prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:47 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 8 Justerades protokollet för den 3innevarande månad. 2 8 Upplästes följande inkomnaskrivelse: har i samband med antagande av lag om ändring avriksdagsordningen och lag med instruktion för ombudsmän den 13november 1986 förklarat, att ombudsman, vars valperiod löper vid ikraftträdandetav den nya organisationen, skall - vare sig detta sker i samband medikraftträdandet eller därefter - ha rätt att lämna sin befattning med fullpension. Under åberopande härav får jag anhålla om att få avgå somjustitieombudsman med pension vid utgången av mars månad 1987. Denna anhållan bifölls av kammaren. 3 8 Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /87:17 4 8 Företogs till avgörande utbildningsutskottetsbetänkanden /87:3, 5, 6 och 7 samt jordbruksutskottets betänkande 1986/87:8(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. I(undervisning i utomeuropeiska språk) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 83 förreservation 1 av m. fl. Mom. 7 (sociala servicelinjen) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 69 förreservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Prot.1986/87:47 Mom. 9 (förkunskapskrav) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. II (djurförsök i skolundervisningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLarz och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6(elevs önskemål om högstadieundervisning i grannkommun) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 152 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (skolkonferenser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (betyg i orienteringsämnen på grundskolanshögstadium) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 74 förreservation 3 av m.fl. Mom. 11 (komplettering av betyg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(hemkunskap i ) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 41 förreservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (konsumentkunskap i gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot'38 förreservation 2 av och . 6 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (påbyggnadsutbildning Kost, hälsa och hushållninginom gymnasieskolans lilla ram) Utskottets hemställan - som ställdes riiot reservation 3av och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (översyn av utbildningsplan för blivandeförskollärare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLarz " och - bifölls medacklamation. Mom. 8(utbildning m. m. för personal i den kommunala ). Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av LarzJohänsson H december1986 och JanHyttring - bifölls med acklamation. /\ , vinstdelningsskatten, m. m. Utskottets hemställan bifölls.' Mom. 1 (fristående skolor) Utskottets hemställan bifölls med 193 röster mot 120 förreservation 1 av m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (tillgodoseende av enskilda önskemål vid val avkommunal skolenhet i kommunen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Afo/77. 7 (pantsystem för miljöfarliga batterier) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 144 förreservationen av m. fl., 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:7om ändringar,i vinstdelningsskatteri, m.m. (prop. delvis), -1986/87:12 om värderingenav aktier vidkapitalbeskattningen, m. m. 1986/87:54) och 1986/87:9 om beskattning av förmån av fribil (prop, 1986/87:46), Dessa betänkanden debatteras i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas skatteutskottets betänkande 7 om ändringar ivinstdelnings skatten m, m, , . .' . Andringar i yinstdelningsskatten, m. m. AnL 2 (): Moderata.samlingspartiet har från börjanvarit motståndare till löntagarfonder: Det beror naturligtvis på att vi ärmotståndare till , socialisering, direkt eller stegvis. Förslagetom vinstdelningsskatt ingick i propositionen om löntagarfonder. Ändringar