prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:129 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Förste vice talmannen meddelade att MargaretaFogelberg (fp) återtagit sin plats i , varigenom MargaretaLorentzens uppdrag som ersättare upphört. 3 § Föredrogs men bordlades åter Justitieutskottets-betänkande 1986/87:35 Näringsutskottetsbetänkanden /87:27, 28, 30-32 och 34 4 § Fortsattes överläggnirtgen om arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /87:13. Regionalpolitiken (forts, från prot. 1 (): Den regionalpolitiska utvecklingenkänrtetecknas just nu av en stark koncentration till storstadsregionerna. Enbarti har tillväxttakten fördubblats i förhållandetill 70-talet. En allt större andel av den totala befolkningstillväxten i rikettillfaller också storstäderna, vilket medfört försämrade flyttnirtgsnetton föralla övriga län. Enligt arbetsmarknadsutskottet sker den snabba expansionenframför allt inom uppdrags- och konsultverksamhet av olika slag samt inom dekunskapsintensiva delarna av tillverkningsindustrin. Sysselsättningstillväxteninom de långsiktigt expanderande näringarna sker således i mycket hög grad inomstorstadsregionerna. I andra hand sker tillväxten inom övriga utbildnings-ochkommunikationscentra. Den nuvarande utvecklingert får rtegativa konsekvenser förmänniskorna på de orter som inte får del av tillväxten - brist på arbete,utflyttning och För storstäderna innebär den kraftiga , expansionen bl, a,miljömässiga verkningar som blir svåra att komma till rätta med. För att motverka de senaste årens utveckling mot ökaderegionala obalanser och för att långsiktigt klara de fastlagda målen förregionalpolitiken har såväl regeringen som utskottet kommit till den riktigaslutsatsen att regionalpolitiken ytterligare måste förstärkas. Man betonar attdet nu gäller att såväl utveckla och effektivisera de nuvarande medlen som attfinna nya medel för att påverka den regionala utvecklingert. Ökad vikt måsteläggas på åtgärder för att allmärtt förbättra rtäringslivsmiljön i vad gällerutbildning, kommunikation och teknisk kompetens. somkommuner har självfallet en viktig roll i detta arbete. Men ävert inom regionerrta ökar obalansen, I södraSverige, och då särskilt i , sker en liknande koncentration tillvästra,delen av landskapet. Den mesta tillväxten sker i Malmö-Lund-området, FörMalmöhus län har 1970-talets befolknirtgsökning fortsatt och förefaller att haaccelererat , medan län befolkningsmässigthar stagnerat. Arbetsmarknadsläget i mitt hemlän, , är sämre ängenomsnittet för riket. Den besvärliga situation som befunnit sig i underett antal år kan tillskrivas omstruktureringen inom vissa branscher men ocksåinflyttningen till under större delen av efterkrigstiden. Vissa områden,t, ex, , har halverats befolkningsmässigt . För att sätta stopp för en ny överhettning avMalmö-Lund-området och därmed åstadkomma bättre balans inom regionen är detnödvändigt med en förstärkning av styrmedlcrt. Med hänsyn.till att den negativautvecklingen förstärks ju längre österut man kommer och värst drabbar Blekingebör en samplanering ske för hela , För att uppnå en önskvärdutjämning i bör en ökad satsning ske på bl, a, mindre högskolor,som t, ex, i , och kunskaps- och teknikspridningen från forskningeni bör också förbättras, Snedbalartsen i bör också beaktas vid sammanläggningeller flyttning av statlig verksamhet. Då sådan verksamhet sammanförts i Skånehar den placerats i , vilket senast har skett med åklagarmyndigheten samtriksbanken. Enligt förslag från trafiksäkerhetsverket är det aktuellt attflytta verkets kontor i till , Trafiksäkerhetsverketsdistriktskontor för kan med fördel placeras i ,Regionalpolitiska skäl bör alltid beaktas när regeringen eller ämbetsverk görbedömningar om förläggnirtg av statlig verksamhet. Kommunikationsfrågorna är av stor betydelse försysselsättningen i olika delar av landet. Därför ser jag SJ-ledningens utspelom att järnvägen bör drivas utifrån strikta lönsamhetskrav som olyckligt. Detkan innebära att