prot · GA0955 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag respekterar givetvis att statsrådet inteär beredd att nu gå in på några mer omfattande värderingar eller analyser avsituationen i , Det får vi återkomma till. Jag kommer att fortsätta attdriva den här frågan, och jag kommer aff återigen ta upp den. Vad söm är intressant är emellertid - utan att jag för denskull försvarar vad Sendero Luminoso gör - aft man har begått våldsdåd av olikaslag. Lika klart är att våldsdåd har begåtts under många, av tidigareregimer i - ja, ända , Tiotusentals personer har mördats,I en sådan situation uppstår organisationer av det här slaget som tar tillsamma metoder. Det bör vi ha klart för oss när vi diskuterar dessa frågor. Jag vet att socialdemokraterna i anser attpresidenten i är en bra människa, som är anknuten fillSocialistinternationalen etc. Men det får infe fördunkla vårt omdöme när detgäller vad som verkligen händer i , Vi måste beakta vem som har makten ochvem som har kontrollen över de väpnade elementen, militären och polisen, AnL 44 Statsrådet : Jag vill bara ytterligare markera att när vihandlägger ärenden beträffande asylsökande från , vilka anhåller omuppehållstillstånd i , och överväger avvisning eller utvisning, såutgår vi från de förhållanden som gäller nu och de eventuella risker förförföljelse som föreligger i de enskilda fall som behandlas. Jag har därföringen anledning att diskutera de förhållanden som kan ha förevarit under gångnaår, AnL 45 (vpk): Så enkelt är det inte! Man kan ju inte baratala om dagsläget och låta bli att bry sig om det som har lett fram till detta.Då har man verkligen inte gjort någonting som är värt aft kallas analys. Dethela måste ses i ett helhetsperspektiv. Jag har förut sagt att jag respekteraratt statsrådet inte kan göra sådana värderingar . Klart är emellerfid att den peruanska regimen infe harnågon kontroll över den militära apparaten. Det vill jag påstå. Ingenting avdet som statsrådet här sagt har bevisat motsatsen. Man har alltså inte kontrollvare sig över militärledningen eller över polisledningen. Man gör som man vill,vilket vi -tyvärr - inte är så ovana vid när det gäller stater i , Överläggningen var härmed avslutad. Om behandlingen av politiska fly klingar 12 8 Svar på fråga 1986/87:287 om behandlingen avpolitiska flyktingar AnL 46 Statsrådet : har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att polifiska flyktingar i kontakt med svenskapolismyndigheter tillförsäkras en human behandling värdig det svenskasamhället. Jag vill först klargöra att de personer som frågan avserär asylsökande som i många fall infe är flyktingar enligt vår lagstiftningeller i övrigt berättigade att stanna i , Det är självfallet oerhört viktigt att den som söker asyli vårt land bemöts av polismyndigheterna - och andra myndigheter - på etthumant och korrekt sätt och att myndighetspersonerna visar förståelse för denasylsökandes ofta svåra situation, I de fall då det brister i behandlingen av asylsökande ärdef viktigt att bristerna rättas fill. Jag vill också peka på att möjlighetfinns att vända sig fill JK eller JO om den asylsökande anser sig ha blivitoriktigt behandlad. En human inställning till utlänningen är särskilt viktignär han eller hon fas i förvar och därmed kanske avskärs från umgänge med näraanhöriga eller vänner. Jag vill på den punkten särskilt peka på de uttalandensom gjordes i propositionen (1981/82:146) Verkställighet, förvar och ansvarenligt utlänningslagen, s, 47 f. Den dåvarande invandrarministern att förvarstagna utlänningar inte får underkastas andra inskränkningarnär det gäller kontakten med yttervärlden, t, ex, med anhöriga, än sådana somär mofiverade av säkerhetsskäl eller som nödvändiggörs av personalsituationeneller motsvarande. Utöver dessa uttalanden har jag infe för avsikt aft nuvidta några särskilda åtgärder i frågan. Jag utgår från aft berörda myndigheteroch tjänstemän strävar efter ett sådant uppträdande som jag nu har angett ochatt frågan även bevakas från sida, AnL 47 (): Jag tackar invandrarministern försvaret, ochjag är glad över innehållet i detsamma. Det andas just det som jag var uteefter - åsikten att asylsökande skall bli humant behandlade. Verkligheten pekar tyvärr ibland åt ett annat håll, ochdet är det jag vill göra invandrarministern uppmärksam pä. Det förekommernämligen aft just kontakten med asylsökande försvåras. Det finns rapporter omatt anhöriga som vill ha kontakt med asylsökande som sitter i häkte får ettnekande svar. De hänvisas till aft tidsbeställning sker och attdet inte går att få kontakt , att det inte gar att fåtelefonkontakt med asylsökande i häktet. Det förekommer att asylsökande somförpassas ur landet inte fär någon reskassa utan åker härifrån lika fattiga somde kom hit. Dessa attityder är inte förenliga med det svenska samhälletsvärderingar. Det finns alltså brister , men sägerinvandrarministern att han inte tänker vidta några åtgärder. Jag skulle ändåvilja påvisa dessa ting för invandrarministern, och jag hoppas att haninformerar sig ytterligare och rättar till sådana här saker. Min fråga är: Ämnar invandrarministern bättre informerasig om vad som sker vid utvisning av politiska flyktingar eller asylsökande? Jag försäkrar att jagnoga följer utvecklingen på detta område. När det lämnas rapporter om brister,sä orienterar jag mig mycket noga om vad som kan ha inträffat. Jag vill med detta bara ytterligare betona att vi frånregeringens sida inte alls står likgiltiga utan är mana om att intentionerna ipropositionen jag näriinde i mitt svar ocksä följs i den praktiska verkligheten. Om vissa planer på omfördelning av resurser inompolisorganisationen AnL 49 (); Jag tackar invandrarministern för dettaklargörande. Det är värdefullt för de anhöriga - vissa människor kommer i närakontakt med de asylsökande - att få höra dessa ord. Når de möterattityder av det slag jag talat om vet de nu att invandrarministern kommer affagera så att det hela rättas till och så att de inte behöver bemötas pä dettasätt. De asylsökande befinner sig i eft mycket känsligt lägedagarna eller timmarna innan de skall förpassas ut ur landet. Svenskamedborgare kommer som regel inte i så nära kontakt med asylsökande. Men när degör det och bemöts av myndigheter pä eft kyligt sätt, rör def sig om eftförfarande som infe är värdigt det svenska samhället. Därvidlag harinvandrarministern och jag samma uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. 138 Svar på frågorna 1986/87:276, 278, 289 och 291 om vissa planer påomfördelning av resurser inom polisorganisationen har frågat mig om regeringen ärberedd att genomföra en omfördelning inom polisorganisationen som får sådanaföljder att tjänster dras in i vissa län, har frågat mig om regeringen avser attminska de polisiära resurserna i , har frågat mig om jag kan ställa mig bakomdet av framlagda förslaget om att frånta Kungälvsarbetstyngda polisdistrikt två tjänster, har frågat mig om regeringen är beredd attgenomföra en omfördelning inom polisorganisationen som innebär att tjänsterdras in från landsbygden till , Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. En självklar utgångspunkt för statsmakternas beslut omresurstilldelning för polisverksamheten är, som jag vid flera tillfällentidigare slagit fast, att alla polismyndigheter skall ha lika goda förutsättningaratt lösa sina uppgifter och att arbetsbelastningen så långt möjligt skall varalika mellan distrikten. Mot denna bakgrund har inomjustitiedepartementet gjorts en grundläggande studie av fördelningen avpolisresurser mellan polismyndigheterna. har i uppdrag attfördjupa undersökningen och att till regeringen lämna förslag till eventuellaomfördelningar av Om vissa planer på omfördelning av resurser inompolisorganisationen polismanstjänster.För samråd med vederbörande länsstyrelse har i dagarnaremitterat ett statistiskt material om polisdistrikten och redovisat vissapreliminära bedömningar. Först efter detta samråd kommer attredovisa sitt uppdrag till regeringen, Def är självfallet alldeles för tidigt för mig