prot · GA0917 · 1986-12-31 00:00:00 — Mycket talar för att det i Sverigebehövs ett studiemedelssystem som är mera statligt subventionerat än i någotannat land, därför att akademikerlönerna relativt sett ligger lägre i Sverigeän i jämförbara länder. Skillnaden är aft är angeläget om att detläggs fram ett väl genomarbetat förslag, om man kommer fram till aft det ärnödvändigt aft subventionera systemet mera, men,regeringen vill inte aftutredningen skall få utarbeta ett sådant förslag. Till och historieskrivningär bara att säga att studenternas situation nu är värre än den var i slutet av1970-talet och , och och svenska statens ekonomiär något bättre. Jag tror att def är möjligt att åstadkomma ett bättre systemmed mindre budgetbelastning. Man bör göra på samma sätt som på bosfadslåne-.området, dvs. lyfta ut det som är lån ur statsbudgeten. Det är och förblir egendomligtaft def som staten lånar ut och räknar med atf få tillbaka bokförs som enutgift i statens" räkenskaper. Det bidrar till förvirringen i debatten.Utbildningsminister har också bidragit till förvirringen, genom attideligen i intervjuer ge intryck av aft statens kostnad för detta område är 3 protokoll 1986/87:16-18 Om nya direktiv till studiemedelskommittén skillnadenmellan det som flyter in och det som betalas ut under . Def är oroandenär det sägs att vid en eventuell kostnadsökning skall medel fas frånnärliggande områden. Infe minst återkom i sitt inläggfill hur illa socialdemokraterna tycker orn den slopade äktamakeprövningen. Denlogiska slutsatsen av hennes resonemang är att förbättringar för andra betalasmed en slopad äktamakeprövriing, och det vore verkligen atf fa ett stegtillbaka. 10 (); , Fru falman! Först några ordfill Margö , som tog upp de vuxenstuderandes situafion och påpekadeatt en tredjedel av studiemédelsta-garna läser på lägre nivå än högskolan. Detärett stort problem, och def ingår i utredningens uppdrag att särskiltuppmärksamma detta. Jag hoppas att det går att komma en bit på vägen redannästa år, utan att man. avvaktar kommittéris förslag. Det finns nämligenmöjligheter atf se på vuxenutbildningsavgiften helt fristående. När def gäller de närliggande områdena är det naturligtvisfråga om sådana som ligger närmast utbildningsområdet. Jag hoppas atfutredningen skall kunna visa att ett bra studiestöd, som ger möjlighet tillheltidsstudier och innebär att de studerande slipper arbeta vid sidan om, kange vinster pä grund av snabbare genomströmning och även vinster genom att definfe behöver betalas ut lika mycket studiemedel. Detta är ett av de områden somutredningen funderar över, och vi får se vad vi kan komma fram till, ondgjorde sig över att han hade fått varamed om tre debatter med fre olika företrädare för socialdemokraterna. Jag har också varit på fre debatter med tre olika företrädare för , och jag måste säga att förvirringen var minst lika stor där - om det över huvud taget råder någon förvirring hos socialdemokraterna, som försök- fe göra gällande. T, o, m, här i är ställningarna inom litet förvirrade, I socialförsäkringsutskottet tar man t, ex, sfällnirig förolika förslag, men i kammaren ändrar man sig veckan efter. Det är litet Hit och dit ibland: . Oavsett detta finns def en del som är intressant icenterns förslag. I,sina huvuddrag följer förslagen den modell som CSN tidigarehar utarbetat.. Men kostnadsberäkningarna är oerhört slarvigt gjorda. En av destora bristerna är aft riian binder systemet vid def skattesystem som i dagråder. När man strävar efter att förändra avdragsreglerna och använda enenklare och mer schabloniserad metod, är det ganska dumt med en sådan bindning.Men def får vi återkomma fill. Jag tycker också atf argumenten ibland är litet torftiga.Man kör i alla debatter med atf av studenterna är beroende av socialbidrag.Det är fakfiskt så att studenter som har studiemedel infe får någotsocialbidrag annat än om mycket speciella skäl talar för det.Deri statistik som finns visar däremot atf man vid något visst tillfälle