i vinstdelningsskatten, in. Prot.1986/87:47 Förslaget var på mänga sätt principvidrigt. Det stred och stridermot grundläggande skatteprinciper. Den utgår på inflationsjusterat underlag.Reserveringsmöjligheterna är starkt begränsade vid beräkningen av underlaget.Skatten har vidare progressiva inslag, till skillnad från övrig bolagsskatt.Samtidigt slår progressiviteten på ett sätt som inte kan uppfattas somvälavvägt och rättvist. Sådana lagar skall inte stiftas. De leder tillorättvisor och rättsosäkerhet. Alla dessa brister påtalades av remissinstanserna föreantagandet av vinsldelningslagen. FAR, följande: Förslaget innebär att orealiserade vinster inräknas iberäkningsunderlaget. Det strider mot grundläggande redovisningsprinciper ochfår naturligtvis icke önskade effekter. Uppräkningen av skulderna medinflationstal som vissa anläggningstillgångar inteinflationsjusteras kan leda till att företagen tvingas att låna upp pengar föratt kunna betala vinstskatt och bolagsskatt samt klara av en utdelning vidbibehållen kapacitet. Det framlagda förslaget till beräkning av realt resultatöverensstämmer inte med någon publicerad modell för inflationsredovisning. FAR säger också om koncerner: Vinstöverföringar inomkoncerner görs ofta utifrån andra utgångspunkter än rent skattemässiga. Förslagetkommer att ytterligare skärpa konflikten mellan organisatoriska ochskattemässiga motiv för transaktioner och åtgärder. Förslaget komplicerar detrådande, redan komplicerade skattesystemet och är som nämnts inte neutraltmellan företag med olika struktur och mellan företag som drivs i olikaföretagsformer. Effekterna blir olika för skilda branscher och för företag medvarierande soliditet och varierande kapitalbindning i anläggningar. Konsekvensernahärav har inte belysts i utredningen. Detta varvad man sade före införandet av vinstdelningsskatten. I efterhand konstaterar nu föredraganden i proposition1986/87:42 att vinstdelningsskatten ger upphov till ett antal betydandenackdelar, främst beroende på att det två skatterna tas ut på helt skilda skattebaser.Det är helt riktigt. Vinstdelningen tenderar att slå hårdare mot mindreföretag, företag inom servicenäringar och företag med betydandefastighetsinnehav. Familjeföretagens skatteberedning har således konstateratatt familjeföretag ined 5-19 anställda betalade i vinstdelningsskatt,medan familjeföretag med mer än 200 anställda betalade . Inom detaljhandelmed fler än 20 anställda betalas i snitt i vinstdelningsskatt, medanföretag inom industrin betalar . För företag med fastighetsförvaltan-deuppgifter eller med stort behov av att utnyttja fastigheter i rörelsen, t. ex.hotell, har betydande negativa effekter uppkommit. Det förutsågs och bordeockså ha förutsetts av regeringen. Ett hotell som äger sin fastighet beskattasexempelvis hårdare än ett hotell som hyr sin fastighet. Detta bryter mot enelementär regel i all företagsbeskattning, att den skall vara kostnadsneutral.Som det nu är, är vinstdelningsskatten ingen rättvis beskattning. I den nu aktuella propositionen har man inte en gångbehandlat den centrala frågan om vinstdelningsskattens effekter påfastighetssektorn. En sådan översyn utlovades . För att något berömma - det skall jag väl också göra - ärdet bra att man höjer fribeloppet från . Men dennaändring räcker inte. En så dålig lag som den som reglerar vinstdelningsskattenkan rättas till bara pä ett enda sätt: den bör avskaffas. Vär redankomplicerade skattelagstiftning bör inte betungas med en skatt som bryter mothävdvunna och grundläggande skatteprineiper: Företagen beskattas nu med hjälpav tvä skattebaser. I praktiken leder detta till icke önskvärda tröskeleffekterjämte en rad andra komplikationer och orättvisor. Från teknisk synpunkt är enfrikoppling eller en sammanslagning av de två skatterna önskvärd, påpekarföredraganden i . Sådana ändringar har dock regeringen inteövervägt, och det förstår jag - det rationella beslutet hade då blivit