prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottets kritik i dessa avsnitt är i långa stycken enhällig. Detär regeringens och främst statsministerns uppgift, att dra slutsatserna avdetta,. Härvill också jag erinra om granskningen 1981, medlemmar av ^Fälldinsregering riskerade då att få majoritetsanmärkningar. Den dåvarandesocialdemokratiske gruppledaren i och nuvarande bostadsministernHans Gustafsson grep i det sammanhanget ordet och yttrade det som citerade liksom även följande - jag bygger alltså på : "Detmåste mot denna bakgrund sägas ifrån att det skulle betraktas som en uppenbarringaktning av och dess ställningstaganden, om något av de statsrådsom kritiseras av kommer att ingå i den nya regering som enligtuppgift skall presenteras om någon dag," riktade särskilt in sig på , som vid den följande voteringenfriades av kammaren. Det skall nu bli intressant att se om socialdemokraterna i den härfrågan mäter med olika mått, beroende på vilken politisk färg regeringen har.Den gången, 1981, ville således socialdemokraterna avstänga från statsrådsposterde statsråd som enbart riskerade majoritetsanmärkning. är det t, o, ^m,fråga om ett enigt utskott. Vilka slutsatser drar statsminister detta? Jag vill här i kammarenockså fråga utskottets ordförande , 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. som ävenhan gick ut så hårt i fördömandet av tidigare borgerliga statsråd år 1981:Vilka slutsatser drar ? var i den debatten - det gällde ^Telub-ärendet - huvudtalare^,^ ochhan sparade inte på krutet. Även , utskottets dåvarande viceordförande, ställde sig i debatten bakom uttalande liksom, fårjag förutsätta, hela den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Detta varnämligen ett ^välplanerat inhopp i debattens slutskede av den dåvarandesocialdemokratiske gruppledaren. Min frågatill är alltså: Står och den socialdemokratiskariksdagsgruppen fast vid de synpunkter som framfördes av igranskningsdebatten 1981? Vilken rekommendation vill på grundvalav detta ge statsminister ? 5 (vpk); "Känner Du landetdär ^kanonert blommar?" Den frågan ställde LarsForssell i en dikt . Han besvarade självfrågan; "Det heter ,ligger vid ." Femton årsenare domineras ^granskrtingsarbete av de svenska vapenaffärerna.Bofors har bedrivit egen utrikespolitik. Vapen har hamnat i länder där deenligt de officiella riktlinjerna inte skulle finnas. En sällanskådad härva har blottats på detta område. Skandalerna har varit många. Även omkonstitutionsutskottets granskning är omfattande, tror jag att det som nuredovisas skall ses som ett "delbetänkande". Fortsättning följer,därom kan vi vara säkra. ^Krigsmaterielexportenkommer att behandlas under en särskild rubrik, men redan i denna inledandedebattomgång finns skäl att göra några påpekanden. När detgäller exporten till kan inte debatten begränsas till demotiveringar som förre utrikeshandelsminister framfört förbeslutet, även om dessa är mycket anmärkningsvärda och värda . Av vikt isammanhanget är att som frän kritiker av tidigare regeringars beslutspelat en annan roll när han i regeringen kom att handlägga frågan: Denavgörande frågan gäller om vapenexport till står i överensstämmelsemed de regler och riktlinjer som gäller. Enligt ^vpk:s ^uppfattrting borde medhänsyn till utrotningskrig i Östra ^Timor ingen vapenexport få ske.Såväl nuvarande som tidigare regeringar bär.här ett gemensamt ansvar. BeträffandeSingapore och den vidareexport av svenska vapen därifrån som skett måste fråganresas om hur kontrollen varit. Det har i debatten talats om att någonväckarklocka borde ha ringt om att inte allt stod rätt till. ^Sömnerttycks ha varit sällsynt god hos regeringar och ansvariga myndigheter! Ytterligareett påpekande kan redan nu vara på sin plats. Man kan förmoda att många^TV-fittare, radiolyssnare och tidningsläsare under granskningsarbetets gångbibringats uppfattningen att moderaten - som ständigt ströttuttalanden kring sig - skulle vara en arg fiende till vapenexport. Så