prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är främst en följd av alt fler optiskafiberkablar kan utnyttjas för trafiken. kan därmed kommaatt få konkurrens både från andra nationella teleföretag, exempelvis brittiskaTelecom, som kan börja konkurrera även direkt på den svenska marknaden, ochfrån helt nya företag, som vi inte tidigare sett inom branschen. Ett exempel pådetta är de tele- pch dataföretag som har startat. Det är viktigt att understryka angelägenheten av attteleverket fär konkurrens. är det också väsentligt att detta sker påsådana villkor att vi från svensk sida kan aktivt delta i denna konkurrens. Motdenna bakgrund är det positivt att regeringen fattat beslut omtaxeförändringar. Rikssamtalstaxorna skall successivt sänkas, vilket inte minsthar regionalpolitisk betydelse. Även avgifterna för utlandssamtal skallsänkas. Kommunikationsministern har i budgetpropositionen konstaterat attutlands- och rikssamtalen är i genomsnitt dubbelt så dyra som televerketskostnader för dessa. Regeringens beslut i denna del innebär etttillgodoseende av förslag som vi från moderat håll framfört under en följd avår. Vi moderater är beredda att ansluta oss till utskottsmajoriteten, dock medett undantag. Det gäller den översyn som vi anser vara nödvändig för denframtida utformningen av telepolitiken, bl. a. vad gäller avgränsning mellanmonopolverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet men kanske främst vad gällerteleverkets framtida roll. Utskottsmajoriteten hänvisar till att man, som det heter,erfarit att sådana överväganden pågår, dock enbart inomkommunikationsdepartementet. I en gemensam borgerlig reservation har viframhållit att vi anser att denna fråga är av så stor principiell vikt att denbör bli föremål för en förutsättningslös parlamentarisk utredning. Jag ber, herr talman, med stöd av detta få yrka bifalltill reservation 3 till betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan idess helhet. 127OLLE (): Det har skett en viss uppluckring avtelemonopolet . Vi har bl. a. sett hur alltfler olika telefonapparater kommit på marknaden. Det är bra, och denutvecklingen har säkerligen inte varit till skada för . Det som inteär bra, och som vi alltjämt har anledning att kritisera, är att det svenskateleverket fortfarande har en myndighetsfunktion gentemot sina konkurrenter påapparatmarknaden. Vi kommer inte att upphöra att kritisera det system som gerteleverket rätt att granska och godkänna konkurrenternas apparater, förrän vifått en ändring För att man skall uppnå en fri konkurrens på detta område måstemyndighetsfunktionen skiljas från den affärsdrivande verksamhet som televerkethar. Det föreligger fortfarande ensamrätt för atttillhandahålla vissa kundutrustningar. Denna ensamrätt omfattar numera endasthöghastighetsmodem och abonnentväxlar. Även dessa monopol bör nu upphävas, ochdet är min förhoppning att ett förslag om detta snart kommer att föreligga. Denhär frågan är av särskilt stor betydelse för utvecklingen av industriellaprodukter både för inhemsk konsumtion och för vår export. Omfattande kritik har riktats motteleverket, då särskilt beträffande telefontjänsternas tillförlitlighet. Det ärviktigt för abonnenterna att ha fillgång till ett modernt och väl fungerandetelekommunikationsnät i . Det gäller både oss enskilda abonnenter, somär i behov av alt snabbt och lätt kunna telefonera, och företagen, som harbehov av modern datakommunikation. Jag tror att det är viktigt att här kunnaskapa konkurrerande nät, t. ex. genom användning av satellitteknik. Det bör i det här sammanhanget betonas att utbyggnaden avtelenätet fram till den allra senaste liden gjorts med statsmedel. Detnuvarande telenätet, som förvaltar ät staten, är alltså allmänegendom. För att erhålla ett effektivt utnyttjande av telenätet bören mer uttalad marginalkostnadsprissättning användas. Om sä sker kanförmodligen nyinvesteringar skjutas . I prissättningen borde ökadhänsyn tas till "trängselkostnaden" och till att investeringsbeslutskall ske först när konsumenterna är villiga att betala för den extrakapaciteten. Beträffande bredbandstjänster bör