfattade ett litet uns avi det som Kerstirt Ekmart sade. 34 (vpk) replik: Jag konstaterar att Kerstirt Ekmart tycker attdet är viktigare att använda sin repliktid till att käbbla med de övrigaborgeriiga partierna om vad rti haft för er medan det här arbetet pågick äntill att besvara den viktiga frågan om hur ni tillsammarts medsocialdémokraterrta kan , sitta och bestämma i vilka orter eller, för att talamed i , i vilka delar av storstäderna befolkningen inte skallha tillgång till skyddsrum. Ni vill ju inte vara med och betala de fåtalmiljoner som behövs för detta. Dem vill ni plocka bort, och ni är beredda att istället lägga dem på den militära sidan. Likaså frågar man sig; Hur kan ni tro aft ni kan bestämmaaft ett kommande krigs varaktighet blir sådan att vi kan sälja ut våraberedskapslager av olja, mineraler osv. som handelsförbindelser ochannat kan fungera? Det är ju bara tyckaude. Ni har irtga reella, ordcrtfligaberäkningar bakom detta. Ni har alltså infe tagit ställnirtgtill de viktiga frågorna om uthållighet och beredskap, utan för att få losspengar är ni med om att sälja ut bercdskapslag-ren. Ni slipper på det sättet -åtminstone den här gårtgert - lägga på folk ovälkomna och impopulära skatter.Men hur skall ni lösa finansierirtgcrt av försvarskostrtaderna nästa gång, närni inte har några lager att sälja ut och kostnaderna fortfarande skall betalas? 35KERSTIN () replik; har helt rätt i att jag intesvarade hortom i mitt förra inlägg - jag hade det anteckrtat, men glömde bortdet. Som svar vill jag först säga att det vi gör är atf stärkaden svagaste lärtkcrt. Vi tycker detta är viktigt. Vi får rtämligert irttertågort uthållighet om någon av delarna i vårt totalförsvar inte håller för enpåfrestrting. När det gäller frågan om skyddsrumsbyggande kan jag svaraOswald på samma gång som jag svarar i , som togupp frågan med avsecrtde på . Ertligt vad jag och många med mig- bl. a; de som svarar för planerirtgcrt - tycker är ett riskområde.Där har vi på grund av tidigare beslut och tidigare planering inte byggtskyddsrum. Vid den genomgårtg som redan nu har startat, vilket Gurtrtar Björkvet, kommer mart naturligtvis därför att se till aft skyddsrum byggs i dessariskområden och inte i områden som där det kanske inte behövs skyddsrum likaväl som i en ort som . Så några ord till om de 1,2 eller 2 procenten.Det går aft prata fram och tillbaka om de här siffrorna, men detta stämmerfaktiskt inte riktigt. Dethade kanske inte haft så stor betydelse om det inte i debatten gjorts ett Prot. 1986/87:133 sådant stort nummer av den trappstegsvisa 2-procerttiga ökrtirtgen som inte återfinns i yrkande. Tillslutvill jag säga att jag verkligen välkomnar om vill använda ' ' en meraförsortlig tort och infe fortsätter den diskussion som faktiskt har förts ° gentemotfolkpartiet i den här frågan, så att vi tillsammarts kart forma försvaret påbästa sätt. Förste vice talmartrtCrt ärtmäldeatt arthållit att till protokollet få artteckrtat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. 36 (): "säkerhetspolitik syftar yttersttill att bevara vårt lartds rtafiortclla oberocrtde." Jag skall, trots att debattert pågått ett tag, tröttakammaren med ytterligare några citat ur totalförsvarspropositionen. Det gällervad statsministern där säger. Jag gör detta eftersom jag anser att det ärviktigt aft understryka också sådant som vi är eniga om. Statsministern upprepar i årets fotalförsvarsproposifionord som förekommit i huvudsak oföräudrade till sirt innebörd i såväl 1982 årsproposition om totalförsvarets utformnirtg, som framlades under den dåvarandestatsministern tid, som dessförirtnan propositionen år 1968från den dåvarande regeringert under . "Vårt säkerhetspolitiska mål är aft i alla lägen ochi former som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet. Denna skallgöra det möjligt för oss att inom våra grärtser bevara och utveckla vårtsamhälle i polifiskt, ekortomiskt, socialt, kulturellt och varje anrtathärtsecrtde efter-våra egrta värderirtgar samt i samband därmed utåt verka förinfcrrtatiortell avspännirtg och ért fredlig utveckling. Ett viktigt led idessa strävanden är att bidra fill fortsatt lugn och stabilitet i ochatt minska riskerna för att dras in i krig och kortflikter." Det finns också artledning aft upprepa det statsministerrtsäger om dcrt svertska neutralitetspolifiken, vilkert vi också är crtiga om: "Dcrt svertska rtcutralitetspolitikcn är den främstagarartfcrt för vår fred och vårt oberocrtde. kommer