endast trafik inom triangelrt Stockholm-Göteborg-Malmö skullevara kvar, Bandelen skulle hamna i riskzonen ochförsvinna. En sådan kommunikationspolitik motverkar de regionalpolitiska målenom en balanserad befolkningsutvecklirtg i landets olika delar och om tillgångtill arbete, service och god miljö i alla delar av landet. För utvecklingen ihela landet måste det finnas ett fungerartde kommunikationssystem, och kostnadernafår bäras solidariskt. I betänkandet behandlas också anslaget för regionalautvecklingsinsatser, det s. k. länsanslaget, som det ankommer pålänsstyrelserna att använda för lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag,regionalpolitiskt utvecklingskapital, projektverksamhet, m. m. Länsanslaget harvisat sig ge mycket goda effekter på utvecklingen. Vi kan konstatera att län missgynnas vidfördelningen av detta anslag. Länet tilldelas det lägsta beloppet, nämligen 2milj. Denna tilldelnirtg svarar inte mot länets befolkningsandel eller motproblembilden. t. ex., som har en låg arbetslöshet och en högtillväxttakt, har ett anslag som är större, vilket visar attlänsanslaget fördelas på ett felaktigt sätt. En ändring måste därför ske. Detär viktigt.att man rättar till denna snedfördelning. län har , då länetpå grund av företagsnedläggningar tappade flera tusen arbetstillfällen,uppenbara problem att upprätthålla sysselsättningen. Arbetslösheten liggerockså, som jag fidigare angett, över medeltalet för riket. Särskilt kvinnor ochungdomar har svårigheter att få arbete. Statsmakterna bör också uppmärksammaspå att jordbruket och livsmedelsindustrin, som båda har stor betydelse försysselr sättningen i , står inför svåra strukturella problem. Detta talarför att vårt län bör erhålla avsevärt högre länsanslag än . Dettamåste beaktas av regeringen vid fördelningen av länsanslagen. 2 (): Statistiken visar att Blekingesbefolkning minskar mest i landet. Av samma statistik framgår attfödelseunderskottet uppgår till 124 personer. Enligt denbilaga som är fogad till arbetsmarknadsutskottets betänkande framgår attBlekinge tillsammans med har den högsta ungdomsarbetslöshetenoch den högsta arbetslösheten bland kvinnor. Som jag framhållit i min motion 1986/87:A438 angåenderegionalpolifiska åtgärder i har den pågående befolkningsminskningenavsevärt förändrat befolkningens sammansättning. Antalet personer i åldrarna0-16 år har minskat med över 5 000 personer. harantalet personer som är ökat med nästan 3 000 personer. Av densenaste statistiken, som jag åberopade, kan man dra den slutsatseu att densnedvridna utvecklingen fortsätter. Länet håller på att förblöda. En snabbförändring måste komma till stånd. Det krävs därför åtgärder som snabbt gerresultat. Det krävs också åtgärder som ger resultat på litet . Iförsta hand måste förutsättning skapas för tillväxt i "Sverigesträdgård". Intresse måste skapas för att få enskilda mänrtiskor attinvestera i . Infrastrukturen i länet måste utvecklas. Det gällerfrämst utbildning och kommunikationer. Länet behöver nya investeringar, som kan medföra en ökadsysselsättning. Enligt min uppfattnirtg skulle en positiv förändringåstadkommas genom att investerirtgsfortder och investeringsreserver släpptesgenerellt fria. Det är beklagligt att socialdemokraterna inte inser vikten avatt släppa styrningen och kontrollen över dessa investeringsmedel. Fortfarandemåste företagen använda den byråkratiska vägen för att få nyttja sina egnapengar. De medel som många små och medelstora företag har avsattpå investe-ringsreservkonto är näst intill fullständigt inlåsta:Socialdemokraterna säger néj till varje förändring som skulle innebära ettbetydligt enklare sätt att använda pengarna för olika slag av investeringar.Det finns stora pengar avsatta hos våra egna företagare och jordbrukare ilänet, som på detta sätt hålls "inom lås och bom" till följd av detsocialdemokratiska skattesystemet. Länets situation kräver extraordinära insatser. Enligt minuppfattning skulle vi omgående kunna stimulera till investeringar i länet