är intealls fallet. Avallt bullrande i årets granskning blir det inte mycket kvar. ochmoderaterna har ingen kritik att anföra mot ^krigsmaterielexport. Moderaternaoch socialdemokraterna har funnit varandra. och i hand! Årets granskningsarbete har mer än tidigare varit föremål föruppmärksamhet i massmedia och hos allmänhet. Ändå finns det viktiga frågor somknappast fått någon belysning. Låt mig notera några. Utlänningsärendenär en rubrik som rymmer frågor såväl om handläggningstider som om hursituationen i olika länder bedöms vid avvisning av flyktingar och hur^avvisningsfallen följs upp, liksom ^tillämprtingen av de ^s. Här har vi en rättssäkerhetsfråga av stor betydelse. Det ärorimligt att en person skall kunna läggas något till last, som berövar honomeller henne möjligheten att utföra ett arbete, utan att få veta vadanklagelserna gäller. Ibåda dessa frågor gäller det viktiga rättssäkerhetsproblem. Vpk har tidigareensamt fått driva dessa frågor. Det är därför hoppingivande att kritik nu försfram från såväl som . Regeringenshantering av vissa energifrågor är också föremål för kritisk granskning. a. import och export av klyvbara radioaktiva produkter. Dessafrågor blir föremål för särskilda debatter . Detsamma gäller ocksåregeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister . Fårjag, herr talman, som östgöte också notera hela utskottets kritik motregeringens avsteg från beslut om bemanningen vid sambandscentraleni . Åretsgranskningsarbete har varit mycket omfattande. Därom vittnar för övrigtbetänkandets omfång. Särskilt intresse har vapenexporten tilldragit sig. Detkan finnas anledning att stanna upp vid några erfarenheter. Utan en omfattandedebatt i massmedia och ute bland allmänheten torde det inte ha varit möjligtatt få fram allt det material som belyser denna fråga - även om dettamaterial säkert inte är fullständigt. Granskningsarbetet har varit besvärligt,bl. a. på grund av motstridiga uppgifter, olika utredningar och fortlöpande nyauppgifter. Det är dock uppenbart att det nu är svårt att lägga locket på.Kravet alla papper på bordet finns hos en bred allmänhet. Hurlångt har agerat på egen hand? Har ansvariga haft eller bort ha kännedomom verksamheten? Vilka brister är kontrollen behäftad med? Var ligger ansvaret? Dettaär frågor som rests och som kvarstår till dess hela denna härva ärklarlagd. Ettsärskilt problem kan finnas där flera regeringar har ett ansvar. Kan man antaatt företrädare för tidigare regeringspartier med något större engagemangkritiskt granskar den sittande regeringen, om den fullföljer samma-politik somde själva förde? Eller kan man anta att företrädare för sittande regeringspartieller partier med något större engagemang kritiskt granskar föregångarna, omman vet med sig att man fortsatt samma politik? 1986/87:127 20maj 1987 Granskningsarbetetsinriktning, ^m. ^Prot.1986/87:127 20 maj 1987- Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. Detta ärfrågor som jag tror det är viktigt att man håller uppmärksamheten på. Den ökadeuppmärksamheten kring ^gransknirtgsarbetet har säkert haft positiv betydelseför resultatet i stort. Det är svårare att tona ned en kritik som finns levandeäven utanför utskottslokalerna. Allmänt sett tror jag att granskningsarbetetgynnas av en offentlig debatt. Visserligen är det ^konstitu-^tiortsutskottetsom genomför granskningen, men även ett granskande utskott mår säkert väl avatt känna allmänhetens granskande blickar på ^sittarbete. Till de olika frågorna återkommer vi i den fortsatta debatten, men jagber redan nu att få yrka bifall till samtliga ^vpk-reservationer i^konstitutiortsutskottets ^grartskningsbetänkande samt till de reservationersom vpk har tillsammans med och . 