prot · GA0963 · 1986-12-31 00:00:00 — I den här interpellationen förekommer också en annanegendomlighet. gör sig nämligen till folk för uppfattningen affdet bara är vi i som kan göra någonting bra. Det som görs inom.EG och iandra länder är genomgående dåligt. Varje form av anpassning i Hans Peterssonsvärld innebär en standardsänkning. kan infe inse aft ett givandeoch tagande i harmonisering är fill nytta för alla parter. När det gäller årets motionsflod har vi moderater väckt enmotion om just internationaliseringen. Vi har där pekat på def självklara i aftett närmande till det av vilket utgör en viktig del innebär bådeuppoffringar och erbjudanden. Vi svenskar måste ha del i det europeiskautvecklingsarbetet, och självfallet måste vi då vara beredda aft delta i frågaom de eftergifter som kan vara nödvändiga för harmoniseringen. Men vi skallnaturligtvis inte, , göra eftergifter, som innebär att vifrånträder sådana lösningar eller värderingar som vi uppfattar som centrala.Jag tror aff och övriga i vpk skall förbereda sig på aftVästeuropas utveckling, och även utveckling tillsammans medVästeuropa, gör def nödvändigt att vi ser på med den generositetsom förtjänar Om anpassningen till bestämmelser omsäkerhetskontroU av produkter Orn anpassningen tiU bestämmelser om säkerhetskontrollav produkter såsom vårfrämsta handelspartner och därmed vår viktigaste byggsfen i detvälfärdssamhälle som vi här i landet njuter av. Under detta anförande övertog andrevice falmannen ledningen av kammarens förhandlingar, , AnL 11 HANS i (vpk): Jag blev litet osäker på debattordningen -kanske hade industriministern tänkt avsluta debatten i och med det förstainlägget. Men vi får väl se hur def blir med den saken,, Så till som talar om internationalismensparti. Ja tack, gärna def! Den falska internationalism som talar omoch som betyder underkastelse gentemot stora kapitalistiska makter och storafransnationella bolag; vilka vill pruta på säkerheten när def gäller produkter somskall säljas i vårt land, betackar jag mig för. Det är inte jag som har fåttnågot slags fobi, utan det är fakfiskt så, att jag har noterat att det sker enhel del saker- och det kommer att ske mera. Man har ju t, ex, slopatkatffotsmärkningen och det gör att vi inte längre vet vilken kvalitet det är pådef guld som vi köper, I årets proposition om regionalpolitik föreslås, vilket ärmycket bra, att vägstandarden i glesbygdslänen skall byggas ut och vägarnaförbättras, eftersom de är sönderkörda av överlastade fordon och tung trafik.Ett av motiven för detta förslag är uppenbarligen att öppna vägarna förlastbilar med vikter som godkänns inom EG men inte inom , Def är ettsätt att gå vid sidan av den politik som är riktig, dvs, att tung trafik skallföras över från landsväg till järnväg, Energiyerket säger aft det inte bliren,?» kraftigförsvagning av säkerheten. Det är alltså inte jag som påstår att säkerhetenminskar. Jag blir verkligen orolig när industriministern säger aftS-märkningen skall behållas men aft en del produkter kan vara utan S-märkning,Det kan aldrig vara paradis, med konkurrensneutralitet osv. Manfår bestämma sig: S-märkningen skall antingen vara kvar eller tas bort.Riskenär annars att def sätts ett högre pris på den ena produkten än på denandra, och det är infe så bra. Internationalism och Europapolitik innebär infeunderkastelse under EG, utan det är aft se hela världen. Om troraft jag bara ser världen bortom järnridån, vill jag säga att def är precistvärtom. Vi som lever och verkar i , ett modernt och utvecklatkapitalistiskt land, tvingas in i ett mycket hårt samarbete och i vissa fallfill underkastelse under andra kapitalistiska länder, men vi vägrar att seresten av världen,. Väriden är inte bara . slog in öppnadörrar, och det visar vilken öm få har i EG-frågan, där de försökermotivera sina ansatser att driva in i ett alltför nära samarbete medEG. AnL 