därför attorubbligt fullfölja eu alliartsfri politik syftartde till neutralitet i krig.Denrta politik är fast förankrad hos det .svenska folket." Vidareheter det i statsminisferutfalandct: "Neutralitetspolitiken förutsätter vidare en fast ochkonsekvent försvarspolitik, som redan i fred skapar förtroertde i omvärldenför vår vilja och förmåga att försvara oss. Ett starkt och allsidigttotalförsvar är väsentligt för att göra säkerhetspolifikcrt trovärdig." Certterpartiets representant i försvarskommittén, GunnarBjörk i , som deissutom är ledamot i försvarsutskottet, har tidigare idebatten utvecklat vad vi anser följer av vår gemensamma grundhållning isäkerhetspolitiken. Trots den breda enighetert om säkerhetspolitiken - enutomordentligt viktig markering till vår omvärld - finns det artledning att erinra om de krav 55 somtrovärdigheten ställer på oss gemensamt när det gäller att ge säkerhetspolitikensprinciper ett materiellt innehåll. Låt mig nämna några inkonsc-kvcrtser ochirtkonsistenser mellan talet - de citat jag återgivit här - och vad majoritetenföreslagit; För det första måste vi ständigt vara beredda aft ta härtsyntill utvecklingen av militära aktiviteter och strategiska bedömningar som beröri första hand vårt närområde. Det nordeuropeiska och nordatlanfiska området harfått en ökad strategisk betydelse. Stormakterna har på olika sätt visat ettfilltagande irttresse för utvecklingen här. Def förekommer en ökad militäraktivitet från båda alliansernas sida i vårt närområde. Den ökande övnings- ochspanirtgs-verksamhcfcrt har lett till grärtskrärtkningar fill sjöss och iluffen som aldrig får accepteras. måste kuuna skydda sitt territoriummed alla tillgängliga medel. Det behövs helt enkelt mer av tillgängliga medel.Därförgör vi den mycket klara bedömningen atf def behövs en förstärkning avluftförsvaret med jaktflyg redan i närtid, bl. a. för att tillgodose den alltviktigare incidentberedskapen. För att klara uppgifterna över är detockså vikfigt att en ökad beredskapsbascring kan ske i . Någort lämpligarelokalisering för den uppgiften har jag svårt att se. På det här området visar majoriteten en brist påkonsekvens. Om man vill vara riktigt positiv kan man tala om en vacklandehållning, i varje fall hos folkparfiet, vilket har diskuterats tidigare idebatten. skapades, bl. a. genom insatser frårt dertdåvarartdeccrtterledning-en, förutsättningar för en förstärkning avubåtsvapnet. Det är viktigt att vi tålmodigt och konsekvent arbetar vidare meddenrta irtriktrting. Den gången gick det att uppnå enighet kanske därför attkränkningarna av vårt territorium var så påtagliga atf ingen hade hunnit glömmadem vid def laget. Men jag tror också att det då fanns en uppriktig vilja attsöka sig fram fill en bred politisk enighet. En sådan uppnåddes också. Det ärviktigt att vi tålmodigt och konsekvent arbetar vidare med dertna inriktning. Genomuppoffrande insatser från personalen till sjöss har en klar effekt redanuppnåtts. Vi har möjlighet atf störa inkräktarnas planer. Men vi vet attmöjligheterrta att värna ett lands gränser kan vara nog så små, både för enliten stat som och för större länder - som vi sett . Defkonsfaferandet får inte innebära att vi gör avkall på vårt mål att allainkräktare skall kunna avvisas. Då krävs det enligt vår uppfattning, somtydligt och klart har redovisats här i debatten, att vi är beredda att satsaytterligare resurser i det syftet. Låt mig ta upp en andra punkt. Ett alltmer centraliseratsamhälle med allt större anvärtdning av sofistikerad teknik, ökat välstånd,tyvärr ofta på bekostrtad av uthållighet och fillgärtglighet vid störrtingar,som den förstörelsckapacitef som vi kan drabbas av hela tidert ökar,innebär ökad sårbarhet för samhällets totala funktion. Det innebär ökade riskerför civilbefolkningen och mirtskad motstårtdskraft vid stora påfrestrtirtgar.Mot den bakgrunden är det inkonsekvent i förhållande till vårasäkerhetspolitiska mål att majoriteten gör så stora rtcddragrtingar i de medelsom anvisas för civilförsvaret. Dessutom är majoritetens linje en partipolitiskinkonsekvens på olika händer. Socialdemokraterna bryter mot sina egna internapartibe- slut,bryter mot den irtriktrtirtg man tidigare i rcgcringsställrtingvarit med om att lägga fast. På få områden märks skillnaderna i grundläggande idéer såtydligt som när vi jämför våra resp. samhällsideal vid en tärtkt krissituation.Centerpartiet arbetar för ett decentraliserat samhälle. De partier som vill haett centraliserat