att nu taställning till en eventuell omfördelning av polismanstjänster och hur en sådanomfördelning i så fall skall genomföras. AnL 51 BO (): Jag vill tacka justitieministern för svaref,som jag naturligt nog inte alls är nöjd med, i, Brottsutvécklingen i är skrämmande. Under förstahälften av 1980-falet ökade brotfsbalksbroften med , Def äralltså en mycket kraftig och skrämmande ökning. Detta gäller hela landet, ävenom ökningstakten naturligt nog kan vara olika i olika delar av landet,Samfidigt har regeringen kraftigt dragit ner poHsutbildningen,begärde 460 platser, och regeringen medgav 150 platserföregående budgetår. Det behövs med största säkerhet fler poliser istorstadsregionerna, men problem finns i andra delar av landet, där def ocksåkan behövas en förstärkning - i varje fall infe nägon försvagning. Regeringen vill uppenbarligen minska antalet tjänster istora delar av landet, bl, a, i län. Det är förvånande, motbakgrund av aft justitieministern själv i årets budgetproposition skriver: "Arbetssituationen i den lokala polisorganisationenär fortfarande ansträngd," Def är ingenting som tyder på att det skulle vara möjligtaft dra ner antalet tjänster. Anser jusfitieministern att läget är så bra i ,, och polisdistrikt att 24 polistjänsterkan dras in i länet? Skulle def ske ökar problemen där, och det kan bli behovav ytterligare fördelning av tjänster. Det finns bara ett sätt aft lösa problemet, nämligen attutöka utbildningen, och om det behövs i vissa regioner öka antalet tjänster. Jag vill också fråga: Varför harstatsrådet i samband med utredning givit direktiv om inte får ta upp frågan omen utökning av antalet tjänster? i sitt missiv till länsstyrelserna: "Detta medger infe ettställningstagande fill det faktiska behovet av polismanstjänster vid de olikamyndigheterna utan endast möjlighet att visa på en mer rättvisande fördelningav arbetsbördan inom befintliga resurser," AnL 52KARL-GÖSTA (): Jag tackar justitieministern för svaret. Jag beklagar att inte blekingeborna och polisernai länetfår ett rakt svar av justitieministern. har på regeringensuppdrag framlagt ett förslag som gått ut till länsstyrelserna på remiss och sominnebär att 25 polistjänster eventuellt skall försvinna från. , Detmotsvarar av befintliga resurser. Jag tycker att justitieministern talar med kluven tunga, Ibudgetpropositionen kan man läsa följande när det gäller inriktningen avpolisens verksamhet: "Som jag redovisat i ett tidigare avsnitt harpolisväsendet varit föremål för omfattande reformer.Reformerna har som jag också har nämnt inneburit en decentralisering och endemokratisering av polisverksamheten. Det ankommer sålunda numera på främst delokala och regionala organen att själva besluta om sin egen verksamhet medutgångspunkt i de egna behoven och värderingarna inom de ramar och enligt degrundläggande prioriteringar som statsmakterna har angett för verksamheten iolika avseenden," Detta uttalande torde innebära att inte barapolismyndigheterna i nu skulle kunna få möjligheten att medutgångspunkt från befintliga, visserligen otillräckliga, resurser bedriva sinpolisiära verksamhet. Vi moderater har fidigare pekat på behovet av nya poliser.Vi delar uppfattning att det behövs ett rekryteringstillskoftpå 460 poliser i stället för regeringens 150, behöver också tillskott,eftersom resurserna endast räcker till att av brotten upp.Vartannat brott förblir ouppklarat. Likväl föreslår attresurserna skall minskas. Det kommer att innebära en ökad otrygghet förmedborgarna i länet, tillhör som bekant de län som har den högstaarbetslösheten i landet. i rad har vi haft en negafivbefolkningsutveckling. Den statliga sysselsättningen har under en lång följd avår successivt minskat. anser vi att måttet år rågat. Vi accepterar inte enneddragning av de polisiära resurserna, eftersom det kommer att innebära enökad otrygghet för medborgarna och en upjenbar risk att antalet ouppklaradebrott kommer att öka. Jag vill slutligen fråga justitieministern; Accepterarjustitieministern verkligen aft av