genomatt medge direktavskrivning för sådana investeringar som görs i vårt län. Ensådan tillfällig stimulansåtgärd skulle med fördel kunrta marknadsföras påföljande sätt: "skatt - Investera i ." Jag beklagaratt mina kolleger på Blekingebänken inte inser vilken dynamik en sådarttillfällig lagstiftning skulle skapa. Genom att stimulera företagen attanvärtda sina vinstmedel på ett friare och enklare sätt utan inblandning avpolitiker och byråkrater skulle man snabbt få positiva effekter för länet. Länets möjligheter till en snabb positiv förändring försvårasmed den socialdemokratiska politikert. Förutom de nämrtda exemplen beträffandeinvesteringsfonderna har den socialdemokratiska förmyndarpolitiken också hämmatmöjligheten att utnyttja det riskkapital på 35 milj. kr. som riksdagenbeslutade om . Ännu har inget investmentbolagbildats i . Tidpunkten har skjutits upp gång på gång. Hade riksdagenföljt det moderata förslaget, hade säkerligen de kreativa krafterna i läneteller på andra håll i landet redan nu utnyttjat en stor del av dettariskkapital för investeringar i . Dert socialdemokratiska förmyndarpolitikenmåste ersättas, så att de kreativa krafterna får ett betydligt friare spelrumatt verka i vårt land. har den statliga verksamhetensuccessivt minskat i länet. Enbart under det här årtiondet har 1 200arbetstillfällen försvunnit inom försvaret och Karlskrortavarvet. Staten måsteta sitt ansvar som arbetsgivare i länet. Samtliga riksdagsledamöter från länethar i olika motioner påpekat att delar av statlig verksamhet måste lokaliserastill som ersättning för de arbetstillfällen som under årens loppförsvunnit inom den statliga verksamheten i länet. Utskottet åberopar som vanligt att sydöstra , ochdärmed , skall prioriteras i samband med deccrttraliserirtg av statligverksamhet. Det händer emellertid ingenting. Jag har ännu inte sett attBlekinge nämnts i de här sammanhangen. Vi är inte hjälpta av att utskottettalar om lokalisering av verksamhet i , eller . Det ärverkligen att socialdemokraterna tar det initiativ som är förknippatmed regeringsinnehavet och följer upp vad år har uttalat. Det är snarare så, fru talman, att risken är uppenbar attytterligare minskningar av statliga arbetstillfällen kan komma i fråga iBlekinge län. Jag tänker i första hartd på marinen och ,Karlskrortavarvet löper en allvarlig risk att tvingas reducera sin verksamhetmed anledning av den för varvet och Karlskrorta kommun mycket olyckligaförsvarsuppgörelsen mellan socialdemokraterna och . Utskottet avstyrker samtliga motioner angåendedecentraliserings av statligt verksamhet till , med en nonchalantattityd. frankttill de aktiviteter som pågår och planeras i syfte att få till stånd endecentralisering inom den statliga verksamheten. Som jag påtalat harjag inte upptäckt några konkreta upplysningar om några positiva förändringar iBlekinge i det här avseendet. Vad menar utskottet med aktiviteter som pågår ochplaneras? Avslutningsvis vill jag peka på vikten av att länsanslagenökar för länert i sydöstra , vilket majoritetert i utskottet, bestående av de tre borgerliga partierna och vpk, har föreslagit, ' ' Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall till den delav utskottets förslag som innebär höjnirtg av lärtsanslagen samt i övrigt tillde moderata reservationerrta. 3 (): Jag kan hålla med om dethan sade i inledningen av sitt anförande, men långt ifrån allt annat, framförallt när han började tala om sänkt skatt. Men jag tänker inte besvära kammarenmed att ta en Blekingedebatt här - det kanske vi kan göra på torg hemma ellerpå någort annan vacker plats i vårt fina län.. Arbetsmarknadssituationen i försämras fortfarandestadigt, som sade. Friställnirtgar pågår ärtnu vid vissaföretag, och orosmolnen tornar upp sig. Det s. k. Blekingepaketet, som regeringen presenterade förriksdagen , väckte förväntningar, och man har kunnat märkaförhoppningar i länet. Kommunerna har sedan paketet presenterades med storentusiasm engagerat sig i arbetet för att praktiskt genomföra