man noga överväga ivilken takt sådana nätfunktioner byggs ut. Nätet blir till största nyttan förvårt land om det byggs och utnyttjas i konkurrens. En effektiv konkurrens påbredbandsområdet kan åstadkommas endast om dominans inte blir förstor från början. finansierar även olika typer av forskninginom teleområdet. Vi ifrågasätter om det är lämpligt att så stor forskningsker inom eller på uppdrag av . Forskning börföreträdesvis äga rum vid universitet och högskolor eller inom industrin. Statens avkastningskrav på den egna ägarandelen iteleverket är satt mycket lågt. Dessutom är statens andel i televerketfortfarande undervärderad. Detta är förklaringen till det mycket knappa bidragsom lämnar till statskassan. Vi menar alt såväl avkastningskravetsom värderingen av statens ägarandel skall räknas upp. Vi har i vår motionförespråkat en sådan uppräkning att inleveranserna för komraande budgetårskulle öka med ytterligare 600 miljoner, och jag yrkar bifall till vårreservation nr 1, som behandlar denna fråga. Jag ber också alt få yrka bifall till den gemensararaareservationen nr 3, sora Per Stenmarck har berört och som behandlar monopol-och konkurrensfrågorna, som vi vill skall bli föremål för en förutsättningslösutredning. yrkar jag också bifall till vår reservation nr4, som handlar om statlig teleforskning. 128RUNE (): I likhet med har yrkat påen ökning av inleveranser av överskott till statsverket, vilketockså har gjort. Eftersom vi alltså framförde samma motionskravförra året och eftersom redan har motiverat det krav som på den härpunkten har framförts i reservationerna, tänker jag inte förlänga debattengenom att uppehålla mig vid detta utan vill, herr talman, helt kortfattat yrkabifall till reservation nr 2. Reservation nr 3 har berörts av både Per Stenmarck ochOlle , och jag finner ingen anledning att från vårt håll utveckla dettaytterligare. Jag yrkar därför bifall också till den reservationen. Jag yrkari övrigt bifall till utskottets hemställan. 129BIRGER ROSQVIST (s): huvuduppgift är att i hela-landeterbjuda och underhålla allmänna telekommunikationer så att telenätet fungerarpä ett tillfredsställande sätt för alla abonnenter, i storstad såväl som iglesbygd. Det gäller teletrafik förtal, text och data. Telekommunikationernaskall vara av god kvalitet och erbjudas till rimliga priser. torde nu vara den störste investerare vi häriSverige. Totalt 27 miljarder planeras att investeras . För telenätet är det fråga om 16,5 miljarder, och investeringarna i övrigt avser utrustning som hyrs ut till abonnenter samt radioanläggningar, fasligheter, maskiner och inventarier, . räknar med alt vi i , som första land ivärlden, får ett rikstäckande, sammanhängande digitalt telenät. I anslutning till budgetpropositionen har en rad motionerväckts där riian krävt utbyggnader i olika delar av landet för att täcka debehov av ännu bättre telekommunikationer sora finns eller väntas uppslå.Utskottet utgår från att den näranda investeringsvolymen skall vara tillräckligför att skall klara angiven huvuduppgift och att deframkoralighetsproblem som finns skall kunna lösas med de förslag som nuföreligger. I somliga motioner har det krävts att speciell form avteknik skall användas regionalt inom vissa angivna områden. Utskottet menar attverket självt är bäst lämpat att bedöma teknikfrågan. Huvudsaken är alt behovetav telekommunikafion kan tillfredsställas. Utskottet anser vidare vad beträffar televerketsservicemål att nätutveckling och nättjänster skallprioriteras på så sätt att framkomligheten i telefonnätet skall vara runt 98 %.Det är i stort sett den nivå man nu ligger på efter den förbättring som skettunder det gångna året. Soliditeten, relationen mellan eget kapital och totaltkapital, var i 1985/86. Vissa prisökningar gör att den65-procenliga soliditet som uttalat sig för kan uppnås . Detbör kunna ske . lyckades, räknat på årsbasis , uppnå delav uppställda räntabilitelskravet, dvs. Departementschefen har föreslagit all soliditelskravet -- bör ligga fast. Om avkastningskravet - realt - skulle varaoförändrat, minskar soliditeten kraftigt . Upplåningen skulle