prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Så funderar arbetsmarknadsministern över vad det är förproblem i sjukvården och varför människor inte vill arbeta där. Hon berördealla problem med lön och arbetstid men inte det som är A och O, nämligenpersonaltätheten. Det handlar om den kommunala ekonomin, som regeringentillsammans med de borgerliga regeringarna har sparat på. Det är klart attlandstingen i det läget har mycket svårt att klara en bra personaltäthet. Men nog är det väl så, arbetsmarknadsministern, attarbetsförmedlingarna - man förstärker ju nu deras serviceinriktning - om maninte har andra styrmedel kommer att vara oljan i det maskineri som ökar denregionala obalansen? Ett av regeringens mål är ju en form av regional balans.Ett annat mål är full sysselsättning. Men är det inte mängder av mål som direktkolliderar med regeringens faktiska politik? Industripolitiken ger fritt framför strukturomvandling, vilket innebär en koncentration som inte kan förenasmed regional balans. Arbetsmarknadspolitikens serviceinriktning skjutsar jufolk till de överhettade områdena. Man styr ingenting. Så funderar man över att kommunerna i det här läget intekan ge sysselsättning på hemorten. Då går arbetsförmedlingarna in och ser till,att folk kommer någon annanstans, till överhettade områden. Det är klart att vi skall ha ett arbetsliv utan fysiskaoch psykiska påfrestningar, men då krävs det faktiskt en annan fördelningmellan kapital och arbete, och det krävs makt åt de arbetande. Arbetsmarknadspolitiken, m. tn. 26BÖRJE () replik; Jag anmälde mig medvetet rätt sent för attytterligare en gång få höra . Jag ville nämligen ha ett litetgrepp om det socialistiska alternativet, eftersom man har diskuterat detborgerliga. Jag hoppas att redogör för det socialistiskaalternativet. Arbetsmarknadsministern tar upp sjukvärden, som har svårtatt få personal. Hon säger att det kanske beror på lönerna. Finns det ingen somhelst samordning i regeringskretsen? När kommuner och landsting var kalladetill finansministern för att diskutera ekonomi sades attindragningarna byggde på att lönerörelsen på det offentliga området skullesluta på O %. Sjuksköterskor, sjukvårdsbiträden, läkare m.fl. skulle icke få enenda procent. Med det som underlag förelade man förslag om omfattandeindragningar. Den socialdemokratiska regeringen har lagt fram förslagom indragningar inom hälso- och sjukvården på sammantaget närmare 10 miljarderkronor. Det sätter naturligtvis sina spår. Dessutom är de anställda inom hälso-och sjukvården utsatta för en mycket negativ debatt på alla håll. serde hur äldreutvecklingen påverkar hälso- och sjukvården. Det kommer att finnas70 % fler människor som är än det finns . Dettakommer att ställa stora krav, och det måste bli ett omtänkande. Det ger ettkonstigt intryck när arbetsmarknadsministern talar om detta. Ta upp ett samtali regeringen vid nästa lunchberedning, och se till att folk fattar vad som ärpå väg att hända genom regeringens indragningar just inom hälso- ochsjukvården! Arbetsmarknadspolitiken, m. m. talar om att regeringenegentligen har misslyckats med allt i sin ekonomiska politik, och han försökeranvända statistik från olika källor för att bevisa detta. Jag tror att folk iallmänhet har upptäckt att det med borgerligt styre i detta land,, fanns en oro på många arbetsplatser, en oro som gickmycket djupt i det svenska samhället. Det var inte så konstigt, eftersom detunder de borgerliga åren försvann ungefär 150 000 industrijobb. säger att det inte beror på regeringen attdet har blivit bättre i , utan att det beror på att oljepriserna harfallit, att dollarkursen har förändrats osv. Och visst har de förändringarnabidragit väsentligt till den svenska ekonomins förbättring- det har vi frånregeringens sida aldrig någonsin försökt dölja. Men det är inte bara fråga omtur, utan den ekonomiska politiken och politiken i övrigt i harinriktats på väsentliga samhällsfrågor, där kampen mot arbetslösheten och försysselsättningen är en av de mest väsentliga. Det