prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Förste vice talmannen anmälde attErik Hovhammar anhållit att till protokollet få anteckrtat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 61NILS (): I stort sett går det bra för den svenskaindustrin. Här i kammaren har belysts ett undantag, som utgörs av ochhandelsstål, där allt mognare NIC-länder, med ofta subventionerade industrier,erbjuder en allt svårare konkurrens över världen. Målet för svensk politik är att hålla arbetslösheten nere.Det är ett självklart, socialt mål, eftersom arbetslöshet - detta att intekurtna fylla sin dag med menirtgsfullt innehåll - medför så mårtga persortligakatastrofer och tragedier som inte kan dämpas med vanliga, sociala skyddsnät.Därför godtar vi inte att konjurtkturer regleras med sysselsättning. Det gördet särdeles svårt att bekämpa inflationen. gynnsamma läge ivärldsekonomin börjar nu erkännas av de internationella konjunkturinstituten. Framgången beror naturligtvis på många faktorersmedverkan, exempelvis ett aktivt näringsliv, en väl genomförd rationalisering,en lyckad struktur och ett välutbildat folk. Men det kan irtte förnekas att enlyckad ekonortiisk politik och en förnuftig och väl planerad industripolitikhar haft en avgörande betydelse. Utvecklingen i världen kräver en allt hastigare och alltfullständigare anpassning. Därav följer en effektiv satsning på forskning ochutvecklirtg -forskrting för att irtte späda ut våra forskarmiljöerhuvudsakligen på universitetsorter och utveckling regionaliserad påhögskoleorter. Det behöver betonas , när forsknirtg alltmer har blivit ettstatusord bland kommunalråd. I framtiderts industrier arbetar endast -örer. Vad är då-örer? Jo, på kontor är det projektorer, ingenjörer och administratörer, och påverkstadsgolvet är det operatörer, montörer och reparatörer. Ingen i framtidens industri kör traverser och telfrar - dekör sig själva. Ingen kör truckar - de går själva. Ingen sopar golvet - det görsjälvgående automater. Av alla -örerna krävs minst det tvååriga gymnasietstekniska gren - som bör bli treårig med invarvad praktik. För att vi inte skall få ett de äldres proletariat krävsen fullständigt utbyggd vuxenutbildning och en omvärdering av det praktiskaarbetet. inser härav att statsmakterna - riksdag och regering- för goda beslut behöver en tillförlitlig och långsiktig planering. Alltpåtagligare och hastigare förändrirtgar i statsapparatens förutsättningar ärorsaken till att kraven på tillförlitlig planering skärps. Hos en del konservativa politiker är planering ett fultord. De sätter likhetsteckert med socialistisk planhushållrting avöststatsmodell. De ser i samhällets planering en fara för marknadskrafterna attspela fritt. Mert erkänrtcr de plarteringen genom att i efterhandropa på den. När det t.ex. saknas bostäder i , på grund av den snabbaindustriut-vecklirtgert, frågar de; Hur har man planerat? Det blir allt svårare att planera för en industripolitik.Den korta mandatperioden för och regeringen är en svårighethärvidlag. Allvarligast är dock att irtgert kart bistå med helt tillförlitligturtderlag. Ekonomernas prognoser överensstämmer sällan med varandra - det hörtydligen till vetenskapens rtatur. Irtdustrin själv tycks få allt sämremöjlighe- ter attbedöma även den närmaste framtidert. Några skäl härtill kart nämnas. Tndustriägande finansbolag och investmentbolag har nufunnit att ak-fieportföljer är så lönsamma, att när motsvarande lönsamhetskravställs på industrin tvingas denna därmed till stora neddragningar eller tillatt upphöra. Det har drabbat en så genomsvensk verksamhet som den privatagruvnäringen. Vad kan göras åt detta? Det har motionerats om atthandelrt med värdepapper skulle beskattas mer. Möjligen kan det bli nödvärtdigtatt överväga ert sådan utveckling, eftersom målet för samhället är irtdustriellsysselsättning och handeln med värdepapper inte ger någon sysselsättning alls. En annan väg är, som vi här föreslår, att staten mednormalare lönsamhetskrav fortsätter