attavskaffa skatten. Vi kräver därför från moderata samlingspartiets sida attvinstdelningsskatten skall avskaffas. När vi inlämnade vår motion ansågs detinte möjligt av formella skäl att ställa detta yrkande. Inte heller ansågs detmöjligt att yrka att fribeloppet skulle höjas till det högsta belopp somriksdagsordningen medger. Enda vägen att ställa ett från vår synpunkt riktigtyrkande var att kräva ett så högt fribelopp att inte ett enda företag drabbasav en orättvis och destruktiv vinstdelningsskatt. Jag yrkarbifall till reservation 1. Trots att regeringen har tvingats öka texten ivinstdelningslagen med finns det fortfarande kvar - om vi bortser frånde stora principiella felaktigheterna - en rad stötande detaljer. I propositionenföreslås att offentligt ägda företag skall beskattas efter särkilda regler.Begreppet "intressegemenskap" definieras här snävare, med åtföljandekonkurrensfördelar för de offentliga företagen. Detta förslag kan irite godtasur konkurrenssynpunkt. Jag tillstyrker reservation 3. Utformningen av reglerna för resultatutjämning bör medgeåterföring av koncernbidrag, även om man inom koncerner "slussar"koncernbidrag mellan de olika företagen. "Slussningen" är nämligen -när det gäller komplexa koncernförhållanden - det enda praktiska sättet attlösa resultatut-jänirtingsproblemen. Jag tillstyrker reservation 4. Vinstdelningsskattens och den vanliga bolagsskattens olikakonstruktion har inte alltid gjort det möjligt att utjämna vinster ochförluster i de bada systemen, dvs. vinstdelnings-och bolagsskatten, samtidigt.Det är positivt att regeringen föreslår åtgärder för att delvis rätta tilldetta systemfel. Det är dock förvånande att reglerna skall gälla först fr. o.m. De bör tillämpas fr. o. m. Jag yrkarbifall till reservation 5. I en motion, väckt under den allmänna motionstiden av KnutWachtmeister, yrkas att hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen gällande den skattemässiga behandlingen av kursförluster påutlandslån. Allmän enighet råder om att reglerna inte är tillfredsställande.Både och bokföringsnämnden anser att en översyn är motiverad.Det tycker emellertid inte utskottets majoritet som konstaterar att "vadsom förekommit i ärendet utgör inte tillräckliga skäl för att nuskall ta initiativ till en översyn av reglerna". Detta är ett förvånandeoch framför allt utomordentligt passivt agerande. Jag tillstyrker reservation6, i vilken det krävs en översvn av de nu berörda realerna. Prot,1986/87:47 Ändringar I vinstdelningsskatten. m. m. Ändringar i vinstdelningsskatten, m. m. AnL 3 LEIFOLSSON (fp): är motståndare till de kollektivalöntagarfonderna, vilket inte torde innebära någon större nyhet för kammarensledamöter. Vi har snarare allteftersom tiden gått , dåbeslutet fattades här i kammaren, styrktsi vår negativa inställning tillfonderna, och vi anser att de bör avskaffas. Syftet med fonderna har skiftat snabbt utan att motivenblivit ett dugg hållbarare. De har inte inneburit vare sig ett stöd för densolidariska lönepolitiken, en dämpning av lönekostnadsutvecklingen, tryggarepensioner eller stärkt löntagarinflytande, för att nämna de tyngsta argumentenför fonderna. Vinstdelningsskatten skulle bli en engångsföretelse somskulle gälla och sedan avskaffas 1990, Det är bara det att man ju redannu pä flera håll talar om en fortsättning, låt vara under andra namn, men medsamma inriktning och samma innehåll som nuvarande skatt, I proposition 1986/87:42, som behandlas i skatteutskottetsbetänkande /87:7, föreslås vissa ändringar i syfte att mildra vissauppenbara negativa effekter av skatten. Det sägs bl, a, att antalet företag som berörs skulleminska med en tredjedel, men man tillägger för säkerhets skull attskattebortfallet blir relativt marginellt. Redan när lagen infördes pekade på flera av deolägenheter som socialdemokraterna först nu tycks ha upptäckt. Det är bara detatt det även efter de föreslagna justeringarna finns många och stora bristerkvar. I