skulle annars, BengtWittbom, vara helt oförklarligt att framstår som en liten ö i världen,i stort sett det enda land i som lyckats dra nytta avoljeprissänkningarna och de förändrade dollarkurserna, medan andra länder iEuropa tydligen har levt i en annan värld. är ett av de länder som har en mycket högarbetslöshet, inte minst en oerhört hög ungdomsarbetslöshet. I Nederländernahar det förts en intensiv debatt om varför har lyckats, meninte , med att bekämpa arbetslösheten. Det har varit mångajournalister här, och både jag och andra har intervjuats. Man blev oerhörtförvånad när jag i nederländsk TV förklarade att det är en väldig skillnadmellan en arbetslöshet på 2 och på . I tycker vi att det är en stor,politiskt avgörande skillnad, men det resonemanget förstod man över huvud tagetinte. I nederländska tidningar har gjorts försök att beskrivavarför har lyckats så pass bra, och en del av beskrivningarna är värdaatt lyssna till och fundera över, så att vi inte tappar bort det som är bra hososs. Det står bl. a. följande; bedriver en aktiv sysselsättningspolitik.Utbildningen upphör inte utan är fortlöpande. Stat,fackföreningsrörelse och arbetsgivare samverkar nära med varandra. Det råderockså en annan mentalitet. 1 står inkomstgarantin för dearbetslösa i förgrunden - i är det slutstycket. Vad det där handlar omär individens utveckling i alla tänkbara avseenden, samhällets demokratiseringoch förstärkning av varje arbetstagares position på arbetsmarknaden. Kanhändaär det inte en idealisk, men det är en väl fungerande modell för enomsorgsstat. Denna sista mening är en ganska bra beskrivning. Det ärinte idealiskt - det finns mycket vi vill ändra på. Därför driver vi frånsocialdemokratins sida ständigt på förändringar i samhället, men trots allt harvi en ganska väl fungerande modell för en omsorgsstat. Omsorg om människornainnebär att det inte räcker att erbjuda arbetslöshetsstöd, som man gör i mångaandra länder. Det ärinte, , bara det låga oljepriset som har medverkat till attSverige har en helt annan nivå på arbetslösheten än andra länder. Det är bl.a.den svenska arbetsmarknadspolitiken. Både och frågar varförregeringen har velat dra in starthjälpen. Tycker regeringen inte längre attrörlighet är bra? Jo, rörlighet måste till - rörlighet har alltid funnits ochkommer att finnas också. Regeringen gör en samlad bedömning av sin budget. Det ärinte bara budget som är viktig försysselsättningen -det vet vi som jobbar där mer än andra. Vi har i regeringensagt att vi skall satsa mycket på regionalpolitik. Det gäller regionalpolitiki vid bemärkelse, inte bara den som industridepartementet står för. Det skallgöras regionalpolitiska genomgångar i andra departement - framför allt inomkommunika-fionsdepartementet görs det stora satsningar. Vi har sagt att vi skall satsa mycket av nya pengar påforskning och utveckling. Vi har sagt att vi vill genomföra vissa socialareformer, som delpension, förbättringar av sjukförsäkring och annat. Dettakostar naturUgtvis pengar. En regering är en enhet, och den regering som vi nuhar tar också allvarligt på samhällsekonomin. Till skillnad från de borgerligaregeringarna, som lät underskottet löpa i höjden och för lång framtid skapadeoerhörda problem för det svenska folket, anser vi i den socialdemokratiskaregeringen att vi fortfarande måste ha den grundinställningen att vi omöjligenkan ha en ekonomi där vi inte tittar i plånboken och ser om det kan blinågorlunda balans mellan utgifter och inkomster. En sådan ekonomi befrämjarinte i det långa loppet sysselsättningen. Därför är det naturligt att vi ävennär vi vidtar åtgärder som kräver utgifter ser på vad vi har haft tidigare. Minskningen av starthjälpen är en besparing. Det är klartatt vi inom har diskuterat detta ganska mycket, förvi tycker att rörligheten är naturlig på arbetsmarknaden. Vi har ändå gjort denbedömningen att någon stor olycka inte kommer att drabba för att vidrar in denna hjälp. På en del av bedömningarna som gjordes strax efter det attbudgetpropositionen hade presenterats