att engagera sig i industrin. De stora handelsblocken , och driver sinfrihandelspolitik med ord, medan det i verkligheten förekommer öppna och doldastatssubventioner och mer eller mindre konstlade handelshinder. Sådanahandelshinder drabbar svensk stålindustri. De subventioner - öppna och dolda -som i konkurrerttländer ges till varvsindustrin har gjort att denna näring tillstora delar har upphört hos oss. Den utvecklingen blev omöjlig för de privataföretagen. För att förhoppningsvis göra avvecklingen jämnare fick staten gå in.Nu uttalar sig privatfrälsta om den omöjliga, statliga varvspolitiken, somemellertid då var den enda möjliga. Främmande länders oblyga subvenfionspolitik drabbar denjordbruksberoende industrin. Svenskt jordbruk - inom vissa områden främst ivärlden - slåss hårt med en omöjlig konkurreus, inte från andra ländersjordbruk, som vi skulle klara, utan från artdra lärtders statssubveutiorter. Kampen mellan de stora handelsblocken och EG, menockså , påverkar valutamarknaden. För , nu världerts mest skuldsattaland, blir dollarkursen gentemot andra länder allt känsligare och allt svårareatt påverka. Ert litert ändring i dollarkursen ger stora efterverkningar försvensk industri. Kursfallet är ju ett av skälen till oron inom . Svensk industri går bra just . Starten med devalveringen1982 har gett ett gott utgångsläge. På många områden, där vårakonkurrentlärtder inte längre har råd eller förmåga att ta sig ur gamlanedgångna produktionsenheter, står vi nu rationaliserade och väl rustade.Sådana områden är pappers, stål- och bilindustrin, för att nämrta rtågraexempel. För att vidareutveckla vårt läge behöver vi nu planerainför 90-talet. Som en utgångspunkt härför är den propositiort som vi nudiskuterar väl avvägd. Ett genomgåertde tema i propositiortert är attnäringslivsutvecklingen undergår en fortsatt snabb strukturomvandling. Allabranscher som förekommer utvecklas starkt på ett internatiortellt plan. De måloch riktlinjer för industripolitiken som lades fast preciseras ochutvecklas i propositionen. Den svenska industri- och tjänstesektorn harlångsiktigt förlorat marknadsandelar, även om läget har förbättrats på senareår. Konkurrenskraften skall kunrta stärkas och därvid är det viktigt attsvertska företag på bred bas deltar i internationell teknikutveckling samt attkvalitets- och servicenivån höjs. Fördelar med ny produktionsteknik börutnyttjas. Mikroelektronik och informationsteknik är sådanaområden. ochkostnadsutvecklingen har en rtivå som i första hand dikteras av våra främstakonkurrentlärtder: Det ger ett tryck på en snabbare strukturomvandlirtg, sägsdet i propositionen. Näringspolitikens långsiktiga huvuduppgift kan fördelas påtre delmål: En effektivare produktionsapparat, en mångsidig industri- och tjänstesektorsamt produkter med högt förädlingsvärde i form av teknologi ellerkunskaps-irinehåll skall ha en stor andel. Näringspolitikens medel föreslåsvara att neddragningen av defensiva stöd fullföljs och att ekonomiskastimulanser inriktas mot teknikutveckling och småföretagsutveckling. Såvälgenerella som selektiva irtsatser måste man förfoga över. Strategin bör varamångsidig. Tio insatsområden nämns, varav nio behandlas inäringsutskottsbetärtkan-det. De ekonomisk-politiska ramarna måste förbättras. arbetar med ert översyrt av företagsbeskattrtingen. Det statligaexportkreditfinansieringssystemet och investeringsbank har omprövatsunder senare år. Infrastrukturert för vår irtternationella konkurrenskraftmåste noga följas. Avregléringar och förenklingar måste föras vidare. Stöd tillkrisdrabbade företag hanteras normalt inom ramen för befintliga närings-,regional- och arbetsmarknadspolitiska organ och under medverkan frånnäringslivet, fackliga organisationer samt lokala och regionala intressenter. Iundantagsfall kan särskilda statliga irtsatser bli nödvändiga. Deirtterrtatiortella investeringarna har ökat mycket kraftigt . En sjätte punkt handlar om att åtgärder för tekniskforskning och utveckling måste befrämjas på informationsteknikens område. Därser man nu ett nytt treårsprogram växa fram. Inom området småföretagsutvecklingvill man stimulera nyföretagandet och undanröja hinder för småföretag medexpansionsmöjligheter. Man vill förbättra rådgivning, fördjupad utbildning ochriskfinansiering. De två sista områdena gäller utvecklingsinsatser inom vissabranscher samt utrednings- och samrådsverksamheten. har antytt att denna proposition intevar särskilt innehållsrik. Jag ville göra detta lilla utdrag för att poängteraatt den verkligen är innehållsrik. 