underett är kan ha fått socialbidrag, t.ex. pa sommaren eller i samband med attmanhar varit sjuk. Men socialbidrag kan alltså infe utgå medstudiemedel. Jag tycker att ni skall sluta med de argumenten. LarsLeijonborg säger aft vi inte har någon aning om vad detta system kostar ochatt det därför är dumt att säga atf det inte får kosta mer. Men jag Prot.1986/87:17 Om nya direktiv till studiemedelskommittén tycker attdet är lika dumt att stå här och säga att det måste få kosta mer när vifortfarande inte vet vad def kosfar. Vänta , , såskall vi försöka hitta en gemensani beräkningsmodell för detta. Men jag måstesäga att kamrater och kolleger inte är de som underlättar framtagandetav ett gemensamt beräkningssystem. Men jag stackar för förtroendet att LarsLeijonborg tror att vi kan lösa de ekonomiska problemen i samhället. 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får erinra om de regler som gäller vidinferpéllationsdebatter. 12 MARGÖ (vpk); Jag ställde en rad frågor tillutbildningsministern men fick inte svar på en enda fråga. tog upp frågan om de vuxenstuderande. Honsade i sitt inlägg att studiemedelskommiftén har i uppdrag atf se över även devuxenstuderandes situation. Jag tackar för det beskedet och hoppas att def ärnågonfing man kan hålla sig till, för , som är studiemedelskommitténsordförande, har sagt något helt annat. Han sade vidett seminarium på att studiemedelskommittén inte alls hade iuppdrag atf se över de här frågorna och att detta därför låg utanför kommitténsmöjligheter. Men jag föredrar att tro på det säger. - Det gés enhel del förvirrande besked i den-här debatten om var de olika partierna stårnågonsfans. Jag kan förstå att utbildningsministern inte hinner svarapå alla frågor som ställs i en inferpellationsdebatt. Men jag tycker atf vihade kunnat få svar på en fråga i alla fall, nämligen om interpellationssyarettill innebär att-studiemedelskommiftén kommer att ha möjlighetaft lägga förslag söm kostar mer än nuvarande sysfem. Jag tycker fakfiskt attdet är mycket märkligt aft varken regeringen eller studiemedelskommittén har énaning om vad nuvarande system kostar. Jag undrar; Vad har studiemedelskommifténegentligen sysslat ined under def år den har arbetat? Har man infe ens lyckatsta reda på vad systemet kostar och inte enats om vad det är man skall ändra isystemet? Ändå skall man lägga fram förslag ; 13LARZ (): Aft på den här korta tiden försöka reda utalla begrepp är naturligtvis omöjligt. Jag skall koncentrera mig pä ettpåstående som utbildningsministern gjorde då han talade om förslag ochde fantasieggande kostnader de skulle innebära. I sitt anförande åberopade han själv /SR;sutredningschef som i sina beräkningar hade byggt på den avutbildningsministern åtminstone tidigare vedertagna principen att räkna påskillnader i utbetalningar och inbetalningar under . komfram till atf skillnaden skulle räcka fill ett bidrag på . fillvarje helårsstuderande, och då hade han räknat med 130 000 studenter. Om nya direktiv tillstu-diemedelskommitten förslaginnebär ett basbelopp på . Mer fantasieggande än så var detfaktiskt inte! Men låt oss sluta med sifferexercisen-den tjänar tydligeningenting till när utbildningsministern nu upprepade gånger har sagt att hanändå inte vet ens vad dagens system kosfar. Låt oss i stället koncentreradiskussionen till det som verkligen gäller studenterna. Den som funderarpå att ägna sig åt högre studier frågar sig; Kommer def aft vara någon mening,är det lönsamt, kommer jag atf få ett arbete, kommer jag aft faen lön sommedger att jag kan betala fillbaka mina sfudieskulder? Jag antar aft utbildningsministern delar min uppfattningatf def finns en stor tveksamhet hos många ungdomar. Då är min nästafråga: Är inte detta så allvarligt aft vi på alla sätt måste försöka undanröjadenna tveksamhet? Def får väl ändå inte vara så i dagens Utbildningssverige attnågon enda människa skall behöva avstå från att skaffa sig en högre utbildningav ekonomiska skäl! 14 (); När utbildningsministern