12 Industriminister : Jag skall göra ett par kommentarer fillinterpellantens inlägg. Det är skillnad mellan säkerhetsnivån och kraven påkontroll av säkerhetsnivån. Det förslag som utredningen har lagt fram syftarinte fill en ändring av den grundläggande säkerhetsnivån, utan snarare avsesen ändring av kontrollordningen.Säkerhetskraven i är så gott som totalt samordnade med den standardenligt vilken säkerhetsnivån på elmaferiel inom övriga bestäms. Iutredningen föreslås också åtgärder som ökar denna säkerhetsnivå. utför SEMKO endast en ganska liten s. k.typeffergiffskontroll på marknaden. Av de produkter som kontrolleras är hälftenfelaktiga, och detta visar att den nuvarande kontrollordningen inte ärfillräckligt effektiv för att förhindra att farliga produkter kommer ut påmarknaden. I utredningsförslaget ingår därför en marknadskontroll, som syftarfill att öka säkerheten jämfört med nuvarande nivå. När man diskuterar dennafråga och hyser farhågor för aft säkerheten skall försvagas, är def vikfigt attkänna fill den nuvarande ordningen och omfattningen i fråga om kontrollen samthur den är tänkt att bli enligt utredningen. Utredningens förslag innebär att svenska myndigheter äveni fortsättningen skall ange säkerhetsnivån. Vår svenska rätt aff införasärregler, mofiverade av hänsyn till medborgarnas säkerhet och hälsa,försvinner självfallet inte. I debatten har det påståtts att skullefrånhända sig möjligheterna att införa särregler, men .så är inte fallet. Jag sade i mitt svar aft frågan ännu bara ärpå beredningsstadiet och aff flera frågor återstår att diskutera, bl. a. motbakgrund av vad som kommit fram under remissbehandlingen - en omfattanderemissbehandling, med många synpunkter och förslag. Regeringen har således ännuinfe gjort några ställningstaganden, och def har följaktligen inte utarbetatsnågot förslag. Arbetet pågår nu inom industridepartementet, och jag kan därförinte säga på vilka punkter som jag kommer att kunna lugna iHallstahammar med hänsyn fill hans frågor. Men jag vill också tillägga attberedningen sker i nära samarbete med SEMKO och statens energiverk, så att vifrån departementets och regeringens sida skall vara så väl förberedda sommöjligt vid beredningen och utarbetandet av förslaget. Om anpassningen till bestämmelser omsäkerhetskontroU av produkter AnL 13HANS i (vpk): Industriministern säger att redan i daghälften av de produkter som skulle säljas på marknaden inte är tillräckligtkontrollerade. Men skulle det förhållandet förbättras av att man släpper efterpå plikten att S-kontrollera? Efter vad jag förstår innebär utredningens förslag attkontrollen skulle göras i efterhand. vet vi naturligtvis infe omindustriministern och regeringen kommer att ändra någonting innan de läggerfram sitt förslag. Men vi vet att det kan bli väldiga problem att kontrolleraeller att driva en rättssak först när man har upptäckt att en produkt ärfelaktig. Sä förhåller det sig i och för sig också, men det finns ettstörre stöd för att produkten skall vara riktig när den är försedd médS-märkningen. Jag tycker aft det jag citerade ur , attenergiverket anser att det infe blir en alltför stor sänkning av säkerheten,ändå innebär att def - även om industriministern är otillfredsställd med dagensnivå på säkerheten - finns möjlighet att den blir ännu sämre. När man skalldriva sådana här internationella frågor, aft harmoniera med andra länder, attutveckla handel och på allt sätt göra något rimligt och vettigt för svenskufrikeshandelspolitik. Om anpassningen ull bestämmelser omsäkerhetskontroll av produkter skall maninte gå den vägen att underkasta sig andras krav, utan man måste driva sinaegna krav. Då borde man rimligen inte lägga sig eller minska kontrollen. AnL 14 Industriminister : Får jag lägga till en sak som Hans Peterssonmöjligen kan ha missuppfattat. Def vore dumt om vi infe fick det tillrättalagt. Förhandskontrollen