'I tjugo år-jag tror att vi snart kan fira jubileum - harErik Hovhammar och jag diskuterat småföretagspolitik här i kammaren och påolika andra ställen. är en betydelsefull kanal försmåföretagspolitiken genom sin ställning som förbundsordförartde. Under alla har ErikHovhammar talat om blanketter och skatter. har det kommit tillett par faktorer. Det,ena år löntagarfonderna och det senaste privatiseringenav vården. Det var tur att löntagarfonderna kom till, för annars hade vi,sanningen att säga , blivit litet långrandiga vid det här laget. Att uppehåller sig så mycket vid skatternakan man följaktligen gissa är ett tecken på att han är nöjd med den direktanäringspolitiken. går på ungefär samma linje. Han talar ocksåom skatterna och hävdar att närihgsutskottets ordförande - vad nu han har medsaken att göra - skulle engagerasig i en förändring av skatterna. Det ärnaturligtvis min uppgift att arbeta precis tvärtemot. Vi skall försöka attrenodlat hålla näringsutskottet till den uppgift det har och ägua sä storenergi som möjligtåt den. Vi har som bekant, herr vice ordförande i utskottet, icke skatterna somuppgift. talar också om skatter. Dessa opponertter talar om skatter och bygger upp uågortsorts spökbild omkring socialdemokraterna som om de vore arga på småföretagsamhet,hade ert överiro på statert osv. Det är en spökbild som saknar motsvarighet iverkligheten och är väl ett tecken på att man inte har så mycket att erinraemot den proposition som föreligger, i dert närirtgspolitiska delen, alltså densom handlar om industripolitiken. Detta kan industriministern ta åt sig somberöm. Propositionen är uppenbarligen väl avvägd. Studerar man reservationerna finner man att flertalet avdem talar emot varartdra. De går parvis i var sirt riktrting. Reservation nr 1av moderater och folkpartister vill ha marknadsekonomi. I nr 3 vill hasocial marknadsekonomi, vad nu det är. Dét vore tacksamt om utveckla det begreppet. Hur kan ert markrtadsekonomi vara social? Medvilka styrmedel görs en marknadsekortomi social? Vpk vill ha nationellsjälvständighet, som vi hörde tala om . Reservationerna 4 och 5 handlar om förstatligande avläkemedelsindustrin. Moderater, och center vill irtte ha någotförstatligande. De vill inte att vi skall försämra konkurrensen, och de tyckeratt kontrollen är bra som den är. Vpk vill däremot förstatliga för bättrekontroll. Reservationerna 7 och 8 gäller fortsatt avreglering. Moderater,och center vill avreglera för bättre utrikeshartdel, medan vpk tyckeratt utländska krav inte får leda till urholkning av säkerhet och miljö. Ireservationerna 12 och 13 vill att hänsyn vid industrikriser skall tastill hur regionen har drabbats, medan vpk vill att vi skall satsa påutveckling och förnyelse i stället. Reservationerna 15 och 16 handlar om investeringar iutlandet: Här vill och inte ha några överläggrtingarmellan staten och storföretagsamheten, medan vpk vill ha en hårdare styrning. Ireservationerna 17 och 18 vill och begränsarestriktionerna för ett friare förvärv av företag, medan vpk vill ha enrestriktivare linje när det gäller utländska förvärv av företag i . Ireservationerna 19 coh 20 har moderater och folkpartister krav påliberalisering rtär det gäller företagsförvärvslagen, medan vpk mertar attföretag och myndigheter bör ägas av personer bosatta i landet. Jag har en lista till, men mina femtonmirtuter börjar lida mot sitt slut. Jag ville bara med deuna lista visa hur reservationerna går emot varandra. Det är ett belägg för att utskottsbetänkandet har hamnat mitt emellan och följaktligeri får betraktas som väl avvägt när det tillstyrker propositionen. Jag har en hel del andra reservationer som jag ocksåskulle ha velat kommentera, men det tillåter icke tiden, om jag skall vara såvänlig mot kammarert att jag försöker hålla dert. Vi kanske kan återkomma tilldem. 