dåbehöva ökas. sådanutveckling vore inte acceptabel. Därför bör avkastningskravet höjas, så attsoliditelskravet kan ligga fast på . Utskottet har enigt ställt sig bakom vadkommunikationsministern i budgetpropositionen här har föreslagit. I enlighet med tidigare riksdagsbeslut har regeringenefter förslag från beslutat att rikssamtalstaxan skall sänkas. Frånden kostar inget telefonsamtal mer än ell samtal tillnågon . Så runt är i lelefonhänseende . Men avsikten äratt det bara skall bli tre avståndstaxor: lokal-, när- och fjärrtaxa. Även kostnaden för utlandssamtal har sänkts. Men inget kanman få gratis. Korapensation för minskade intäkter måste tas ut. Lokaltaxa,inträdes- och abonnemangsavgifter har fått höjas. Detta ligger i linje raed debeslut sora vi tidigare fattat ora en successiv anpassning av taxortill verkliga kostnader. Bakom dessa tankegångar står nu ett enigt utskott. I motioner från och har det krävts attteleverkets statskapital skall skrivas upp så, att inleveranser avränta till staten skulle ökas kraftigt. förslag innebär 300 milj. kr.raer, dubblar och föreslår 600 milj. kr. mer än vad regeringenföreslagit. fattade beslut angående televerketsstatskapital. Det gällde då statskapitalets storlek samt hur räntan till statenfortsättningsvis skulle beräknas. Om nu inbetalningarna skulle ökas med 300resp. 600 milj. kr. innebär det ju att vi får gå ifrån beslutet , ochdet har ingen krävt. För att inte göra det svårare för verket då det gällerdess likviditet och soliditet, som vi i annat sammanhang i detta betänkande harbestämt oss för att hålla på en bestämd nivå, , måste - om ochännu mer om förslag skulle bli verklighet - höjda taxorgenomföras, märkbart kraftigt för teleabonnenterna dessutom. Och skulleriksdagen besluta i enlighet med resp. förslag, skulleteleverket dessutom i fortsättningen inte kunna vare sig påverka eller förutsesina kostnader. Det skulle bli en märklig sits för ett affärsdrivande verk, omdessa förslag bleve verklighet. Ännu märkligare blir det, om man följer förslagen i en avfolkpartiets gruppraotioner, enligt vilken man vill finansiera den ytterligarekostnaden för genora att dels sälja ul befintliga tillgångar - detgäller vissa av -, dels kostnadsmässigt minskaomfattningen av forskning. Jag vill säga talesman följande. Det företagsom man plockar av lönande verksamhet och som man tar ifrån möjligheter tillforskning och därmed utveckling - speciellt i en bransch som är stadd i en såsnabb utveckling som just den teletekniska - vill man minst sagt inte väl. Detni föreslår blir ju fråga om rena strypningen. Utskottsmajoriteten säger nej till de kostnadshöjningarsom och skilda bud skulle innebära, I vad gällerfolkpartiets förslag om stympad forskning kan jag konstatera att folkpartietstår ensamt. Det är positivt. Enligt tradition finns det från de borgerliga partierna nuockså krav på att vad man kallar monopol inom informationssektorn, monopol påabonnent- 11 protokoll 1986/87:117 växlar ochpå vissa s. k. modem, skall upphöra. Utskottet konstaterar att något legalt monopol inomtelekommunikationsområdet i inte föreligger. Andra än kanoch får bygga telenät och erbjuda teletjänster till allmänheten. Dock harteleverket ensamrätt på att tillhandahålla viss kundutrustning som ansluts tilldet allmänna nätet. Detta gäller modem för höga hastigheter och abonnentväxlar. Det föreligger nuen ny konkurrenssituation på teleområdet.Den tekniska utvecklingen gör det möjligt och lönsamt för stora kunder att exempelvis ta långväga trafik vid sidan av det allmänna telenätet. Därför har det blivit nödvändigt att göra nya överväganden vad gäller vissa delar av telepolitiken och roll i det sammanhanget. Ett arbete av denna art pågår inom . Däri ingår också överväganden om ensam rätten eller monopolet på abonnentväxlarna. Arbetet är snart färdigt för en sammanställning. ' Någon stor eller förutsättningslös parlamentariskutredning, som , centerparfiet och förespråkar, anservi andra inte behövs i det läge som föreligger. några ord om den diskussion som varit ianledning av nya taxor för installation av telefon i fritidshus. Ett PM häromär