6 (): Jag sade den dag då detta digra betänkande justerades ochoffentliggjordes att det kunde te sig litet ironiskt att just det år då^folkstyrelsekommittén ondgjort sig över att generellt sett alltförmycket kommit i skymundan, dels som debattforum, dels som ^berednings-^ochbeslutsorgan, har massmedierna ägnat en enorm uppmärksamhet åtkonstitutionsutskottets granskningsarbete. Det är fjärran för oss författningspolitikeratt tala förklenande om detta intresse. Det ^äri allt väsentligt en mycket positivföreteelse. Jag ärockså glad över den bieffekt som har kommit, att jag som ordförande i utskottethar ^beretts tillfälle till att iartiklar och intervjuer belysa innebörden i det uppdrag som regeringsformen tilldelar utskottet, nämligen att granskastatsrådens ämbetsutövning och ^regeringsärendcrtas handläggning. Jag har sagtvid tidigare granskningsdebatter och upprepar det gärna: Det betänkande som vi^\^ dag redovisar, och som skall redovisas enligt våra instruktioner minst engång ', är ett led i strävandena att hålla uppsikt över demokratinssätt att fungera. Det handlar framför allt om en undersökning av administrativpraxis, vilket har ett viktigt preventivt syfte, nämligen att förebyggafelaktigheter men också att få statsråden och deras medarbetare att lära avfelen, så att vi fåren så kvalitativt god handläggning i kanslihuset sommöjligt. Manhar pä sina håll ifrågasatt om ett partisammansatt utskott kan leva upp tillkravet på att vara ett effektivt kontrollorgan ^å^ det svenska folkets vägnar.Det gladde mig mycket då i en ledare redovisade iakttagelsenatt ledamöter inte bara betraktar sig som lojalapartimän. De har, skriver tidningen, en egen stolthet och strävan i rollen somriksdagens främsta granskare av regeringen. Dethar omvittnats här att arets granskning har varit mer omfattande än vanligt,och det kan jag bekräfta. Det betänkande som ligger pä ledamöternas bänkaromfattar 688 sidor och inkluderar 28 stenografiskt upptecknade utfrågningarsamt ett mycket stort antal officiella handlingar i bilagedelen. Jagyrkar bifall till utskottets anmälan i dess helhet och avslag på samtligareservationer. Värt betänkande har istort framställts . varit möjligt utan ettenastående arbete av våra skickliga medarbetare i utskottskansliet. Jag tackarer alla - ingen nämnd, ingen glömd. Låtmig också säga - och där vill jag vända mig mot vad som sagts nyligen^,^ bl.^å. från sida - att granskningen byggt pä förutsättningen attregeringen medverkat i ^informationsinhämtandet. Regeringen har, enligt vårkanslichefs bedömning, visat en ^mycketstor samarbetsvilja. Detta bör sägas.Det hör utan tvivel till utskottets viktigaste uppgifter att skaffa framoffentliga redovisningar som underlag för väljarnas bedömning av regeringensarbete. Inte på någon punkt har man förvägrats att ^fåin ett sådant material. Iblandhar det hävdats att utskottets granskning skulle vara meningslös, därför att vii vissa delar-vilket också är fallet i år-är oense om de omdömen och slutsatsersom redovisas som resultat av granskningen. Mot det kan erinras attskillnaderna mellan majoritets- ^öch minoritetsskrivningar ofta inte ärsärskilt stora. Som framgått av debatten hittillsföljer för övrigt åsiktsskillnaderna långt ifrån alltid blockpolitiska gränser.De tre borgerliga partierna har gemensamma reservationer enbart i 6 fall av 21.- Liksom finns kritiska bedömningar i en rad ärenden som helautskottet står bakom. Det är således inte alls unikt, som här tidigareframställts, att utskottet genom konstruktiva påpekanden över blockgränsernavårdar sig om bästa möjliga ämbetsutövning frän statsråden och en så godhandläggning som möjligt av regeringsärendena i kanslihuset. Närdet gäller de påpekanden som vi har gjort om statsrådet i vapenfrågan vill jag sägaatt jag återkommer till dem för att precisera vad vår bedömning går ut på. Till vill jagsägaatt man måste bedöma från falltillfall vilka konsekvenser uttalanden frånutskottet får. Vad jag minns från den debatt han nämnde är hur utomordentligtnonchalant den dåvarande ^KU-ordföran-^den var inför den kritik som då riktades mot borgerligastatsråd. Han sade att det enda som händer om man antar konstitutionsutskottetsbetänkande är att det läggs till handlingarna. Sä nonchalanta