samhälle, eller som i varje fall accepterar en centralistiskutveckling utan att göra något åt den, måste naturligtvis satsa mer för attklara sitt ännu mer sårbara samhälle - inte mindre ärt vi, som rtu sker imajoritetcrts förslag. På område efter område har vi i det här fallet utvecklatkritiken i vår partimotion. Men en retorisk fråga är på sin plats: Hur tärtkersig majorifetspartierrta att det skall bli ert bättre skyddsrumsbyggnation medde nedskärningar ni föreslår? Har ni någon särskild garanti från något håll aftexempelvis invånare inte behöver skyddsrum i framfiden? Def är juhit som alla människor har flyttat. Mängder av bostäder har byggts utanmotsvarande satsning på skyddsrum - det är konsekvensen av koncentrationspolitiken.Ni vill inte betala för er egen politik och för vad den medför. Det är den endarimliga slutsatsen. Detsamma kan sägas om energipolitiken och infe minstoljan. Vi vill minska oijeanvändningen. Därmed minskar också sårbarheten om vi,som har sagts i de energipolitiska besluten, satsar på inhemska och förnybaraenergikällor i första hand och lyckas hushålla och spara och komma uer på lägreförbrukningsnivåcr. Dessutom har vi, vilket uämnts tidigare i debatten, flyttatom ert hel del av våra oljeinköp från till brittiska ochnorska . Det ger oss en möjlighet aft fä bättre försörjnings- ochtransportvägar. Men samma sak gäller också på detta område: den som vill ha enhögre crtergiförbrukning, som då till stor del innebär mer olja, måste ocksåvara beredd att betala för sig när det gäller aft skapa säkerhet i ertavspärrningssituation eller för atf kunna upprätthålla försörjningen. Egentligenborde det vara den enda rimliga slutsatsen i det här fallet. Det betyder alltsåaft majoritetens förslag också i denna del borde ha legat avsevärt över denivåer som vi har förordat med vår alternativa polifik. Låt mig ta upp ett tredje område. En väl förankradsäkerhets- och försvarspolitik ser vi som ett mycket stort värde i sig. Detfinns en sådan grundläggande förankrirtg, som jag rtämrtde irtledrtingsvis närdet gäller säkerhetspolitiken. Men därefter tycks det vara osedvanligt svårtatt få en bred förståelse för att ord skall följas av hartdlirtg. Naturligtvis är def ert svaghet atf ertdast två avriksdagerts partier står bakom det kommartde försvarsbeslutet - det borde allaöppet erkärtna. Jag vill inte lägga mer lök på laxen genom att lägga mig idebatten om vem sorti följt vem. Mert mitt irttryck är att regeringen söktebundsförvartt efter ert mycket enkel princip; den som betalar mest och krävermirtst, ett sådartt parti kan regeringen göra upp med. Var det infe så, RoineCarlsson? Den retoriska frågan kan ju fundera på. Jag tyckeruppriktigt sagt atf det är Crt gartska artsvarslös inställning. Det var intebara radiotystnad - som i det militära - utan också telcfontystnad från dagenefter annandagen 1986 till någort vecka in . Jag skall bara marginelltberöra den debatt som förekom i det förra replikskiftet, men eftersom dcrttystrtaden gällde både och och det senarevisat sig att det fanns ettsamband däremellan kan man inte påstå atf särskilt mycket energi lades ner päatt bredda basen för försvarsuppgörelsen. Jag säger detta bl. a. därför att vi har anklagats för attha haft interna problem att syssla med under den här tidert. Men min principhar alltid varit aft ha öppna telefoner. Det är inkonsekvcrtt aft betona vikfen av bredsäkerhetspolitisk ertighet men inte eftersträva ert bred uppgörelse omtotalförsvaret. Det är bara att konstatera att där var inte viljarttillräcklig. Det beror irtte, som har antytts här i debatten tidigare, påovilja att finansiera ett försvarsartslag inom de ramar som vi skulle kommafram fill. Desom varmed t. ex. vid överläggningarna på vetaft jag klart och öppet deklarerade vår inriktrtirtg på att firtansiera ettanslag inom de ramar vi kunde komma överens om och att göra detta i enlighetmed det som sedart blev vår lirtje, vilkert framgår av försvarsutskottetsbetärtkartde kompletterad med reservation 2 i skatteutskottets betänkande1986/87:48, dvs. Det är infe några småpengar som det handlarom. Av reservation 2 framgår att vi förordat en oljeskatfehöjrting som innebärytterligare , alltså totalt 7,5 miljarder kronorenbart på det området utöver vad majoriteten har föreslagit i defsammarthartget. Till förartkring i vidaste mening hör också att lyssna påden militära personalen. Jag är övertygad om aft ni som dagligdags sysslar medförsvarsfrågorrta har hurtnit med det mer än jag.