brotten upp? AnL 53 (): Jag tackar justitieministern för svaret, mendet var inget glädjande besked. Justitieministern hänvisar till ett samråd somi verkligheten inte fungerar. Jag förstår att justitieministern inte kan geklara besked . Men vi måste agera innan justifieministern har givit ettklart, definitivt besked. Jag utgår ifrån att jag infe behöver presentera Kungälvspolisdistrikt i detalj. Justitieministern hade vänligheten att mottaga enuppvaktning beträffande detta ärende. De uppvaktandeskänsla efter besöket var att justitieministern såg posifivt på en lösning avKungälvs polisdistrikts problem, givetvis utan att lova något. Det måste nog Mndrigt sägas att def blev en chock förpolisen i när blev känd. Enligt den skulleresultatet bli att man i stället för att få 16 nya tjänster, som man anser sigbehöva, mister 2 tjänster. En reflexion man kan göra är att Stockholmsgranndistrikt skulle tillföras netto 171 tjänster, medan Göteborgsgranndistrikt - . , , , och -skulle få en nettominskning med 19 tjänster. Om vissa planer på omfördelning av resurser inompolisorganisationen Om vissa planer på omfördelning av resurser inompolisorganisationen polisdistrikt har en folkmängd som väl motiverardef krav på tjänster som distriktet i sin egen utredning har kommit fram till.Detta höll justitieministern med om vid uppvaktningen. Vi skall också vara välmedvetna om aff brottsligheten oroande nog är på uppgång i detta område.Närheten till storstaden är i def läget inte positiv. Nog kan vi sommedborgare i def svenska samhället ha rättighet att kräva att denpolismyndighet vi har skall kunna utföra sina uppgifter på ett rätt ochändamålsenligt sätt och aft resurser för detta skapas så att tryggheten förbefolkningen bibehålles. En annan sak som också har irriterat de olikapolisstyrelserna ute i polisdistrikten är den orimligt korta remisstid somfanns till förfogande för yttrande över rapporten. Den kom tillhända för samråd och yttrande och skulle vara tillbaka införlånsstyrelsens sammanträde . Räknar man sedan bort alla helgeroch ledighetsdagar blir def inte mänga timmar över att komma med synpunkter på. Vi skallakta oss för att förfuska polisreformen och medborgarinflytandet. AnL 54 (): Jag får tacka justitieministern försvaret.Det innehöll ju inte så mycket. Jag fäste mig vid att justifieministern i sittsvar sade aft alla polismyndigheter skall ha lika förutsättningar att lösa sinaarbetsuppgifter, Def är mot den bakgrunden som utredninghar gjorts. Jag undrar om def verkligen stämmer. Jag tänker på mift eget län, som jag bäst känner till. ochpä och polisdistrikt. Där föreslås en minskning för varderadistriktet med tvä polistjänster, Def är tvä mycket arbetsbelastade distrikt,och jag kan föreställa mig att liknande fall finns i övriga delar av landet, Def går inte att av eft sådant otroligt trubbigt materialsom har legat fill grund för denna bedömning dra slutsatsen att man skall kunnadra in två polistjänster i vart och ett av dessa distrikt. Man kan inte bedömaförhållandet mellan den synliga brottsligheten och ingripandestafistiken utanatt våga in samtliga faktorer. Om allmänheten skall kunna tillförsäkras allmän ordningoch säkerhet, skydd och annan hjälp kan den föreslagna indragningen inte ske. De föreslagna indragningarna är etthot mot rättssäkerheten som vi inte kan acceptera. Enda lösningen på problemetmed den ökande brottsligheten är aft polisens samlade resurser förstärks.Mycket talar för aft brottsligheten kommer aff öka om dennaomflytfningskarusell fortsätter. Jag vill fråga: Kommer justitieministern attta hänsyn fill de synpunkter som kommer in från berörda länsstyrelser ochpolisstyrelser i denna fråga? Def är naturligt - för att inte sägasjälvklart - att man, eftersom man i åtskilliga distrikt anser att man har förlitet resurser, ser över det mönster efter vilket resurserna är fördelademellan distrikten inbördes. Det mönstret ligger i stort sett fast ,Alla tillskott av resurser har skett efter detta mönster. Hur mänganya poliser som behövs hör