är inte vi. Detkommer att framgå när jag besvarar frågorna i anslutning till diskussionen om vapenhandel medIndonesien. Detfinns liksom kritiska bedömningar i en rad ^ärendcrt som helautskottet står bakom. Viktigt för ^de^una bedömning av vår gransknings värde ärvidare att vi bemödat oss om att från samtliga partier bli ense ombeskrivningen av vad som förevarit. Skeendet ^framtstår i den allmännanyhetsförmedlingen ofta som motsägelsefullt och kan därmed leda till inteverklighetsbundna spekulationer. är källkritiken hos massmedierna dålig,såsom vid vissa skildring^ar av vapenaffärerna. Som exempel kan nämnas defantasifulla reportagen om den skånske ^speditörens kontakter medfinansministern och det förhållandet att den danske sjöfolksbasen längeokritiskt lyftes fram som sanningsvittne. Jag vill gärna instämma ivad framhållit i en artikel helt' . Han menar där attutskottets ambition alltid måste vara att verkligen reda ut ärendena, även i defall då statsråden går fria från kritik. Utan våra genomgångar skulle en radobestyrkta beskyllningar blivit hängande i luften 1986/87:127 ^ Granskningsarbetetsinriktning, ^m. 1986/87:127 20maj 1987 Granskningsarbetetsinriktning, ^m. för evig tid. Så bör detinte vara, skriver han. Jag instämmer i att vi här fullgör ett viktigtrenhållningsarbete, när rykten surrar i luften. Iårets två stora ärenden, regeringens befattning med utredningen om mordet påOlof och olika regeringars handläggning av vapenhandeln med framför alltSingapore och , har vi kunnat leva upp till ambitionen att bli enseom beskrivningen av händelseförloppet. Vi har dock, som kommer att framgå i dedebatter som följer i varje ärende, kommit till delvis olika slutsatser. Mendet måste vara en styrka att massmedier och allmänhet kan jämföra vårauppfattningar med egna bedömningar av det utomordentligt omfattande och öppnamaterial som vi redovisar i bilagedelen av vårt betänkande. Jagvill också säga något om den viktiga redovisningen av administrativ praxis.Utskottet granskar hur ^regeringert sköter ^remitteringen avlagförslag till lagrådet. Granskningen har betydelse för att ^departementcrtsprövning av vilka lagförslag som skall lagrådsgranskas inte blir ^förslappad.Årets granskning har gett utskottet anledning till anmärkningar på ett parpunkter. Som nämnde finns här en gemensam borgerlig reservationom beredningen av ärenden som hänvisas till lagrådet. Vi brukarkunna skriva ihop oss i dessa frågor. Den här gången markerar de borgerliga sin^särståndpunkt, närmast som en återspegling av den åsiktsbrytning som kom framdå utskottet yttrade sig till skatteutskottet om den ^s. Detär inte alls så som säger, att detta visar att regeringenstruntar i lagrådet. Det är helt felaktigt att säga något sådant. Om man nogastuderar förslaget ser man att regeringen gjorde förändringar i lagtexten efterpåpekande från lagrådet. Man arbetade igenom lagrådets synpunkter mycketnoggrant, vilket ledde till att regeringen gjorde ett betydelsefulltprinciputtalande när det gäller konstitutionell praxis. Frågan har sedan behandlatsav KU. Vi har lämnat ett yttrande till skatteutskottet där vi med tjocka streckhar strukit under vad som bör gälla i dessa sammanhang. Medenvishet granskar utskottet också regelmässigt utgivningen i SFS av deförfattningar som riksdag, regering och vissa myndigheter utfärdar. På en punkthar det blivit något bättre. kommer dock ett alltför stort antalförfattningar ut för nära inpå ikraftträdandedagen. Att så är fallet harsamband med förseningar och anhopningar vid vissa tider när det gälleravlämnande av regeringens propositioner. Även vad gäller^propositionsav-^lämnandet har kunnat hoteras en liten förbättring. De flestaproblem har dock inte blivit mindre på grund av det. Här fullföljs en kritiksom ständigt återkommit, oberoende av vilken regering som suttit vid makten. Ensak är viktig ur principiell ^synpurtkt. Vi har fått från statsrådsberedningenen förteckning över ^normgivningsbemyndiganden i