62CHRISTER EIREFELT (fp) replik: , det var inte jag som sade attpropositionen inte var innehållsrik. Innehållsrik är den sannerligen om manbara ser till ordens, meningarnas och sidornas antal. Däremot sade jag att dénär motsägelsefull, och det tycker jag också understryks av vad utskottetsordförande nu sade. Några spridda kommentarer om propositiorten. Jag tyckerinte att det finns anledning att förtiga de positiva inslag som finns när detgäller förutsättningarna för vårt närirtgsliv. Det tycker jag inte attnäringslivets folk heller skall göra, och inte heller vi politiker. Men detfinns ju också en anrtart sanning som det är lika felaktigt att försöka glömma,t.ex. att vi tappar marknadsartdelar. Det allvarliga med dertsocialdemokratiska politik som förs, och som aviseras också för 90-talet, äratt man riskerar att inte kunna utnyttja de fördelar som vi har . Mannonchalerar t. ex. kraven på stabila spelregler, och jag tror att de är oerhörtviktiga i den diskussion som förs inom företagen om huruvida man skallinvestera eller inte, köpa nya maskiner eller inte, se till att företaget gåröver i rtästa generation eller inte. Man vägrar att släppa investerirtgsfonderna fria. Det ärinte särskilt logiskt att man i ena stunden kritiserar småföretagen för att deinvesterar för dåligt och sedan inte ger dem möjlighet att använda sina egnapengar till maskininvesteringar. Ni inser tydligen att skatten på det arbetandekapitalet är en viktig hämmande faktor för investeringarna men låter ändå bliatt ändra på det. Det var därför jag frågade om hansinställnirtg. Det här är en fråga som ständigt kommer upp ute på företagen.Anledningen till att jag frågade var naturligtvis att det finns signaler inomsocialdemokraterna och inom regeringen om att den frågan är viktig och att manborde göra något åt förhållandet. Här tror jag att utskottets ordförande skullekunna göra en insats. En annan hämmande faktor är byråkrati och krångel. Arbetetpå den kanten går synnerligen långsamt, och ibland undrar man om det händernågonting över huvud taget. Uppenbarligen inser ni att det är viktigt att sänkamarginalskatterna, men rti gör ingenting. Däremot höjer ni arbetsgivaravgiftensamtidigt som ni säger att vi måste komma till rätta med kostnadsutvecklingert. Detta visar att det finns innehåll i propositionen, mendet finns också en motsägelse mellan vad som skrivs i propositionenoch vad som verkligen sker. 63PER-OLA () replik: värderade ordförande hadevänligheten att recensera de olika reservationerna och ställa dem mot varandra.Han gjorde det på ett så avspänt sätt att det kanske vore fel att dra i gångnågon större debatt just . Men när inledde med att säga hur bra detgår för svensk industri var det intressant, därför att han övergick till atttala om skogsindustrin och stålindustrirt som genomgått en ganska storstrukturomvandling och har ordentligt på fötterna. Vad han sade varegentligen ett beröm till . Åsling, som somindustriminister tog tag i strukturfrågorna i stålindustrin och skogsindustrin.Jag vill, fru talman, å . Åslings vägnar tacka för de berömmande ord NilsErik Wååg riktade till . Åsling. tog sedan upp frågan om forskning ochutbildning, och det är två väsentliga delar i närirtgspolitikert. Jag haringentirtg att irtvärtda mot vad utskottets ordförande säger om forskningensbetydelse och anpassningen av utbildning och forskning till de behov somnäringslivet har. ställnirtgstagandeoch uttalande som utskottets ordförande gör till ställningstagandet då detgäller stöd till teknikbaserade småföretag är steget långt. Rimligt hade varitatt socialdemokraterna med i spetsen