föreslås infe bli avskaffad. Det harinfe utredningen varit inne på. Det som föreslås bli förändrat är SEMKO:sensamrätt att förhandskontrollera elmaferiel. Den ensamrätten skall ersättasmed en rätt för vissa andra att också kontrollera elmateriel föremarknadsföringen. Förhandskontroll kommer dock alltid att krävas i någon form.Regeringen har inte några avsikter att ändra på den punkten. vice talmannen anmälde att HansPetersson i anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 8 Föredrogs och hänvisades 1986/87:15 fill finansutskottet 7 8Föredrogs och hänvisades 1986/87:K201-K239, K301-K316, K401-K437, K501-K506, K601-K618, fill /87: Fi201-Fi228,Fi301-Fi322, Fi401-Fi419, Fi501-Fi509, Fi601-Fi607, Fi701-Fi716,Fi801-Fi811 och Sk386 yrkande 10 fill finansutskottet /87: Sk301-Sk385, Sk386 yrkandena1-9, 11 och 13, Sk387-Sk463, Sk501-Sk592, Sk701-Sk726, Sk801-Sk832, Sk901-Sk903 och till skatteutskottet /87: Ju201-Ju239, Ju301-Ju.303,Ju401-Ju417, Ju501-Ju507, Ju601- Ju642,Ju701-Ju722 och Ju801-Ju818 till justitieutskottet /87: L201-L210, L301-L305, L401-L419, L501-L504, L601-L614, fill lagutskottet /87; U201-U239, U301-U311,U401-U416, U501-U521 och U523- 1986/87:Fö201-Fö211, Fö301-Fö324, Fö401-Fö410 och Fö501-Fö518 till försvarsutskottet /87: Sf201-Sf349, Sf401-Sf424och Sf501-Sf526 fill socialförsäkringsutskotfet1986/87: So201-So238, So239 yrkande 2, So240-So260, So261 yrkande 1, So262-So280,So401-So449, So451-So493, So601-So639, So701- So719,So721, Sk386 yrkande 12 och Ub505 till socialutskottet /87:Kr201-Kr304, Kr306-Kr319, Kr401-Kr435 och Kr501-Kr508 fill kulturutskottet /87:Ub201-Ub304, Ub306-Ub335, Ub337-Ub351, Ub353-Ub356, Ub501-Ub504,Ub506-Ub683, Ub801-Ub830 och So261 yrkande 4 till utbildningsutskottet /87; T201-T233, T301-T361, T401-T431, T501-T558, T601-T623, T701-T723,T801-T817 och T901-T940 fill trafikutskottet /87:Jo201-Jo278, Jo301-Jo315, Jo401-Jo410, Jo412-Jo423, Jo501- Jo539,J06OI-J06IO, Jo701-Jo837 och Jo901-Jo905 till jordbruksutskottet /87: N301-N396, N398-N419,N421-N431, N433, N434, N436 och till näringsutskoftet /87: A201-A278, A401-A498,A601-A603, A701-A744, A746-A755, A801-A819,So261 yrkandena 2 och 3, So720, Jo411 och Bo224 till arbetsmarknadsutskottet /87: Bo201-Bo223, Bo225-Bo243, Bo245-Bo258, Bo301-Bo314, 8 8 Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:158 av () tillutbildningsministern om betygssystemet i skolan: i länhar undersökt hur vårt nuvarande betygssystem fungerar vid en jämförelse mellanresultat av centrala prov och betyg safta i gymnasieskolan. Jämförelsen har resulterat i ett konstaterande, attbefygsmedeltalen vid en del gymnasieskolor i länet inte överensstämmer medresultaten av de centrala proven i svenska, främmande språk, fysik och kemi.Vid en del skolor har, enligt undersökningen, riksmedeltalet följts, vid andrahar en oacceptabel höjning av medelbetyget per klass skett. Utredarentalar om "betygsglidning" inom ämnen som inte omfattas av centralaprov: Som exempel anför han stor betygsglidning inom ämnet maskinskrivning. Någon motsvarande rikstäckande undersökning finns ej.Stockholmsutredningen pekar ändå på att det modifierade relativabetygssystemet inte fungerar. Detta är allvarligt, eftersom betygen behövs förhögre utbildning. är det uppenbart att en överväldigande majoritetav svenska folket-föräldrar, lärare och elever-vill att betyg skall ges iskolan och att de skall ge en objektiv information om varje elevsstudieresulfat. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärderavser utbildningsministern vidta för att åstadkomma en över hela landeträttvisande betygssättning i de schemalagda ämnena i grund- och gymnasieskolan? Avserutbildningsministern förelägga förslag till ett nytt reformeratbetygssystem? När kommer i så fall eft sådant förslag? 