lag. Den förteckningen skallkunna användas av alla utskott som vill göra kontroller av föreskrifter inomett visst rättsområde. kommer att ha hjälp av registretnär utskottet gör kontroller av utvecklingen på ^normgivningsområdet. Här finnsdet således möjlighet för samtliga utskott att spela en aktivareroll i detta arbete. Vid uppföljningen av föreskrifternas ekonomiskakonsekvenser bör det också kunna ske ett samarbete med revisorer. Iett särskilt fall, som utskottet tagit upp i ^ärefs granskning, har regeringengått för långt med att fylla ut en lag genom att utfärda ytterligareföreskrifter i en förordning. ^Utskottethar kommit till den uppfattningen att regeringen i det fallet borde ha gåtttill med ett lagförslag, i stället för att själv direkt utfärda egnaföreskrifter. Sammanfattningsvisvill jag säga att vi ^stär inför behovet av att förbättra kontrollmakten inomvårt parlamentariska statsskick. Det handlar om att folkets politiska viljaskall få bättre genomslag. måste se till att riksdagsbeslutensfaktiska innehåll inte via byråkratin kommer bort på resan till medborgarna ideras vardagstillvaro. Sedan enkort ^anmärknirtg efter ^Artders tal om mitt syndaregister och hans ochBirgit ^Friggebos tal om cirkusen ute i korridorerna, som kanske kan få föras ien något lättsammare ton. Jag skulle här vilja göra en bekännelse. Jag lider avhösnuva, och det drabbar mig särskilt hårt i ^lövsprickningen. Den här vårenhar jag i korridorer lidit särskilt svårt av allergi mot björk. Jagvill tillägga att det inte har funnits någon lindring vid någon näraliggandefiskesjö, och jag har inte heller kunnat skydda mig i en ^friggebod. Skämtåsido - när det gäller information från ett utskott som har slutnaförhandlingar bör man spara slutsatserna under det skede då fakta samlas in.Informationen om utfrågningar bör vi ändra på , så att vi inte råkarut för "cirkusen" en gång till.I övrigt betygar jag gärna vad ^Friggebo sade om att granskningeninnanför utskottets dörrar har skett på ett korrekt sätt och att det inte harkommit ut några hemliga uppgifter från ^överiäggningarna. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. Under detta anförandeövertog talmannen ^ledningert av kammarens förhandlingar. 7 (): Jag har full förståelse för sjukdomar av det slag som . Hans hösnuva och allergi mot björk tror jag dock beror på en smittasom han har fått från partivännerna i regeringen. Jag skall återkomma tilldetta. Jag villförst anknyta till det som anförde allra sist. Han.sade nämligenatt man skall spara slutsatserna tills man har granskat färdigt. Jag har härett tidningsurklipp från . Vice ordförande iutskottet var då partivän . Den 15 april 1982började vi diskutera en eventuell ^prickning av . Samma dagfanns en lång intervju med i , där han inte barapratade glatt och brett i största allmänhet. Han talade även om attsocialdemokraterna skulle pricka , och på vilka grunder. Det är upprörande att ständigt höra detta ^tjafs frånsocialdemokraterna om hur vi uppträder nu och hur bra de var då. Detta är ickesant. Det är lögn, och det går att plocka fram papper efter papper efterpapper, som visar vilket hyckleri som från socialdemokraternas sida har ägt rumunder denna vår. Vi kritiserade inteer när ni gjorde på det här sättet. 2 protokoll 1986/87:127 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. tycker därför att niskall hålla er för goda för att nu riktakritik mot de borgerliga ledamöternaför vad de har gjort. Regeringen har faktiskt kritiserat utskottet ganska rejält underpågående arbete. ^Feldt har sagt att haröverskridit sina befogenheter, att är en kvarleva frånen tid då styrdes av en ^halvdöv kung och-att utskottet borde ta sittpick och pack och försvinna. Detta ärden miljö, herr talman, som har arbetat i under dennavår. Det hade varit klädsamt om man från socialdemokratiskt håll hade varitlitet lugnare. Vi vet ju att det förekom påtryckningar från ledandesocialdemokratiskt håll, när vi började detta granskningsarbete