hade medverkat till attbehålla forskningsbidraget till de teknikbaserade småföretagen. Det är enstödform som bevisligen varit till stor nytta och som också har utnyttjats välav företagen. En del som det hade varit väsentligt att utveckla ärstödet till branschfrämjande åtgärder, framför allt till skogsindustrin ochträbearbetningsindustrin. Här finns många sysselsättningstillfällen att hämtaom man gör en ordentlig satsnirtg på den typen av verksamhet, precis på sammasätt som man gjort inom tekoindustrin, glasindustrin osv. behandlade sedan investmentbolagcrt ochaktieportföljsförvaltningen. Vi måste komma till rätta med den koncentrationsom har. skett i näringslivet, där det viktigaste och förmånligaste är attförvalta aktier. Jag vill efterlysa sådana åtgärdsförslag som ärberedd att medverka till för att förhindra att ägarkoncentrationen fortsättertill förfång för småföretagen. Det går inte, som säger attengagera staten mera.. Med ett statligt engagemang kommer man inte till rättamed dessa problem. Det kan möjligert bidra till ert lösning, men jag tror attvi behöver andra åtgärder än dem redovisade. 64ERIK HOVHAMMAR (m) replik: Jag har haft nöjet att debattera medutskottets ordförande , vilket också han nämnde, under en långföljd av år. Det har på det hela taget varit mycket stimulerande debatter, bådehär i kammarert, i utskottet och på mänga håll runt om i . Den här gången talade om vad regeringen hargjort för småföretagen, och det var ju en rätt stor katalog som innehöll mycket.Det var subventioner hit och subventioner dit. Men han nämnde inte ett enda ordom vad både jag och andra talare tagit upp, nämligen alla de skatter som läggsspeciellt på småföretagen. Vi får en rty arbetsgivaravgift, somslår mycket hårt på just den kategorin företag. Vi har, som nämnts här,arvs-och förmögenhetsskatterna, skatt på arbetande kapital i företag osv. Inteett enda ord nämndes om detta, och jag tycker det vore anledning att någotkomma tillbaka till det, måhända i nästa replik. talas om planering. Ja, visst skall politikernaplanera för sin egen verksamhet så att de bättre kan sköta sitt arbete. Det ären riktig planerirtg. Den planhushållning och politiska styrning som vimoderater kritiserar är när staten planerar för andra, dvs. när man försökerstyra dem som vill ta egrta initiativ och eget ansvar. Det är med andra ordingreppen i näringspolitiken som vi vänder oss emot, och det tycker jag attockså vännen borde ha förstått efter alla dessa år. Slutligen om löntagarfonderna. De är ju ett exempel påfacklig och statlig styrning av en verksamhet som vi tycker kan planeras ochskötas bättre av andra. Det finns tydliga belägg för det. Prot.1986/87:130 Anf. 65 () replik: 25 maj1987 Fru talman! Eftersom ErikFlovhammar tydligen inte har några erirtringar motpropositionen och näringsutskottets betänkande offrar han återigen en replik påskatterna, som ju inte ligger på näringsutskottets bord; det vore förmätet avmig att klampa in på det området. tog också till det nygamla receptet atttala om löntagarfonderna - de tillhör också våra ständiga diskussionsöbjekt. Om med uppbjudande av all sin kraft kundeskönja något beröm av i det jag sade, är för det första Per-OlaEriksson duktig. För det andra måste då också ha varit mycketduktig. Det är i så fall båda två väl unt att ha upptäckt det. När vi är ute på diskussioner iföretagarkretsar tar man ofta upp investeringsfonderna - man säger att det ärföretagarnas egrta pertgar som de inte får disponera. Jo, de får visstdisponera dem, men de får inte disponera dem utan att betala skatt; om martdäremot får medgivande att disponera investeringsfonden blir man befriad frånatt betala skatten på pengarna. Då avstår alltså samhället från ungefär hälftenav pengarna genom att avstå från skatten på dem; i övrigt får man disponerasina egna pengar, som kallar det. Här påtalades byråkratin. Jag vill då erinra om att vi harhaft en utredning om avbyråkratisering som har verkat länge och som har lyckatsmed en hel del. Där har företrädare för företagarorganisatiorterna suttit med.och från min partigrupp inom näringsutskottet har varit denledande persorten. Utredningen har arbetat i många år-det är inte så lätt attavbyråkratisera som det är att hugga till med att dét förekommer för mycketbyråkrati, när man vill klaga på någonting som inte är så mycket ätt klaga på. Jag glömde tidigare att säga attreservationerna 15 - 22, som berör våra utrikesförhållanden, kommer att närmarekommenteras av , som är vår specialist på det området. 