till en helt annan debatt. Enligt regeringens planering kommer antagningen tillpolishögskolan att öka , Def är angeläget att åtminstone denökningen kommer att fördelas mellan polisdistrikten efter ett mönster som äranpassat fill dagens förhållanden och infe till förhållanden, AnL 56 BO (): Den ökning som def kan bli fråga om år mindreän vad har begärt, och det rör sig om färre tjänster än desom nu avses bli omfördelade mellan de olika polisdistrikten. Jag vill fortfarandeha svar på en fråga av jusfitieministern, som ju måste känna till läget ilandet: Är arbetssituationen i län sådan att man skall dra in 24tjänster för polisdistriktet? Jag har en annan fråga som är minst lika berättigad. Omrikspolisstyrelsen, när man skall göra översynen av fördelningen, gör ettgediget och noggrant arbete, varför hindrar man då från affutreda hur många tjänster som faktiskt behövs, gärna med en nyfördelningsnyckel? Det har man gjort - det skriver t,o, m, isitt missivbrev till . Är justifieministern beredd aft säga att situationen närdet gäller brottsutvécklingen i län och och mångaandra län är sådan att man kan dra in polistjänster? Om vissa planer på omfördelning av resurser inompolisorganisationen AnL 57 (): Kan vi, som sade, dra inpolistjänster när vi fortfarande just i har en uppklarandegrad påendast ? Vartannat brott förblir ouppklarat. Jag tycker aft def år orimligtatt vi skall ta resurser från def lånet och flytta över till andra län. Då fårvi ju en sämre utveckling, en ökad otrygghet för medborgarna i just det länet,Def kan man inte acceptera, AnL 58 (): Jag skulle kunna ställa precis samma frågasom föregående falare när det gäller grannkommunerna fill , som ocksåtappar tjänster netto i detta fall, Jusfitieministern hänvisar tillsamrådet, men eftersom def är uppenbart att knappast något polisdistrikt ilandet hinner realbehandla frågan före resp, länsstyrelsesammanträde vill jagfråga om def kan tänkas att omgående kunde begäraytterligare respittid innan redovisning skall lämnas fill departementet. Manhar fått orimligt på sig för denna redovisning. AnL 59SIRI HÄGGMARK (m): Om en omfördelning mellan olika polisdistriktute i landet genomförs måste en given effekt bli aft de distrikt, som har enrelativt sett bättre standard vad gäller brottsbekämpning, drabbas avförsämringar. De kommer således med tiden aft kunna registrera ökadbrottslighet. De distrikt som gynnas av omfördelningar kan naturligtvis påkort sikt gratulera sig själva. Men tro mig, jusfitieministern - def härsystemet kommer, om 8 protokoll 1986/87:54-56 Om personalläget inom domstols- och åklagarväsendet ingentinggörs, att innebära en evigt upprepad omflyttningskarusell. Det enda som hjälperär att justitieministern går igenom materialet ordentligt och väger sammanolika faktorer. Överläggningen var härmed avslutad. 148 Svar på fråga 1986/87:272 om personalläget inom domstols- och åklagarväsendet har mot bakgrund av vissatidningsartiklar angående domarnas och åklagarnas arbetsbörda i frågatmig om regeringen avser aff vidta några åtgärder för aft förbättrapersonalläget inom domstols- och åklagarväsendet. Jag är medveten om att arbetssituationen för domarna ochåklagarna i är ansträngd. har därför underhösten varit i kontakt med både och riksåklagaren. Efter vad jag inhämtat år dimensioneradenligt de principer som generellt fillämpas inom domstolsväsendet. Tingsrättenhar sju ordinarie domare, har därutöver inrättat två tjänstersom tingsfiskal, och förstärker med ytterligare en fiskal. För aft förbättra arbetssituationen vid åklagarmyndigheteni åklagardistrikf har riksåklagaren inrättat en extradisfriktsåklagartjänst där. Jag överväger möjligheten atttillföra myndigheten en permanent förstärkning, AnL 61 (): Jag vill börja med ett kort fidningscitat:"Vi har nått. smärtgränsen och rättssäkerheten är hotad. Antalet åklagareräcker inte längre fill. Vi måste fa de 'tunga' målen först och låta andravänta," Så säger chefsåklagaren i , Tidningen fortsätter: "Det är infe bara för fååklagare. Även domarna