medvapenexportaffärerna. Man ville att vi över huvud taget inte skulle granskadenna historia utan bara konstatera att den särskilda nämnden i vapenexportfrågorhade behandlat ärendet, och sedan skulle utskottet ligga lågt. Mot bakgrund av vad , ^Feldt,'många andra har sagt om att vi från borgerligt håll har anmält så väldigtmycket, vill jag avsluta detta anförande riktat till med att pekapå vad socialdemokraterna har anmält och drivit fram till reservationer ochvoteringar i kammaren. Ta nu sats herr talman och ^stenograferför här kommer ettlitet axplock: ^Kotmale. tekofrågor, kommundelningar, förvaltningsbyggnadenBastionen, , ^Telub, ^NCB, Öresundsvarvet, skoldirektörstjänst i ,^B3LA-projektet, järnförädling i , NJA, energifrågor, ^delvalveringen1977, 80 etc. Så gick det till då, och vi kritiserade intesocialdemokraterna för detta. 8 Tredje vicetalman (): Jag skall inte försöka tävla med ordföranden i ^skämtandets svära konst. Hans försök riskerar väl att hamna i en ^vitsandets ^Ofvandahls- ^volym. tog upp lagrådets granskning och vår reservation vad gällergranskningen. Jag vill understryka att vi från vårt håll tycker att lagrådetsgranskning av regeringens propositioner innan de kommer till ärmycket värdefull. Det är ett led i strävandena efter ökad rättssäkerhet i detlänga loppet. Lagar skall överensstämma med grundlagen och de skall hängasamman. Lagar skall vara praktiska att tillämpa och de skall inte strida emotvåra internationella åtaganden. Det är viktiga uppgifter och därför är detmycket angeläget att bevaka att regeringen inte smiter förbi lagrådet och attregeringen så långt det går beaktar lagrådets kritik,såvida man inte kan gendriva kritiken på sakliga grunder. Undersenare år har vi gång på gång fått uppleva att lagrådet har varit ^niycketkritiskt, inte bara mot den föreslagna lagen som sådan utan också mot de stegsom föregår regeringens förslag tilllag. Det är således utredandet och beredningen före lagrådets granskning somkritiken i hög utsträckning har drabbat. Lagrådet har förklarat att man intekan fullgöra sina ^grundlagsenli-^ga uppgifter eftersom man inte har tillräckligt underlagsmaterial. Det gälldedelvis också pensionsskatten.- Vidareär att märka att när det gäller lagrådets ställningstagande ipensionsskattefrågan, gick regeringen med statsministern i spetsen ut och sade att lagrådet hadetagit politisk ställning i denna fråga. Det är en mycket allvarlig kritik emot lagrådet. Från regeringens sidakunde man inte på någon punkt bevisa att det var så, det gick helt enkelt inteatt bestyrka. Det är allvarligt när man på det viset behandlar de organ som vihar i vår författning för att se till att rättssäkerheten skyddas så gott detgår. När dettill sist gäller följden av anmärkningar från mot statsråd har OlleSvensson över huvud taget inte tagit upp-den fråga jag har ställt. Med hänsyntill socialdemokraternas tidigare agerande var min fråga vilka rekommendationerOlle ger sin statsminister i vad gäller de statsråd som har utsattsför anmärkning eller som kommer attutsättas för anmärkning. ^Prot.1986/87:127 ^20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. 9 (vpk): tycks sträva efter att framställa reservationerna som fögaviktiga i utskottets digra betänkande. Låt mig därför ta ^krigsmaterielexportensom utgångspunkt för ett resonemang om ^utskottsma-^joritet resp. reservanter. Denkritik som socialdemokraternatillsammans med har formulerat är tydligen lagom, enligt OlleSvenssons uppfattning. All kritik som går längre betraktas som onödig. Sedan^gnabbas moderater och socialdemokrater om deras kritik är skarp eller måttfull. Jagförnekade inte att majoriteten riktar viss kritik - något annat hade väl intevarit möjligt med tanke på alla avslöjanden - men när det gäller exempelvisIndonesien rör inte kritiken från utskottsmajoriteten vid grundproblemet:Skall vapen exporteras till ett landsom bedriver ett folkutrotningskrig? I stället godtas att spänningen i Östra ^Timor har, lättat.