förväntar sig attstudiemedelskommittén skall tala om vad det nuvarande systemet kosfar tyderdet på att han inte riktigt har förstått problemafiken. Vad def nuvarandesystemet kostar-nu och - beror på vissa antaganden, t, ex, ominflationen, om statens kostnader för upplåning och om hur stor del av statensutflöde av medel som är upplånade pengar. Det är i detta läge viktigt att intebinda sig vid en viss modell, för en viss kosfnadsstruktur, utan inse att om vifår ett inflafionsår så kan det enligt dagens sysfem betydakostnader på miljardbelopp. Men dessa belopp går inte att precisera om man integör vissa bestämda antaganden om inflafionen, I den situationen vore detvärdefullt, helt oberoende av vilket parti och vilka åsikter man representerar,om vi kunde få ett klart besked från utbildningsministern aft vi i komrnitténinfe är bundna av ett stelt ramtänkande utan får arbeta med olika modeller föratt sedan redovisa vad dessa modeller kommer atf kosta , utgåendefrån vissa givna antagänden. Dessa modeller skulle i en del situationer fåkosta mer än vad def nuvarande systemet kanske kommer atf kosta i motsvarandesituafion, men de skulle möjligen med andra antaganden inte behöva kosta mer. Det borde vara enkelt förutbildningsministern atf här ge ett klart och entydigt besked aft kommittén haren sådan frihet. Då kunde vi lägga en hel del av kostnadsdiskussionen ät sidanoch i stället granska konkreta förslag. Jag har i mitt inlägg påpekat att det finns enbred skala av uppfattningar om vad det nuvarande studiemedelssystemet kostar.Jag har redovisat detta, alltifrån studenternas uppfattning att def inte kosfarmer än studiebidraget på , multiplicerat med antalet studerandetill den uppfattning - som jag ingalunda gör mig fill tolk för - aft det kostarmellanskillnaden mellan det utbetalade beloppet ett visst år och detåterbetalda beloppet . Def vore rimligt om utredningen skaffade sig den expertissom behövs för att åtminstone ange vissa yttervärden, dvs, den lägsta kostnadenoch den högsta kostnaden under givna antaganden. Annars måste vi göra enberäkning fullkomligt på en höft. Till vill jag säga att vad jag påpekat äratt def nuvarande systemet åsamkar staten en utgift därför att pengarna skallfram ett visst år, även om det är möjligt att en större eller mindre del avdessa pengar kommer tillbaka. Här ligger på sätt och vis skillnaden mellan vårbudgetpolitik och den för vilken parti var ansvarig. Densistnämnda politiken bedrevs under ständigt stigande budgetunderskott - 15miljarder i stegring per år- i den fåfänga tron att förhållandena på något sättskulle ordna sig . Jag tyckte mig se ett visst utflöde härav också idagens debatt; vi behöver enligt infe oroa oss för kostnadernaför stunden med hänsyn till att problemen skulle bli lättare atf lösa iframtiden. Det var ingalunda min avsikt att gå förbi MargöIngvardssons frågor. Jag vill svara, så som jag har försökt göra till andra avdeltagarna i debatten, att utredningen bör klarlägga den nuvarandekostnadsbilden med de möjligheter som föreligger och sedan på grundval avdetta föreslå omprioriteringar. Däremot bör inte denna utredning - lika litetsom några andra utredningar -ta på sig uppgiften att diskutera hur mycket denstatliga subventionen slutligen bör få kosta. Att lägga fram sådana förslag ären uppgift för regering och riksdag. För att det inte skall kvarstå några missförstånd vill jagockså kommentera uppgift att av stiidiemedelstagarna fårsocialbidrag. Det är inte sant. Det är på det sättet att av de hushåll iSverige som har en sfudiemedelsfagare som huvudförsörjare fär socialbidrag avnågot slag. En studerande skall i allmänhet klara sig på sittstudiesociala stöd, Def uppgår till , per studiemånad. Det ärsamma belopp som det en folkpensionär med bostadstillägg har aft leva på. Detär alltså fler än studenterna som lever under dessa knappa villkor. Jag medgeratt de är knappa. Men det är också andra grupper i samhället som har det så,och den totala höjningen kan givetvis