lät det inte bara som om glesbygdenskulle förfalla totalt om starthjälpen försvann, utan även som om skulleflytta utomlands. Jag tror fakfiskt att varken det ena eller det andra händer. förvånar mig oerhört mycket när han såenergiskt argumenterar emot att arbetsförmedlingen skall få 250 nya tjänster.Jag har under hela det här året varit förvånad över att , som å enasidan talar sig varm för en bra arbetsförmedling, å andra sidan kan komma meddetta förslag. Arbetsförmedlarna behöver den här förstärkningen. Vad vi hargjort är att omfattande förändra arbetsförmedlingarnassätt att jobba. Det har varit nödvändigt. Under den processen har de i stortsett inte fått något tillskott på personal. behöver de det verkligen. ondgjorde sig över att jag vågade säganågot om sjukvården och sjukvårdens personalproblem. Jag tycker att det är enfråga som angår oss alla och som är oerhört angelägen. När man diskuterarlönesättningen är det naturligtvis inte fråga om ett enda års avtalsuppgörelse,när man diskuterar arbetstider och arbetsförhållanden inte fråga om det som A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. Arbetsmarknadspolitiken, m. m. Men naturligtvis har det förhållandet att sjukvårdssektorn i så storutsträckning har varit dominerad av kvinnlig arbetskraft gjort attarbetsgivarna - trots att det i stora stycken har varit fråga om den offentligasektorns arbetsgivare - inte har ställts inför samma krav som man har blivitutsatt för inom andra delar av arbetsmarknaden. Kvinnorna har haft enunderordnad roll, har varit diskriminerade. Det är en del av effekterna häravsom vi ser . är tyvärr min taletid slut. Jag hann inte med allarepliker, men jag kanske får återkomma. 28BENGT WITTBOM (m) replik; Det är faktiskt inte jag, ,som säger detta om oljepriserna. Det är departementsrådet , enav dem som arbetar nära regeringen och nära . Tala med honomom detta, tycker jag. Han säger faktiskt: "har oljeprisfalleträddat oss". Från effekterna av en regeringspolitik som annars skulle haskapat arbetslöshet, kunde han ha tillagt. Det säger han inte, men det ärimplicit. Så var det med den effektiva, framgångsrika politiken. Nästa frågetecken: Jag säger inte att nationalräkenskapensstatistik över antalet nya industrijobb gäller. Men finns det två olikauppgifter och de skiljer sig radikalt ifrån varandra. Då måste man ställa sigfrågan: Vad är det som är rätt? Är det 40 000 nya industrijobb eller är det 3000? Jag frågar arbetsmarknadsministern: uppgift är riktig? Det finnstecken som tyder på att vi kanske inte har varit så framgångsrika. Att borttagandet av starthjälpen är en besparing vet vi.Bakgrunden till den står t. o. m. i propositionen, tror jag. Men det är endålig besparing. Det är en jättedålig besparing, för den kommer att ätas upp avökade kostnader för beredskapsarbeten. A-kassa och andra insatser. Jag harbesökt ett antal länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar sedanbudgetproposition lades fram. Detta är vad de tar upp, ; Det härförslaget kommer att öka antalet arbetslösa och förhindra människor att gå frånarbetslöshet till arbete. Det är enfiktiv besparing, för kostnaderna faller ut på andra ställen. Sedan skall vi ta upp tankarna omlönerna i samband med inskolningsplatserna. får vänta ett tag påatt låna räknaren, för arbetsmarknadsministern behöver den först. 25 000 kr.är bidraget för sex månaders sysselsättning. Det är bidraget för lönekostnader;lön inkl. sociala avgifter. Det ger ett utrymme, , på . för bidrag till den direkta lönen. Räknar man då på normalt arbetadeantal timmar , kommer man fram till att det blir ungefär 8-10 kr.under avtalsenlig lön. Det har vi fått bekräftat. Allmänna gruppen har träffatavtal med sin fackliga motpart på en nivå som ligger . Man kommer inte ifrån att även arbetsmarknadsministern och regeringenfaktiskt syftar till sänkta ungdomslöner. Det tycker jag är jättebra. Men sägdet då! Säg samma sak sorri ni säger när ni kallar parterna tillöverläggningar, tjat eller hot i departementet. 