1986/87:159av () fill miljö- och energiministern om bättre luft istorstäderna: Miljöfrågorna har stor betydelseinte minst för livskvaliteten i storstadsområdena. Det för människorna mestpåtagliga är luftkvaliteten. Oron för sjukdomar framkallade av dålig luff ärmycket stor infe minst hos barnfamiljer. En av orsakerna till hälsovådlig luff är trafiken istorstadsområdena. På det området har viktiga steg tagits när det gäller reningav avgaserna, men fler möjligheter står fill buds. En sådan möjlighet är en ökad gasdriff av fordonsparken.För några år sedan introducerades denna möjlighet i bl. a. försåg sina tjänstebilar med aggregat för sådan drift. visade också intresse men avvaktade med hänsyn till förväntadeskattehöjningar på motorgasen. Även andra intressenter såsom budbilsföretag m.fl.avvaktade. Ingen vågade göra investeringen i gasaggregafen på grund av aftnågra besked i skaftefrågan inte kunde lämnas av regeringen. Av det skäletavvaktade också bensinbolagen med att skaffa tankar och fankningsanordningarför motorgas. Endast ett fåtal stationer inrättade sådan tankmöjlighet. I den situafionen befinner vi oss . Alla avvaktar;ingen vet nämligen under vilka förhållanden man kommer att kunna arbeta iframtiden, ingen energibeskatfningsprincip fastläggs, skaft pä drivmedel kankomma i olika panikpaket från den ena dagen till den andra. Det är därför nödvändigt aff en gång för alla slå fast denprincip för beskattning av drivmedel som man avser följa och skapa säkerhet förde företagare som vill investera i miljövänligare anordningar. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört vill jag ställaföljande frågor till statsrådet: Avser regeringen vidta någraåtgärder, och i så fall vilka, för att säkerställa långsiktiga och stabila planeringsförutsättningar för företag som t. ex. vill investera i miljövänligare drift? Avser statsrådet vidta åtgärderför att öka användningen av motorgas för yrkestrafiken för erhållande av bättre luftmiljö i storstäderna? 9 8 Meddelande om frågor Meddeladesaff följande frågor framställts 1986/87:326 av tredje vice talman () fillmiljö- och energiministern om sandsugningen utanför : Regeringen har gett tillstånd tilluppsugning av sand från havsbottnen utanför Falsterbo.Sanden skall användas som utfyllnad vid Saabs projekterade anläggning i får stora direkta och indirekta negafiva effekter på naturmiljön iområdet. Med anledning av detta vill jag fråga miljö- ochenergiministern: Vilkaundersökningar om sanduttagefs konsekvenser för naturmiljön ligger fill grundför regeringens beslut? Anser miljö-och energiministern att beslutet är väl förenligt med def skydd för naturmiljönsom statsrådet i andra sammanhang uttalat sig för? 1986/87:327 av () fill statsrådet . om förbud mot kostnadsökningar: Planerar regeringen, i syfte attgöra beslutet om prisstopp effektivt, aft även förbjuda kostnadsökningar? 1986/87:328 av () fillindustriministern om samråd vid omstruktureringen av : har presenteratett förslag fill handlingsplan som skall ligga fill grund förstrukturförändringar inom koncernen. I detta förslag framgår att genomgripandeförändringar kommer att äga rum i bl. a. , dels på det metallurgiskaavsnittet, dels i valsverken. riskerar aft läggas ned med alla deeffekter detta får för produktion och sysselsättning. Strukturförändringarna är nödvändiga för att skallklara en långsiktig lönsamhet och utveckling. Det är viktigt att de förslag somlagts fram för utveckling av valsverken i prövas i strukfurdiskussionernasom nu startas. Def är viktigt inte minst mot bakgrund av att över 100 milj.kr. investerats i finvalsverkef i . Är statsrådet beredd att förkammaren redovisa i vilken ordning berörda lokala fackliga organisationerkommer aft beredas fillfälle att medverka i den slutgiltiga utformningen avomstrukfureringsplanerna? 