iritentionerna ipaketet. Optimismen har börjat återkomma något i länet. Vi är i övertygade om att detta arbete kommer attge fruktbara resultat, men förmodligen först . För den närmasteframtiden är situationen i länet mycket besvärlig. leder nu med bred marginal den tvivelaktiga ligani befolkningsminskning. i är visar statistiken attbefolkningen i minskar procentuellt dubbelt så mycket som i det län --som kommer som tvåa i den ligan. Ungdomen flyr i stora skaror vårt län. Alla vet vad detbetyder för den framtida utvecklingen. De betydligt glesare skaror som flyttartillbaka är i mycket stor utsträckning pensionärer. De är varmt välkomnatillbaka, meri de fyller inte alla de tomrum som ungdomen lämnar. lättatt förstå varför vi bävar . Tyvärr finrter jag inte heller någon tröst närjag läser arbetsmarknadsutskottets betänkande angående regionalpolitiken. De motioner som tar upp problemen i behandlasalla mycket översiktligt och oengagerat i utskottets betänkande. Jag skallendast ta upp motion A476, som behandlas på s. 39 i betänkandet och där jagsjälv står som första namn. Den motionen är utarbetad i samråd och samarbete med ettstort antal intresserade och engagerade blekingar, bl. a. militära ledare ochfackligt aktiva i både TCO och LO. I motionen beskriver vi bl. kommunutvecklats under seuare år - tyvärr i särklass mest negativt befolknings- ochsysselsättningsmässigt om man jämför med alla andra residensstäder i landet. En stor bov i sammanhanget är det fria näringslivet ochindustriverksamheten. De tänker minsann inte regionalpolitiskt. Men dertbovert kan vi i det här sammanhanget inte göra mycket åt. Inom parentes villjag ge regeringen följande rekommendation: Belägg , , Malmöoch andra överetablerade områden med ordentligt tilltagna etableringsavgifter.Det kanske ger eftertanke, och säkert ger det pengar till statskassan. Den andra stora boven, som orsakat och orsakar sysselsättnirtgsproblemeni , är samhället - staten - som sysselsättningsobjekt. Staten harunder efterkrigstidcrt skurit rter sin verksamhet i , inte bara pådet militära området utan på alla upptänkliga områden. Den negativa utvecklingenfortsätter i - vågar jag påstå - oförminskad omfattning. är oronmycket stor vid , där 200-300 arbetstillfällen nu är ifarozonen. I motion A476 pekar vi motionärer på hur marinen starktdragit ner sysselsättningen i som verksamheten vid Bergaörlogsskolor i byggs ut. Den byggs ut så att man året ommåste låna in arbetskraft. a. lånas det folk året om från örlogsbasen iKarlskrona. Naturligtvis höjer detta arbetskraftskostnaderna ganska ordentligt.Den riktiga åtgärden är givetvis att flytta jobben i stället för arbetarna. Vi ger i motionen ett flertal exempel pä arbetsuppgiftersom med fördel skulle kunna flyttas från i till t. ex.örlogsskolorna i :, rekryt-, torped-, skrovtekniker-, hydraulik- ochreservofficers-utbildrtirtg. Alltihop är genomtänkta förslag. Mänga problemskulle lösas om kanske bara en eller två av dessa utbildningar flyttades. Vi pekar också på att stora delar av den statligaundervattensteknologin borde förläggas till , att fartygs- ochunderhällsavdelningen vid skulle kunna flyttas dit ochatt en avdelning för utrednings- och utvecklingsuppdrag också borde stationerastill . Detta är ett flertal realistiska förslag som skulleförbättra sysselsättningssituationen i och även i detöveretablerade . bevärdigar inte den ambitiösamotionen en enda kommentar utan avfärdar den tillsammans med en mängd andramotioner med motiveringen att en grupp arbetar med olika uppslag rörandedecentralisering. Vi motionärer hade räknat med att försvarsutskottet, somnärmast ansvarar för de flesta i motionen aktualiserade frågorna, skulle hafått möjlighet att åtminstone yttra sig över de konkreta förslag sompresenteras. Så har inte skett. Som motionen nu behandlats kan varken vimotionärer eller - vad värre är - alla de som aktivt och intresserat niedverkattill motionens tillkomst få den minsta indikation om vad egentligenhar för mening om de konkreta förslagen. En sådan behandling av en allvarligt syftandemotion höjer inte artseertde - tvärtom. Jag hoppas verkligen att dekonkreta förslagen i motionen skall kunna bli seriöst behandlade i annanordning. Vi tänker alltså inte ge upp. 4KARL-GÖSTA () replik: vill inte ha någon debatt omproblemen i , men jag kan ändå inte låta bli att replikera när detgäller etableringsavgifterna. Jag tror inte , , påatt vi vinner några fördelar i genom att man lägger stora avgifter påverksamheten i , och . 