29ELVER () replik: Jag lyckades tydligen göra arbetsmarknadsministernförvånad genom att kommentera ståndpunkt att inte tillstyrkaförslaget om ökat antal tjänster till AMS. Då uttryckte arbetsmarknadsministernsin förvåning. Jag hävdar, precis .som regeringen, att vi behöver en braarbetsförmedling. Det står inte i något motsatsförhållande till att man kansäga nej till en sådan här påplussning. Vad regeringen gör är att rycka undandet kanske bästa instrumentet när det gäller förmedlingsverksamhet -starthjälpen. talar om en samlad bedömning. Visst handlar detom det. Men det gäller också oppositionspartierna. Vi har gjort den bedömningenatt viktigare än att öka antalet tjänster är att lägga mer på handikappade, merpå arbetsmarknadsutbildning och att göra en större insats beträffande lönebidraget.Det är vår samlade bedömning, och den vill vi hävda skulle kunna vara ettpositivt inslag. säger att regeringen är en enhet och har så mycket att ta hänsyn till. Det tolkar jag ändå som att hon kanskehade en annan bedömning än finansministern när det gäller just starthjälpen.Men det är min högst egna gissning. Låt mig säga det, herr talman. Jag fick inget svar på hur ser på attregeringen har intecknat så stor del av det framtida löneutrymmet. Men detkanske kommer i nästa kommentar. Hon sade heller ingenting om varför regeringenså energiskt bromsar andel-i-vinst-system. Vad säger till delokala fackklubbarna som i detta fall tycker att man borde få sfimulans i ställetför att bromsas? Arbetsmarknadsministern säger också att det var en väldigoro på arbetsmarknaden , då socialdemokraterna inte satt i regering.Oron bestod främst i att här i kammaren drev en tes att vihade en för hög toleranströskel. Det sade hon när vi hade hälften så storarbetslöshet i genomsnitt. Jag skulle vilja fråga : Är dettolererbart med denna långsiktiga ökning av arbetslösheten? Påståendet att antalet sysselsatta skulle öka väldigtmycket stämmer inte heller. har ökningen i genomsnittvarit 20 000 netto, som arbetslösheten netto harökat med 31 000. Det är sanningen om den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken. A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. 30BÖRJE () replik: Jag ondgjorde mig inte över något. Jag sadetill arbetsmarknadsministern: med och innanarbetsmarknadsministern ondgör sig över situationen inom den svenska hälso-och sjukvården. O % i löneökning för sjuksköterskor ochsjukvårdsbiträden har inte varit någon bra grund att stå på, när regeringensäger att det skall ske en ökning framöver - varav den själv intecknathälften. Vad det rör sig om är hederlig fördelningspolitik. Ävensjukvårdsbiträden och sjuksköterskor skall behandlas på ett hederligt sätt. Degör ett mycket fint jobb. Det rör sig också om ett hederligt agerande mot gamlaoch sjuka. De som riskerar att komma i kläm är det snabbt växande antaletpersoner i A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. åldrarna80-100 år, den generation som, oftast med tungt kroppsarbete, har byggt uppvårt välstånd. I sak behövs alltså en sjukvårdspolitisk debatt, men den börinte föras på det sätt som dragit i gång den. Med anslagen till regionalpolitik menararbetsmarknadsministern de 400 miljoner som kommer skogslänen till del. Men iregeringens pressmeddelanden, där detta anslag kördes fram som en stor sak,finns inte ett ord om att regeringen drar in 170 milj. kr. påAnna-Greta konto just till vägarna, pengar som i stor utsträckning hargått till skogslänen. Om man beaktar att regeringen under hardragit ned väganslagen just till skogslänen mycket kraftigt kan man konstateraatt regeringen med den nu föreslagna satsningen ändå inte har uppnått den nivåsom vi hade på 70- och . Regeringen är mästerlig imarknadsföring - men det blir inga vägar av dess marknadsföring! Sammantaget kommer det tyvärr att bli ett sämre utfall försjälva vägarna, eftersom en hel del av pengarna kommer att gå till broar. Lägg fram ett förslag, , som innebär attarbetskraftssökande arbetsgivare i koncentrationsorter får betala allt som harmed flyttning av arbetskraft till dem att göra. Då får de kanske litet störrelust än de nu har att lägga verksamheten på andra ställen. Se till att Volvooch inte får ett enda öre till sin raggning av arbetskraft tillkoncentrationsorterna. 