2 protokoll 1986/87:63-64 Prot.1986/87:63 1986/87:329 av.Sten i (m) till statsrådetBengt om statsbidrag till kommunalabarndaghem/förskolor: Meddelande omfragor Under höstenbeslutades aft det kommunala barndaghemmet i skulle läggasned. Barnen och personalen skulle omplaceras till närliggande daghem. Beslutet föranledde omfattande protester i form avhungerstrejker m. m. beslutade regeringen att statsbidrag tillMelodigången skall lämnas så aft verksamheten kan föras vidare i form av enpersonal- och föräldrakooperativ förskola. Innebär beslutet om statsbidragfill Melodigången, att andra kommunala barndaghem/förskolor erhåller sammastatliga ekonomiska ersättningar ifall de önskar ombilda verksamheten tillpersonal- och föräldrakooperativ? 1986/87:330 av () till industriministernom samråd vid omstruktureringen av : har presenterat enomfattande plan för omstrukturering av företaget. Syftet är att uppnå sådanlönsamhet att företagefs överlevnad och utvecklingsmöjligheter säkras. Däriligger också en ambition att skapa trygga arbetstillfällen. Den redovisade planen innebär djupgående ingrepp i deenskilda orter som direkt och indirekt berörs. Osäkerheten och oron införframfiden är stor. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet och chefen förindustridepartementet ställa frågan: Är statsrådet beredd aff geutfästelser om att SSAB-planens praktiska förverkligande föregås av nära samrådmed företrädare för berörda kommuner och lokala fackliga organisafioner? 1986/87:331 av () till industriministernom satsningarna på s. k. termiskt fosfat och vanadin inom : Presentationen av har vållat häftiga reaktioner såväl på de arbetsplatser som i dekommuner som berörs. Nedläggningarna i och är hårda slagmot det redan tidigare illa sargade Bergslagen. Behovet av nya satsningar somkan ge framtidstro, utveckling och arbetstillfällen är stort. Jag vill mot den bakgrunden fråga statsrådet och chefen förindustridepartementet: Är statsrådet beredd aft akfivtmedverka fill aft tillförs resurser för att isnabbare takt kunna bygga ut satsningarna på s. k. termiskt fosfat och vanadin? 1986/87:332 av () till kommunikationsministern om järnvägstrafiken på bandelarna och Fager- hult-Kärreberga: 18 . Enligt uppgift har regeringen givit statens järnvägartillstånd att riva upp Prot. 1986/87:63 bandelarna ochSkånes Fagerhult-Kärreberga på järnvä- gen . Medanledning härav vill jag fråga komniunikationsminisfern: Avser regeringen att vidta någraåtgärder för att upprätthälla trafiken i avvaktan på berörda kommunersutredning? 1986/87:333 av (vpk) till finansministern omallmänt hyresstopp: Hyran är fortfarande den störstaenskilda utgiftsposten för hushållen. Dessutom ökar hyrorna hela fiden.Regeringen har infört eft allmänt prisstopp. Däri innefattas inte hyrorna. Jag villdärför fråga finansministern: Tänker regeringen införa ett allmänt hyresstopp? 1986/87:334 av (vpk) till industriministern om den planerade nedläggningen av : Vad tänker regeringen ochindustriministern vidta för åtgärder för att stoppa nedläggningen av Dannemoragruva? 1986/87:335 av öo (vpk) tillkommunikationsministern om postverkets taxehöjningar; Trotsregeringens beslut om allmänt prisstopp genomför nu postverket kraftigataxehöjningar som ytterligare späder på inflationen. Jag vill därför frågakommunikationsministern: Ämnar regeringen ingripa mot postverkets brott motprisstoppet? 1986/87:336 av () till industriministernom alternativ sysselsättning i : Presentationen av har vållat häftiga reaktioner såväl på de arbetsplatser som i dekommuner som berörs. Nedläggningarna i och är hårda slagmot def redan fidigare illa sargade Bergslagen. Behovet av nya satsningar somkan ge framtidstro, utveckling och arbetstillfällen är stort. Jag vill mot den bakgrunden fråga industriministern: Om förslag om nedläggning avelektrostålverket i förverkligas, hur ser statsrådet på möjligheternaatt i alternativa sysselsättningar fa till vara det faktiska kunnande och dentradition som finns knuten till verket? Prot.1986/87:63 10 8 Kammaren åtskildes .