för övrigt fogat till utskottets betänkande. Vi här i har enigt uttalat att skallta ut verkliga kostnader, utom när det gäller teleabonnemang ipermanentbostäder. Fritidshustelefoner har vi alltså upipmanat attta ut kostnaden för. Taxeomläggningen i detta fall gör nu attkostnadstäckningen i fprtsättningen -om man nu inte ändrar igen- blir 30-35 %riiot att tidigare ha varit . a. innebär detta att kostnaden för densom har telefon i fritidshuset i fortsättningen inte längre belastartelefonabonnenter i hyreshuset eller det egna hemmet på samma sätt somtidigare. Med detta yrkar jag bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande 17. 130OLLE () replik: nyvalde ordförande oroar sigöver ekonomi, om folkpartiförslaget skulle gå igenom om en störreinleverans till statskassan med 600 milj. kr. Det stämmer litet dåligt; BirgerRosqvist, att en stor investerare av den klass som är , därinvesteringarna kanske i någon mån i marginalen måste ifrågasättas - man byggerfast ytterligare ett faktiskt monopol genom de stora investeringar som sker -inte skulle kunna bära detta. Det är bra att är på alerten och att manutvecklar förelaget, men vi menar att med de vinster och den avkastning har finns det utrymme för att dra in ytterligare 600 milj. kr. Det kan man göra bl. a. genom att sälja ut dotterbolag - det är helt riktigt att det gåratt skaffa kapital den vägen. Men behöver inte heller ensamt förfoga över destora belopp som man avser att lägga på forskning. Man kan dra ned på densidan. Får vi in pengarna till statskassan och låter forskningen ske vid universitetenoch högskolornai stället, skulle vi få en bredare forskning, som kunde bli till nytta för alltnäringsliv inom den här sektorn. 131 PER STENMARCK (m) replik: Utskottets ordförande underströk den enighetsom finns. Det är.en enighet som jag'tycker år glädjande. talade om stora investeringar inorateleverket. Vi är överens om att dessa är bra. Det är också nödvändigt att görastora investeringar för framtiden, om servicegraden skall kunna upprätthållas. Det är glädjande att rikssamtalstaxan och deninternationella taxan kan sänkas. Det är förmodligen en förutsättning för att skall kunria klara sig i en allt svårare konkurrens. Det är också positivt att socialdemokraterna nu taråtminstone ett halvt steg för att öka konkurrensen beträffande abonnentväxlar.I och för sig är det en omvändelse under galgen, raot bakgrund av attkonkurrensen koramer, oavsett om vi vill eller inte. Genom riksdagsbeslut sker statsmakternas styrning avteleverket via en rullande treårsplan. Denna styrning sker bl. a. utifrån målenför televerkels priser, räntabilitet, soliditet m. m. Mot bakgrund av dessa av antagna mäl harteleverket ansökt om att få höja sina priser, vilket regeringentidigare dock bara i viss utsträckning har medgivit. Det är dessa'försyndelsersom man nu tvingas komma till rätta med. Dét är förmodligen därförsom-avgiftshöjningarna i. vissa fall - som sker - blir väldigt stora.Resultatet av denna kortsiktiga politik är att inte har kunnat uppnåde av uppsatta målen för räntabiliteten och framför allt försoliditeten. Konsekvensen blir att under de komraande åren tvingasanpassa sina priser till denna utveckling. Det är angeläget att ledning ges raöjlighetatt driva företaget på ett rationellt sätt. Steg har tagits i rätt riktning,men det vore också väldigt positivt ora kunde bytaföretagsforra. På det sättet skulle en anpassning ske till den företagsform somalla de viktigaste konkurrenterna har. 132BIRGER ROSQVIST (s) replik: Det är inte lättare nu att förstå när det gäller att ta ifrån 600 milj, kr. Även om manvisserligen investerar raycket, kan investera raycket och behöver investeramycket - det rör sig om mångmiljardbelopp -, utgör det inte något argument föratt raan dessutora skall inleverera mer än en halv miljard till staten, alltså600 milj,- kr. Kvantiteten av investeringarna kan således inte tas som intäktför att raan, om man kan investera si och så mycket, också ha råd att betala inmer till staten. Följden blir ju att låneverksamhelen måste utökas med detbelopp som nämner, I slutändan blir det