31LARS-OVE (vpk) replik; Jag kan bara konstatera att det inte är någonstörre skillnad mellan det som arbetsmarknadsministern och sägerom svårigheterna att få folk till sjukvården. Ni träter om variationer på sammatema. Ni förordar båda en kraftig neddragning av medel till kommunerna och enbantning av den kommunala sektorn, vilket måste drabba sjukvården. När det sedan gäller trätan mellan arbetsmarknadsministernoch måste jag faktiskt hålla med arbetsmarknadsministern. Nog ärden här regeringen överlägsen vad gäller att förvalta det kapitalistiskasamhället -helt överlägsen! Jag kan aldrig tänka mig att det skulle gå så lugnt till ivårt land, om vi under en borgerlig regering skulle få se antalet miljonärer,ja, även miljardärer. Hur skulle reaktionen vara om en borgerligregering såsom den socialdemokratiska höll tillbaka lönerna och drog in pengarfrån kommunerna? Ja, jag skulle kunna dra upp område efter område där försämringarsker. Jag håller faktiskt med arbetsmarknadsministern - i det fallet är dennuvarande regeringen helt överlägsen. Sedan talar arbetsmarknadsministern om deregionalpolitiska effekterna av att det nu har gjorts en helhetsbedömning iregeringen. Den intressanta frågan är då, och den måste arbetsmarknadsministernsvara på: Hurudan är den arbetsmarknadspolitik som hon själv företräder? - Honsäger exempelvis att rörlighet är ett viktigt moment inomarbetsmarknadspolitiken. Ja visst, så till vida att man kanske måste byta yrkeunder sin livstid, eftersom utvecklingen går mycket snabbt. Vi kan diskuteravillkoren härvidlag. Men vad betyder rörlighet ? Jo, det betyderkoncentration till överhettade områden, arbetsmarknadsministern! Och hurstämmer det med den totala regionalpoUtiska synen inom regeringen att ingentingstyrs från överhettade områdentill utarmade områden? Regeringens arbetsförmedlingspolitik spelar, genomarbetsförmedlingarnas medverkan, en mycket negativ roll i regionalpolitiskthänseende. Många arbetsförmedlare som jag känner och som tillhör mitt parti ärförtvivlade över att de i sitt arbete är tvungna - för att fullgöra dettaarbete - att skicka i väg människor från deras hemorter till överhettadeområden. Jag måste ställa frågan: Råder det inte en kraftigmotsättning mellan regeringens prakfiska handlande och ibland mycket högtidligamål? Den frågan kan gälla alla andra områden. Den praktiska verkligheten är istort sett underordnad den stora kraft som inte kan ordna full sysselsättning,bra arbetsmiljö eller tillgodose andra krav som arbetarrörelsen genom tidernahar ställt. A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. vill gärna diskuterasjukvården, men den får inte diskuteras på det sätt som jag vill. Om BörjeHörnlund har som utgångspunkt för debatter och diskussioneratt bara hansdiskussionsinlägg är värda någonting, tror jag att ganska få vill prata medhonom. Jag har tagit upp sjukvården ur kvinnoperspektiv. Jag troratt det är helt riktigt att göra det, och jag tänker fortsätta med det. Kanskeen del av de kvinnor som jobbar i sjukvården exempelvis tycker att ordningennär det gäller inflytande över verksamheten inte är den bästa. Vi vet att detfinns en hierarki inom sjukvården. Vi vet att många sjukvårdsbiträden inte fården arbetstid som de vill ha. Glöm inte kvinnoperspektivet i sjukvården, BörjeHörnlund, om det skall vara en seriös debatt om de här problemen. gissar-och jag kan tala om att han gissarfel. Det är faktiskt inte den grymme finansministern utan jag som harföreslagit att vi skall göra besparingar på starthjälpen i detbesparingsalternativ som vi från måste ställa uppmed. Jag har gjort det trots att jag nästan är uppvuxen medrörlighetsfilosofin, eftersom också jag har arbetat så länge påarbetsmarknadsdepartementet. Precis som är jag ofta ute och träffararbetsförmedlare och har mött precis