i klagar över en arbetsbelastning som saknarmotstycke," Orsakerna som framhålls är att arbetssituationen längevarit pressad och att man dessutom fått en anhopning av grova vålds- ochförmögenhetsmål. Möjligheterna till lindring i arbetsbelastningen tycks ocksåvara små. Man hänvisar till otillfredsställande lönesätfning och oacceptabelarbetsbörda. Enligt min uppfattning får snålheten med offentliga medelinte drivas så långt att domstolarna slutar fungera, Def får inte gå dithän atthäktade personer måste släppas därför aft man inte hinner börja rättegången.Det är illa nog aft man tvingas göra prioriteringar så attresurserna koncentreras till de grövsta brotten. På lång sikt duger enligt min uppfattningingen annan målsättning än att all uppdagad brottslighet skall hinnas med avåklagare och domare. Det är upprörande och direkt nedbrytande församhällsmoralen om t, ex, kända sforlangare av knark får gå fria bara därföratt polisen inte vet om det är lönt att ingripa. Så kan vi, justitieministern,inte ha det i längden! Justitieministernsäger i sitt svar bl, a, följande: "Jag överväger för PrOt.1986/87:55 Om åtgärder för att förhindra terroristverk-samliet i närvarandemöjligheten att tillföra myndigheten en permanent förstärkning," Jag hoppas verkligen att justitieministernsöverväganden övergår i snar handling för en behövlig förstärkning avåklagarmyndigheten i , Avser justitieministern att förstärka ocksådoiiiarkåren? Överläggningen var härmed avslutad. 15 8 Svar på fråga 1986/87:274 om åtgärder för attförhindra terroristverksamhet i AnL 62 Justitieminister : i har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd aft vidta i syfte att förhindra terroristverksamhef iSverige, Regeringen är, liksom hitfills, beredd aft vidta alla deåtgärder som kan erfordras för att förebygga och förhindra terrorism i vårtland. Sådana åtgärder kan avse frågor om den rättsliga regleringen liksom attse fill aff de ansvariga myndigheterna ges den kompetens och de resurser sombehövs för aft upprätthålla vårt skydd mot terroraktioner. Det internafionellasamarbetet, t, ex, inom ramenför , får också allt större betydelse,Jagvill slutligen framhålla att regeringen fortlöpande och med storuppmärksamhet följer utvecklingen på det aktuella området, AnL 63 i (m): Jag tackar för svaret på min fråga. Man kan bli imponerad när man hör frågesvaret men, herrstatsråd, hur är det i praktiken? Vi har kunnat läsa i bladenatt bl, a, Säpoharsagt att antalet PKK-medlemmar har ökat starkt i , PKK är enligtsvensk uppfattning en ferroristorganisation. Vi har sett hur man försöker lösaproblemet genom att PKK-medlemmar sätts i kommunarrest runt om i landet. Minfråga till statsrådet är: Är det, med tanke på vad som hänt, ett effektivt sättatt "förvara" terrorister aft sätta dem i kommunarrest? Det somframkommit har visat att effektiviteten knappast harvarit satt i högsätet. Så finns det ett problem fill som vi är ganska ensamma omhäri och som kan medföra aft vi riskerar aft få en ökadterroristverksamhef. Åtta eller nio av tio asylsökande till saknar pass. Det är då svårt för svenska myndigheter att kontrollera vad detegentligen år för människor. Min andra fråga till statsrådetblir därför: Vad avser statsrådet eller regeringen att göra för aft minskaantalet passlösa som kommer till ? Def är mycket egendomligt attmänniskor har haft pass under hela resan, men när de skall landa på Arlandaförsvinner passet, Def skulle vara av intresse att veta vad regeringen avsergöra för att få bort denna olägenhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 0/71 påföljden för brott 16 8 Svar på fråga 1986/87:275 om påföljden för brott AnL 64 Justitieminister : i har frågat mig om jagär beredd vidta ändringar i lagstiftningen så att brottslingar inte slipperstraff i vissa situationer. Bakgrunden till fråga är att en tingsrätti enligt tidningsuppgifter har dömt en person för vissa brott, bl, a,biltillgrepp, och bestämt straffet så aft ett fidigare ådömt fängelsestraffskulle fä omfatta även de nya brotten.