begreppet intressegemenskap ingår enligtpropositionen att intressegemenskap alltid föreligger såväl när företagentillhör samma koncern som när eri fysisk person eller en grupp har direkt ellerindirekt bestämmande inflytande över flera företag. Man pekar bl, a, pä att-enmarkering av begreppet faktiskt inflytande bör göras i lagtexten. För oss i förefaller det i detta sammanhangobegripligt att man i nästa avsnitt konstaterar att begreppet intressegemenskapinte skall vara lika avgörande i fråga om statlig och företagsamhet,där regeringen alltså vill medge betydligt förmånligare behandling när detgäller att tillgodoräkna sig det fasta fribeloppet. Enligt såväl departementschefen som utskottsmajoriteten ärde statliga och kommunala företagen av, som man säger, annan karaktär än deprivata. Det skulle vara intressarit att få besked om vari dennakaraktärsskillnad består när det gäller företagsamhet som i allt väsentligtkonkurrerar med privat verksamhet pä den allmänna marknaden. Denna fördel för statlig och verksamhet är juingenting annat än en ren snedvridning av konkurrénsförhållandena till de offentliga företagens fördel, en fördel som t,o,ni, majoriteten i utskottet faktiskt medger existerar, men som man ändå anser vara godtagbar. Vi i kan inte acceptera-denna snedvridning, och jag yrkar därför bifall till reservation 3, . När det gäller resultatutjämning inomkoncerner har vi i i vår motion 1986/87:Skl06 föreslagit attmoderbolaget borde tillåtas väga in övriga koncernbolags positiva och negativaunderlag för vinstdelningsskatten,så att det blir en gemensam vinstberäkning för koncernföretagen även när detgäller underlag för vinstdelningsskatteberäkningen. Problemet är ju att det inte är neutralitet när det gäller framtagande av underlag förinkomstskatten och vinstdelningsskatten. På inkomstskattesidan är reglerna neutrala, oavsett om dethandlar om ett bolag eller flera koncernbolag, medan påvinstdelningsskattesidan beskattningsunderlaget ju korrigeras med hänsyn tillinflationseffekterna. Detta vill man nu i propositionen komma till rätta medgenom förslaget om återläggning, dvs, att man helt eller delvis skall kunnabortse från koncernbidrag, dock med det viktiga undantaget att återläggning ejtillåts, om mottagaren fått göra avdrag för utgivet koncernbidrag, s: k,slussning. Detta undantag för slussning innebär, som viser det, att konkurrensneutraliteten inte kan upprätthällas, Slussning kan t,ex, innebära att moderbolaget tar emot samtliga koncernbidrag, som sedanfördelas pä de bolag som har behov ay bidrag. Det är att märka attdepartementschefen i propositionen medger att de nuvarande reglerna ärotillräckliga när det gäller utjämning inom koncerner. Det är då givetvis attbeklaga att varken departementschefen eller utskottsmajoriteten har ansett sigkunna ta steget ända ut för att skapa full konkurrensneutralitet mellan olikaföretagsforrner. När det gäller ikraftträdandet avresultatutjämningsreglerna har tillsammans med moderatasamlingspartiet i reservation 5 föreslagit att reglerna bör få tillämpas fr, o,m, taxering. Jag yrkar bifall till reservation 5, I utskottets betänkande behandlas även enmoderat motion med begäran av översyn av reglerna för kursförluster ochkursvinster på lån utomlands. Eftersom även anser attolikformigheten härvidlag är påtaglig, ber jag att fä yrka bifall tillreservation 6, Jag vill sammanfatta mina yrkanden i detta ärende. Jag yrkar i första hand bifall till reservation 1 och iandra hand bifall till reservationerna 3, 4, och 5, Dessutom yrkar jag bifalltill reservation 6, Ändringar i vinstdelningsskatten, in. AnL 4 STIGJOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 1986/87:7behandlas frägan om ändring av reglerna för uttag av vinstdelningsskatt,Vinstdelningsskatteri är en krånglig öch orättvis skatt, som drabbar företagareutan hänsyn till deras bärkraft. har starkt motsatt sig införandet avdenna skatt, framför allt på grund av dess