5 () replik: Jo, , det tror jag. 6 (): betänkande 13, sombehandlar regionalpolitiken, har i avsnittet med rubriken avstatlig verksamhet kommenterat ett antal motioner som berättar om situationen isydöstra . Utskottet avstyrker samtliga motioner med hänvisning till denprioritetsordning för decentralisering av statlig verksamhet som riksdagenantog i anslutning till regionalpolitiska beslut. Enligt denna skall iförsta hand skogslänen och i andra hand sydöstra och Sjuhäradsbygdenkomma i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet. Utskottet säger också attdet både pågår och planeras aktiviteter som syftar till att få till stånd endecentralisering av statlig verksamhet till dessa prioriterade områden. Utan att gå till överdrifter, fru talman, vågar jag påståatt vad gäller sydöstra har jag sett utomordentligt få exempel på dessaaktiviteter. Den negativa utveckling som man kunnat konstatera för denna regionunder har definitivt inte brutits under den senaste tiden.Man kart naturligtvis, som mina kamrater gjort tidigare, lämna en hel radsifferuppgifter som visar att man har rätt. Jag skall emellertid, för att intetrötta kammarens ledamöter, nämna bara några siffror från en alldeles färskstatistik som visar befolkningsförändringarna i riket under det förstakvartalet i är. Enligt denna statistik har länen runt ökat sinbefolkning med 4 820 personer. Sydvästra , med och somcentralorter, har ökat med 3 018 personer. De fyra nordligaste länen hartotalt minskat med 18 personer. Bergslagslärtcn har minskat med 146 personer.Till sist: Sydöstra har minskat med 367 personer. Idenna region står och för i stort sett hela underskottet.Kalmar län har minskat med 144 personer och med 239, den störstaminskningen av samtliga län i hela landet. Trots insatser från den nu sittande regeringen - vilketjag gärna vill understryka - och trots massiva insatser i berörda kommuner ochlandsting kan man konstatera en accelererad negativ utveckling i bådadessa län. Självfallet är jag som vald representant för denna regionväl medveten om att det gäller att inte bara måla i svart utan att också här ikammaren peka på positiva inslag i denna landsända. Till det mest positiva hörden satsning som gjorts på högre undervisning, en satsning som jag knyter storaförhoppningar till . Det är också min förhoppning att den mängdav förslag som i olika motioner från ledamöter från sydöstra har tagitsfram här i riksdagenpå sikt skall utmynna i rtågot konstruktivt och realiserbart. Jag vill särskiltpeka på de flerpartimotioner som avlämnats under allmänna motionstiden och somvisar på en gemensam syn över partigränserna. Faktum är att situationen åtminstone vad gäller ochBlekinge län är så pass allvarlig att partipolitiskt käbbel om marginellaförändringar i den ena eller andra riktningen endast skapar misstro till vårförmåga att i denna församling på allvar ta itu med de stora strukturellaproblemen på regionalpolitikens område. Även om jag kan se behovet av en väl fungerandestorstadsregion är jag tveksam till att nuvarande tillväxttaktskall betraktas som en nationell tillgång, som utskottet säger. För mig sombleking, som sett tuserttals ungdomar lämna mittlän, ter sig dertna nationella tillgång något tveksam. Jag vill till-sist, fru talman, peka på två bra inslag idet aktuella betänkandet. Det gäller länsanslagens höjning, där jag hoppas attmina socialdemokratiska kamrater från länet också ställer upp på majoritetensförslag, och sist men inte minst det eniga utskottets positiva hållning till folkpartimotionenmed krav på en ny regionalpolitisk utredning med parlamentarisksamrnansättning. Jag vill härmed, fru talman, yrka bifall till dereservationer som har avlämnats av: folkpartirepresentanter i utskottet och iövrigt bifall till utskottets hemställan. 