66 ()replik; Låt mig först ta upp ett par saker som jaginte hann med i min första replik. talade om svårigheten att planera och omatt underlaget blir allt mer svårhanterligt. Det är naturligtvis riktigt, ochdet talar i en mycket bestämd riktning, nämligen för att vi som politiker skallundvika detaljstyrning. Vår uppgift är att skapa bra förutsättningar för denplanering som sker bäst ute i företagert. Vi stör på olika sätt sigrtalsystemet,som jag har talat om, mellan köpare och säljare genom att gå in ochreglera, genom att tro att vi måste styra investeringarna, genom att tro att vii stort sett måste tala om vad kunderna skall köpa och när de skall göra det.Någort har sagt att modeordet prognostisera egentligen bara är ett annat ordför ätt göra en kvalificerad gissning - så är det naturligtvis. berörde också orsakerna till att det går förhållandevis bra försvenskt rtäringsliv men glömde naturligtvis att tala om att den internationellautvecklingen i hög grad inverkat. Jag tänker då på sådana faktorersom sänkt oljepris, låg internationell inflation och ränta, sänkt " dollarkurs, osv. talade också om målet att hållaarbetslösheten nere. Det har alltid för oss -varit det absolut viktigastemålet. Under den ickesocialistiska regeringstiden och under folkpartiledning idepartementet prioriterade vi det mycket högt. Man kart inte med bästa vilja ivärlden säga att den nuvarande regeringen har lyckats lika bra, trots betydligtbättre förutsättnirtgar än vad vi då hade. tycker att det är märkvärdigt att vi helatiden kommer tillbaka till skattefrågorna. Men det är självklart att vi intekan underlåta att diskutera ett område, som är så oerhört centralt förföretagen när det gäller näringspolitiken, även om de frågorna inte direktligger på vårt bord. De diskuteras också både i propositionen och inäringsutskottets betänkande. 67 () replik: Jag ställde några frågor till ,men han besvarade dem inte i sin replik; om det berodde på fidsbrist ellernågonting annat lämnar jag därhän. Jag upprepar dem. En fråga gällde maktkoncentrationen. Hur vill och socialdemokraterna i näringsutskottet komma till rätta medmaktkoncentrationen och ägarkoncentrationen i näringslivet? Är det genom ettstatligt engagemartg i rtäringslivet, som talade om? Om jag harförstått det rätt är i så fall näringsutskottets ordförande ochindustriministern på olika våglängd; industriministern medverkar ju till enutförsäljning av delar av statens ägarengagemartg - det har jag ingenting emot- medan i stället talade om att det kanske skulle behövaförbättras. Jäg tycker det skulle vara intressant att höranäringsutskottets talesman motivera varför just forskningsbidragen tillsmåföretagen skall tas bort; han talade i sitt inledningsanförande just omvikten av att satsa på forskning och utvecklingsarbete. Det skall utgöragrogrundert för framtidstrort i småföretagert och kunna ge nyaarbetstillfällen. 68 () replik: Vi skall i det här sammanhanget inte prata såmycket om skatter, säger utskottets ordförande. Men som utskottets- viceordförande sade hör skatterna direkt ihop med närirtgspolitikert ochnaturligtvis också med möjligheten för företagert att få en hygglig tillväxt.Jag vill fråga; Kan det vara riktigt att skatteplanering, som blivit ettpopulärt ord, anses betydligt lönsammare än produktivt arbete och investeringari produktionert? Det är faktiskt så . I många större företag är -det har tydligt markerats - finansförvaltnirtgen den lönsammaste grenen iverksamheten.