sammankoppling med löntagarfonderna.Vi vidhåller vår uppfattning och anseratt löntagarfonderna bör avvecklas.Ett viktigt steg i denna riktning är ett avskaffande av vinstdelningsskatten.Redan vid införandet av vinstdelningsskatten kritiserade den ytterstkomplicerade modell som regeringen har valt. Detta har medfört en orimligarbetsbörda för såväl företag som taxeringsmyndigheter. Skattereglerna stridermot regeringens ofta uttalade uppfattning att det är nödvändigt med enförenkling av deklarations- och kontrollsystemet, I stället har man härkonstruerat ett mycket krångligt och komplicerat system. Vinstdelningsskatten är inte konkurrensneutral. Den harolika effekter beroende på vilka slag av tillgångar som dominerar i ettföretag. Företag med stort inslag av byggnader och markanläggningar drabbashårt jämfört med Andringar i vinstdelningsskatten m. m. Prot.1986/87:47 företag som har stora inventarietillgångar, detta bl, a, på grund avatt ett belopp motsvarande inflationen på nominella skulder kommeratt betraktas som intäkt, som avskrivningarna förbyggnadsinvesteringar blir obetydliga. föreslår regeringen en del ändringar, vilka bekräftaratt vår kritik vid införandet av denna skatt var berättigad. Vi sade då att detvar ett slarvigt och illa genomtänkt förslag som framlagts. Regeringen föreslår en höjning av fribeloppet från 500 000kr, till 1 milj, kr. Det är visserligen ett steg i rätt riktning, men vi anserfortfarande att vinstdelningsskatten helt borde avskaffas. Då vi av bl, a,lagtekniska skäl nu inte kan yrka att vinstdelningsskatten avskaffas, föreslårvi i stället ett så högt fribelopp att samtliga företag undantas från skatten. har också i motionen yrkat att-omvinstdelningsskatten skall vara kvar - privata och offentliga företag skallbehandlas lika. Detta yrkande går utskottsmajoriteten emot, I centermotionen berörs även frågan om resultatutjämninginom koncerner och frågan om redovisning av pågående arbete. Trots attutskottsmajoriteten erkänner att dessa problem förekommer, är man inte bereddatt göra något för att åstadkomma en förbättring. Man stannar vid det som ärlättast -att hänvisa till en kommande översyn. Som jag sade i början av mitt anförande är detta enkrånglig och orättvis skatt, som drabbar företagen utan större hänsyn tillbärkraft. vill inte ha - och har aldrig velat ha - en sådan skatt. Jag yrkar bifall tillsamtliga reservationer där mitt namn förekommer. AnL 5TOMMY (vpk): Frågan om vinstdelningsskatten har ju sittursprung i löntagarfonderna. Jag tänker inte här ta någon debatt omlöntagarfonderna med de borgerliga ledamöterna; det finner jag ganskautsiktslöst. Möjligen skulle jag bara kunna säga, när det gäller denutformning som löntagarfonderna har . att vi från vpk:s sida haruppfattningen att löntagarfonderna skulle vara mera långtgående och merademokratiskt uppbyggda än de är . Därmed nog sagt om löntagarfonderna. Förslaget till förenkling - som man nu i propositionensäger att en höjning av fribeloppet innebär- kan inte vi från vpk acceptera, 1propositionen sägs att en höjning av fribeloppet från , till 1 milj,kr, skulle vara till särskild nytta för små och expanderande företag med godavinster. Skall vi följa detta resonemang, så kan vi naturligtvis fråga ossvarför gränsen då skall sättas vid 1 miljon. Då kan man göra ungefär som deborgerliga ledamöterna vill och sätta gränsen vid 10 miljarder-eller t, o, m,100 miljarder, som vissa motionärer har föreslagit. Det resonemang som regeringen för, och som utskottetsmajoritet har anslutit sig till, är alltså inte hållbart. Vi från vpk har gåttemot det och hävdat att det fasta fribeloppet skall vara kvar vid 500 000 kr.Det är också den uppfattning som LO har anfört med anledning av remissomgång iett tidigare skede, LO sade den gången i remissvaret att det är en truism attanföra att antalet berörda företag ökar mer än vad som motsvarar minskningen i skatteintäkter- det var nämligen ett av de argument som