den här motreaktionen från dem. Jagförstår att det för dem i deras arbete naturligtvis har varit bra medstarthjälpen. Men det är trots allt bara en liten del av dem som flyttar här ilandet som gör det med hjälp av starthjälpen. Dessutom tror jag faktiskt att den här flyttningen avmänniskor i vissa fall skulle behöva analyseras också utifrån andra perspektiv.Vi har problem även i storstäderna med utslagning, långtidsarbetslöshet, medvissa grupper av människor som har sociala problem och handikapp. När jag harvarit ute och diskuterat frågan om starthjälpen har jag faktiskt fått de härproblemen belysta ur en helt annan vinkel av folk i , som har sagt; Vikommer aldrig att kunna lösa arbetsmarknadsproblemen för de utslagnamänniskorna om vi ständigt tillförs nya friska. Våra Göteborgsungdomar med ettoch annat problem måste få en chans på arbetsmarknaden. Det finns alltså många sätt att se på dessa frågor. Jagtror inte att det blir någon katastrof när vi avskaffar starthjälpen, BengtWittbom. Jag tror att en mycket stor del av den besparingskvot som vi skalluppnå kommer att täckas m. m. genomborttagandet av starthjälpen. Men vi har också från arbetsmarknadsdepartementetför säkerhets skull sagt, vilket framgår av budgeten, att det ur vår synpunktär mycket viktigt att följa effekterna av indragningen av starthjälpen. Vi kaninte helt bortse från att den kan få vissa negativa följder, och därför skallvi mycket noga följa vad som händer. Varje besparing inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde medför naturligtvis negativa effekter. Det är självklart,eftersom vi inte har några pengar som ligger och skvalpar i onödan. Men vi hargjort den samlade bedömningen att effekterna blir marginella. Sedan är det faktiskt inte så, , att jagsäger en sak här och en annan när jag träffar parterna för att diskuterainskolningsavtalen. Jag har sagt att det är deras skyldighet att avgöra hur höglönen skall vara. Varken genom beräkningar eller på annat sätt har vi angettvilken lönen skall vara. De siffror som anförde i sinaräkneexempel skulle kunna räknas fram på många olika sätt; När beräknar man attsi och så många platser skall komma till och inom vilka avtalsområden skalltyngdpunkten ligga? Det går inte att genom beräkningar bakvägen få fram de resultatsom här redovisade. Andra - speciellt på arbetsgivarsidan - hargjort sina beräkningar och kommit fram till precis motsatta resultat. För mig har det i dessa diskussioner medarbetsmarknadens parter, både nu och tidigare, varit viktigt att säga att förungdomarnas skull behöver vi utnyttja hela arbetsmarknaden. Ungdomslagen harmånga fördelar och har varit mycket bra. Men den har omfattat bara en del avarbetsmarknaden. Det var från början min uppfattning att vi måste breddainsatserna. Vi måste använda den privata arbetsmarknaden, och de privataföretagen måste ställa upp och göra sin insats för ungdomarna. Därför blev jagmycket glad - och jag tror att många blev det med mig - när vi ändåfick signaler från parterna att man var beredd att ställa upp på dessainskolningsplatser. Jag har varit besviken, och jag har talat om det på mångasätt. Jag har ställt kravet till parterna att de före skallredovisa om de lyckats komma fram till dessa avtal. Annars får vi användapengarna på annat sätt. Som jag sade är det intryck jag nu fått att detbörjat lossna. Det har kommit fram en rad avtal. Det ärmin förhoppning att vi i varje fall skall kunna få avtal på så många delar av denprivata arbetsmarknaden att ungdomarna kommer att känna att detta faktiskt ären praktisk möjlighet för dem. Men jag vill erinra om att arbetslösheten blandungdomar skulle ha kunnat vara betydligt lägre än den nu är, omdessa inskolningsplatser hade kommit till när ville ha dem. tog i en bisats upp ett problem somnaturligtvis behöver diskuteras ganska ingående, nämligen löneutvecklingen. Hanfrågade om det inte blir stora problem när vi redan har intecknat av löneutrymmetför . Jo, det är självklart att det kommer att påverka avtalsrörelsen.Det måste göra det.