infe bli alltför omfattande, om det inteföreligger särskilda skäl. Förste vice talmannen anmälde attLarz och anhållit att till protokollet få antecknat attde infe ägde rätt till ytterligare inlägg. Om nya direktiv ttllslu-diemedelskommittén 16LARS LEUONBORG (fp): Jag förmodar aft ledamöterna avstudiemedelskommiftén - i den mån de inte varit närvarande här - ochutredningens kansli kommer att läsa protokollet från den här debatten mycketnoga. Jag hoppas aft man tolkar den stämning som råder i debatten så, attutredningen är relativt obunden att oaktat direktivens formulering lägga framså bra förslag som möjligt. har mycket väl beskrivit den problematik vihär står inför. Det är så att skillnader i den framtida inflationen betydermycket mer för den samhällsekonomiska kostnaden än detaljer på förmånssidan. Prot.1986/87:17 bakgrunden blir det fel debatt som förs om man diskuterar omstödbeloppet 3 november1986 skall ligga på eller av basbeloppet; helt andra faktorerär ~ ~ mycketviktigare. Om nyadirektiv ttllstu- , -, .,,.,,,., . j. ,,, . , skildrade ståndpunkt sa, att VIutan aft veta hur diemedelskommitten , , ; , , ,, , . . , . mycket defkostar säger att det skall kosta mer. Det visar att hon mte har lyssnat påvad jag sade. Jag var i mitt inlägg ganska noga med att säga aft vi inteslutligthar tagit ställning i den frågan. Men vi är angelägna om, atf vi, om vi kommerfram till att vi är beredda att förorda större statsutgifter på det här ' området,skall vi ha ett väl genomarbetat förslag att satsa dessa pengar på. När detgäller den sociala snedrekryteringen ligger det säkert mycket i det utbildningsministernsäger om den frågans komplexitet. faktisktmätningar som visar att den sociala snedrekryteringen till högskolan har ökatefter att ha minskat. Jag tycker atf det därför ligger mycket nära tillhands att tro att detta har ett samband med studiemedelssystemet. Jag troratt det är i miljöer utan studietradition som det ligger närmast till hands aftsäga atf def infe är värt att skuldsätta sig för aft skaffa en akademisk examen.Jag tror att man i familjer med lång studietradifion är beredd att ta denrisken, eftersom det hör till, det ligger så atf säga i släkten. vikfigåtgärd för att minska den sociala snedrekryteringen vore aft se till aft bristernai studiemedelssystemet avhjälps. 17 (); Jag vill göra några klarlägganden till MargöIngvardsson - hon är ju som vanligt demagogisk och försöker spela ut olikaföreträdare för vårt parti mot varandra. Om Margö hade lyssnat ordentligt, hade honhört att jag faktiskt sade att de vuxenstuderande med studiemedel självfalletligger inom ramen för kommitténs arbete, eftersom de har studiemedel. Detvar ju den gruppen som Margö själv tog upp. Sedan till den andra frågan, att vi inte har någon aningom vad det kosfar och vad kommittén egentligen har gjort. Det är inte så att viinte har någon aning om vad det kostar. Det finns faktiskt uppgifter som dockännu inte är officiella - utredningsmaterialet är ju konfidentiellt. Det finnsemellertid en siffra som är officiell och som jag kan nämna för MargöIngvardsson, så ätt hon.har något att hålla sig till. Det är CSN;s beräkningar,som finns i anslagsframställningen. Man räknar méd att 1,5 miljarder kronorutgörs av subventioner. Denna beräkning har gjorts enligt de nuvarandeprinciperna för budgetteknik. Det är just detta man nu diskuterar. Alla harinte den uppfattningen ätt man skall räkna på det sättet. Men det är åtminstonenågonting att hålla sig till. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1986/87:4 om kostnaderna för högskolans administration har frågat mig om vilkaåtgärder som regeringen avser atf vidta för att arbetet nu skall-kunna påbörjasmed aft förenkla och förbilliga högskolans administrafion. Mot bakgrund av den diskussion som fidigare har förts idessa frågor gav regeringen UHÄ i uppdrag atf i samverkan medstatskontoret kartlägga utvecklingen av högskolans förvaltningsfunktioner underperioden / 82-1984/85. Statskontorefs medverkan i detta uppdrag harredovisats i rapporten - stor eller liten? Dét är denrapport som hänvisar till. Rapporten från statskontoret ger infe stöd för påståendetatf de administrativa uppgifterna inom högskolan skulle vara mer omfattande äninom annan statlig verksamhet. Tvärtom står sig många av de studerade högskoleenheternaväl vid jämförelse med andra myndigheter. Statskontoret har också pekat på attolika arbetsuppgifter som i den allmänna debatten har framhållits som onödigtomfattande i själva verket är en nödvändig del av högskolans uppgifter attbedriva utbildning och forskning och därför har klassificerats som driftstödför den operativa verksamheten. Statskontoret har under sin granskning av högskoleadministrationengjort en rad iakttagelser. Det är i första hand dessa som tagitsom utgångspunkt för sin interpellation. Skillnaderna mellan olika högskoleenheteri fråga om administrativa kostnader eller i fråga om kostnaderna för enskildautbildningar är sådana iakttagelser. Skillnaderna i fråga om,de administrativa kostnaderna kandelvis bero på de mätmetoder statskontoret har tillämpat. Trots det börresultatet av statskontorets kartläggning vara ett incitament för enskildahögskolor aft fortsätta att se över sina administrativa rutiner. När det gäller skillnaderna i fråga om kostnader förenskijda utbildningar kan detta spegla skillnaden i fråga om lokalaprioriteringar och förutsättningar - vilket sker inom ramen för den ökadelokala friheten att på bästa sätt använda tilldelade resurser. Skillnader kanockså bero på de bokföringsrutiner som tillämpas inom högskolan. Detsistnämnda är ett problem som vi har uppmärksammat inom ramen för översynen avhögskolans anslagssysfem inom departementet. När def gäller översynen av högskolans administrativasystem bereds denna fråga inom . Jagavser att återkomrria fill denna fråga i den kommande budgetproposifionen. Det pågående översynsarbefet har emellerfid visat att justde anslagstekniska frågorna även innefattar tekniska frågor som kräver ettmera långsiktigt utrednings- och utvecklingsarbete om man skall lyckasåstadkomma avgörande förbättringar för högskolan. Alla frågor kan därför intelösas i den kommande budgetpropositionen, utan de kommer att successivt fåredovisas för . Jag vill ta tillfället i akt att här deklareraatt jag vid mina många kontakter med företrädare för högskolan har kommit fillövertygelsen att en Prot.,1986/87:17 Om kostnaderna för högskolans administration Prot.1986/87:17. Om kostnaderna för högskolans administration förändringav högskolans administrativa system är angelägen. Den måste beröra samtliganivåer i högskolesystemet och måste syfta till att gå vidare med dendecentralisering av ansvar och inflytande som högskolereform innebar. När jag svarade på en fråga från LarsLeijonborg om når jag avser att lägga fram förslag till vissa förändringar inomhögskolan svarade jag bl. a. att översynen skall ske snabbt, öppet och idiskussion med dem som är verksamma inom högskolan. Som har framgått avtidningar har jag vid ett möte med bl. a. alla högskolerektorer presenteratnågra av de uppslag till förenkling av högskoleadministrationen som förnärvarande bereds inom departementet. Några färdiga ställningstagandenföreligger ännu inte. En stor del av högskolans utbildningslinjer finns förnärvarande - och kommer också i framfiden att finnas - bara vid en eller ettpar högskoleenheter. Utbildningen på linjerna måste därför i första hand sessom en nationell angelägenhet och planeras i enlighet därmed. Utbudet avenstaka kurser har en stor betydelse för högskolans egen utbildningsprofil,som kursutbudet är av stor betydelse för fortbildning ochvidareutbildning för dem som bor vid-eller inom reseavstånd till-enhögskoleort. Många kurser ges dessutom utanför högskoleorterna. Jag återkommer med förslag i dessa frågor i den kommandebudgetpropositionen. 