anfördes. Vidare sade LO att sainmaförhållande skulle inträffa om fribeloppet höjdes med ännu en miljon,ytterligare en, osv. Resonemanget i propositionen faller på sin egenorimlighet. Vi från vpk anser alltså att fribeloppet skall vara kvarvid ,, och jag yrkar därför bifall till reservation 2, Andringar i vinstdelningsskatten, in. AnL 6GUNNAR (): betänkande nr 7 behandlarpropositionen om ändringar i vinstdelningsskatten, m, m, I betänkandetbehandlas också en motion av m, fl,, angående regler omkursförluster och kursvinster på lån utomlands. Den översyn som görs av lagen om vinstdelningsskattbygger på den erfarenhet och den kunskap som vunnits under de första årenshandläggning. En sådan översyn, med syfte att förenkla och rätta tilleventuella problem som genomförandet av ett nytt skattesystem kan medföra,utlovades redan vid vinstdelningsskattens genomförande. De förslag som läggs fram innebär förenklingar försåväl företag som taxeringsmyndigheter. Förslagen innebär i huvudsak: att detfasta fribeloppet höjs från 500 000 till I milj, kr,, att begreppet intressegemenskap förtydligas både vad avserenskilt ägandeskap och när det gäller statlig eller företagsamhet ibolagsform, att möjligheterna till resultatutjämning inom koncernenutökas och att omstrukturering mellan olika företag underlättas. Propositionen har föregåtts av en remissbehandling, varvidsvaren i huvudsak varit positiva till de framförda förslagen. Men propositionen om vinstdelningsskatt har också gettupphov till en rad motioner, som i sin tur lett till ett antal reservationer iutskottets betänkande. Tyvärr måste jag konstatera att flertalet av motionärernai allt väsentligt missat eller bortsett från sakinnehållet i propositionen, Istället för att innehålla kritisk granskning och konstruktiva förslag utmynnarett flertal motioner i extrema krav på fribelopp på 10 eller 100 miljarderkronor. Genomförandet av sådana förslag skulle i praktiken helt avskaffavinstdelningsskatten. Förslagen ligger därmed utanför ramen för vad vi har attbehandla i detta betänkande. Jag kan inte se dessa motioner som ettseriöst inslag i en debatt om ett förslag som handlar om begränsadeförändringar av närmast handläggningskaraktär. Jag vill härmed yrka bifall till utskottetshemställan och skall i korthet kommentera de reservationer som fogats tillbetänkandet, I reservation nr 1 föreslår moderata samlingspartiet,och att det fasta fribeloppet höjs till 100 miljarderkronor. Med hänvisning till vad jag sagt yrkar jag utan ytterligarekommentar avslag på reservation nr 1, I reservation nr 2 yrkar vpk avslag på höjningen av detfasta fribeloppet till 1 milj, kr. Höjningen av fribeloppet ger en betydandeförenklingsvinst för både taxeringsmyndigheter och företag genom att ett stortantal, företrädes- Prot.1986/87:47 .1986 Ändringar i vinstdelningsskatten, m. m. vismindre, företag inte längre kommer att beröras av vinstdelningsskatten. Detstörre fribeloppet ger också en välmotiverad skattelättnad åt företag iuppbyggnadsskedet och åt företag med stora fastighetsbestånd. Dessa företag harofta en begränsad lönesumma i förhållande till sitt skatteunderlag och ärdärför beroende av ett väl avvägt fribelopp. Med det ariförda yrkar jag avslag på reservation nr 2. I reservation nr 3 yrkar utskottets borgerliga ledamöteratt begreppet intressegemenskap skall ges sariima tolkning för offentligt ägdaföretag som för privatägda. Intressegemenskap föreligger om företagen i huvudsak stårunder gemensam ledning. För offentliga företag gäller dessutom att företagenshuvudsakliga verksamhet är av samma eller likartat slag för attintressegemenskap skall anses föreligga. Utskottets majoritet anser att denna särregel föroffentligt ägda företag är välmotiverad. Offentlig företagsverksamhet bedrivspå andra grunder än den privata. Den skall i första hand ses som ett led isamhällets ansvar för att upprätthålla en allmännyttig samhällsservice ochsamhällsstruktur på skilda områden.