7GUNHILD (): , I dertna långa debatt har många talare föremig deklarerat inställning till den av regeringert fördaregiortalpolitiken och deeffekter som blir följden av denna politik i olikadelar av vårt land. Jag vill inledningsvis instämma i mycket av vad som harsagts i dessa anföranden, men det må tillåtas mig att utöver vad som sagtspåtala speciella problem, som naturligt nog inte är jämförbara medproblemen i något annat län i , - Jag har i min motion nr A475 pekat på speciellageografiska läge, vilket innebär att länet har en särställning i förhållandetill övriga län i landet. Det är framförallt transportproblemen som medförsärskilda restriktioner i förutsättningarna för näringslivets möjligheter attleva vidare och utvecklas. Denna fråga har varit föremål för behandling ikammaren vid tre olika tillfällen förut , sä jag skallinte, nu ytterligare uppta kammarens tid med att tala om vikten av ertfuugerande trafik utan bara understryka att en sådan är varken mer eller mindreän hela länets livsnerv. Men trafikföringen är en av de regionalpolitiskaåtgärder som kräver särskilda insatser på central nivå. Utvecklingen av arbetsmarknaden på är mycketoroande. Vi häri dag ungefär 11 %arbetssökande, varav är öppet arbetslösa. Detta har man faktisktobserverat i utskottet, som skriver att de tidigare låga arbetslöshetstalen förön har ökat. Påståendet att vi ligger i nivå med övriga landet är däremot ingensanrting. Endast och redovisar högre siffror än vi. Utskottetkonstaterar vidare att det är frapperande att ungdomsarbetslös- heten harökat så kraftigt under föregåertde år och att andelen ungdomar i ungdoriislagär hög. Men därefter konstaterar utskottet med tillfredsställelse attregeringen har uppmärksammat dessa problem och låtit statens industriverkutarbeta en rapport om det gotländska näringslivet som är kallad AvstampGotland, Den åtgärden har mottagits mycket positivt, men av alla de förslag somfinns i denna rapport har inte särskilt mycket realiserats. Vi har fått enhögskoledel i form av Utvecklingscerttrum , och det är en mycket brasatsning . Men ibland verkar det som om den satsnirtgen blivit något avett flaggskepp för Avstamp , för därutöver har det endast utgått diversemedel via för viss projektverksamhet. Det gotländska näringslivet utmärks av att en stor andelav befolkningen är direkt sysselsatt i jordbruket med binäringar och av atttillverknirtgsindustrin sysselsätter ett mindre antal personer änlantbruksnäringen. Därför spelar det gotländska lantbruket en avsevärt störreroll än lantbruket i något annat län, och det måste av den anledningen bliföremål fören allmän regionalpolitisk bedömning. av de yrkesverksamma sysselsätts direkt inomlantbruket. Det motsvarar ca 5 000 arbetstillfällen. I livsmedelsindustrinsysselsätts ytterligare ca 1 000 personer, vilket motsvarar en fjärdedel av deindustrisys-selsatta på . Sammantaget betyder det att avden yrkesverksamma befolkningen har sin utkomst direkt eller indirekt i dessanäringar. Det innebär att på grund av jordbrukets ochlivsmedelsindustrins dominans är specjellt beroende av produktiorts- ochstrukturförändringar inom livsmedelssektorn. beslut under /85 om en förändradsyn på jordbrukspolitiken medförde produktionsbegränsande åtgärder såsomtvå-prissystem för mjölkproduktion och investeringsstopp för animalieproduktionen.Dessa åtgärder tillsammans med lönsamhetspress har inneburit attanimalieproduktionen på har minskat starkt. Med anledning av att av arbetskraften står utanförden reguljära arbetsrharknaden är det rtödvändigt att alla utkomstmöjlighetertas till vara. Det är därvid av speciell vikt att jordbruksproduktionen kanupprätthållas i de olika leden. Antalet alternativa arbetstillfällen är ytterstbegränsat.