19LARS (): Jag ber atf få tacka statsrådet för svaret.Det är tydligt att regeringen äntligen börjat inse att det är nödvändigt atfgöra något åt byråkratin inom högskolan. Min inställning till deansträngningarna kan sammanfattas med de välkända orden för litet och . Den verklighet som råder på högskolorna är bister.Pappersfloden växer. Kopieringsapparaterna spottar ut ständigt fler ochständigt tjockare promemorior. Sammanträdesraseriet grasserar.Växeltelefonisterna får allt jobbigare att koppla samtalen rätt, därför att depersoner som skall svara allt oftare är på sammanträde och har allt kortaretelefontider, eftersom de måste hinna handlägga allt pappersarbete. Det var för väl att avstyrdeförslaget att alla studerande skall ha ytterligare en stämpel för att fåut sina studiemedel i mitten på terminen. Det är den typen avförändringar somgång på gång lagt alltmer pappersarbete på t.ex. institutionsexpeditionerna ochgjort att summan av byråkratin inom högskolan blivit orimlig.Sidoverksamheterna, stödfunktionerna tar så mycket kraft att huvudverksamheten,utbildningen och forskningen, drabbas. Till detta kommer att högskolan nubefinner sig i en helt annan utvecklingsfas än , då de storahögskolereformerna genomfördes. Det här är ett problem som uppstår inom alla typer avverksamheter, inte minst inom den offentliga sektorn. Det sägs att detbrittiska kolonialdepartementet aldrig var större än när alla kolonierna varavvecklade. Detsamma lär också gälla det brittiska amiralitetet, som var störrenär flottan hade dragits ned än när den var som störst. Också detfaktum att hösJskoian nu arbetar i en helt annan situation borde tala föratt den nu skulle kunna klara sig med en betydligt mindre byråkrati. Menverkligheten är den motsatta: man har fler anställda för förvaltningsuppgifterän man någonsin har haft, I den utredning som jag hänvisar till i min interpellationpekar man på flera egendomligheter, bl, a, det absurt stora antaletbeslutsnivåer inom högskolan, som man anger till mellan 16 och 20, från denenskilde studenten och upp till regeringen. Jag läste för sedan en analys som ettkonsultföretag hade gjort av skillnaderna mellan bilföretagen ,Det går betydligt bättre för Toyota än för , och en huvudsynpunkt ikonsultrapporten var att hade ett flerdubbel! större antal beslutsnivåermellan arbetaren på verkstadsgolvet och direktionen än vad Toyota hade. Jag tror att det är helt nödvändigt att minska antaletbeslutsorgan inom högskolan. Jag har därför naturligtvis med tillfredsställelsenoterat att socialdemokraterna äntligen har börjat ifrågasättaregionstyrelserna. Detta är ett stort steg framåt, och jag önskar verkligenstatsrådet lycka till med ansträngningarna att få partiet med sig. Jag har medviss oro noterat att min värderade bänkkamrat i kammaren , som ärordförande i för högskoleregion, argumenterar emot ochhävdar att statsrådet är på väg aft bryta mot socialdemokratiskutbildningspolitik. Jag är dock övertygad om att med de utomordentliga argumentsom statsrådet nu har gjort till sina kommer denne att vinna den diskussionen. Jag vill ändå säga atf jag inte tror att det är någon bralösning att genomföra den byteshandel som statsrådet antytt inför en grupp högskolerektorerför sedan. Den skulle gå ut på atf regionstyrelserna avskaffas men attpolitikerna blir i majoritet i högskolestyrelserna. Jag är helt överens medstatsrådet om aft det är viktigt att högskolan har nära kontakt med detOmgivande samhället, men jag är övertygad om att en högskolestyrelses främstauppgift är att företräda högskolan. Den skall framför allt bestå avverksamhetsföreträdare och personer som har valts av högskolan eller regeringensåsom goda företrädare för högskolan. Det finns också mycket aft göra när det gäller att minskaantalet beslutsorgan inom varje högskola. Som jag sade i början tycker jag attarbetet med detta går för långsamt. Redan företrädareframhöll i budgetpropositionen att ett översynsarbete skulle'komma i gäng. har det snart gått , och statsrådet säger i dagens svaraft alla förslag inte kommer att vara framförda ens i och med framläggandet avbudgetproposifionen .