abonnenterna som får betaladet hela genora högre taxor. Så till forskningen. Det är väl ändå tack vare denforskning som så intensivt har bedrivit, och vill fortsätta attbedriva, som är ett av de länder i världen som har dét bäst fungerandetelenätet. Vi har också den Vidare är taxorna, som sagt, förhållandevis låga jämfört medandra länder. Vi behåller vår ledande ställning på detta område, och det är detsom arbetet går ut på. Digitaliseringen är en följd av den forskningsom har skett och av alla de möjligheter som öppnas när det gäller att anskaffadatautrustning, att åstadkomma dataanslutning, i praktiskt taget varjelandsända. Detta har alltså varit möjligt tack vare det arbete och denutveckling som med sina skickliga tekniker har kunnat ägna sig åtoch som också har varit mycket lyckosamma. Skulle man dessutom, som säger, finansiera en delav de pengar som man vill ta ifrån genom att sälja vinstgivandebolag, ja, då vingklipper man ju verket ytterligare. Det som ger vinster ochintakter skall man alltså sälja för att få in medel som kan användas till någonform hv konsumtion, men vilketföretag gör på det sättet? Lönande verksamhet skall man inte sälja, utan denskall man behålla och om möjligt utveckla ännu mera. Jag är övertygad om attdet är den filosofin som har besjälat den majoritet som har sagt nej tillfolkpartiets propåer i denna fråga. 133 () replik: Vi är helt överens om att det är vikfigt medforskning även på detta område. Däremot är vi inte överens om att forskningen iså stor utsträckning skall ske inom eget verksamhetsområde. Jagmenar inte att inte skall ha en delvis egen forskning. Dessutom villvi inte dra in alla forskningspengar. Utskottets ordförande kan heller intefinna att vi förespråkar något sådant i våra motioner. Men när man bedriverforskning och utnyttjar forskningserfarenheter för att kunna göra investeringaroch stärka sin monopolställning, tycker vi att man bedriver verksamheten på ettfelakfigt sätt, 134 () replik: kostnader 1985/86 belöpte sigfill ett belopp av 483 milj, kr. ville att skulle betalaytterligare 600 milj. kr. När det gäller finasieringen av detta,förmodar jag att en stor del av pengarna måste tas från det belopp som gällerforskning. Telenätet i nämndes i ett tidigare inlägg som exempelpå hur telenätet kunde bli bättre och annorlunda. Vad gäller just forskningenvar det så, att när telenäten i splittrades upp på ett antal bolag släpptede forskningen, som skulle skötas på annat sätt. är trenden den att bolagenär på väg att återinföra forskningen, då de märkte att de började sakta efternär de inte skötte forskningen på egen hand. De avsatte en ganska stor del avsina resurser för just den expansiva och snabba utvecklingen inom detteletekniska området. Den forskning som det svenskateleverket bedriver skall vi inte stympa, utan den bör vara kvar i minst denomfattning som den har . 135ELISABETH (): I det betänkande som debatteras i kammarenbehandlas en motion av och mig, motion T817. Vi tar där upp televerketsförmedlingscentral för hörselskadade personers räkning, således denhörselcentral som förmedlar samtal mellan reguljär telefon och texttelefon.Denna service är helt nödvändig för hörselskadade för att kunna tala med demsom inte innehar texttelefon. Vihar väckt denna motion fidigare, och utskottet har gjort finaskrivningar, vilket yi är glada för. Vi har fått utfästelse från ,som dock inte har uppfyllts, vilket vi är mindre glada för. Jagskall nu fatta mig mycket kort och till protokollet bara läsa in vad som haruttalats: "Enligtvad utskottet erfarit anser man inom att kostnadsutvecklingen förpersondatorer (PC) kommer att göra dessa mer ekonomiskasom texttelefon än en specialutvecklad apparat." Jagkan i dessa ord inte läsa in någonfing annat än ett löfte från omatt när denna teknik väl är framtagen skall den användas i stället för denförbättrade teknik om vilken vi hade väckt motionen. Man kan inte hänvisa fillen bättre teknik än den som föreslås och sedan anse att den skall inte användas. Jagkan försäkra kammaren att de hörselskadades organisationer och vi som här ikammaren har väckt dessa frågor fidigare kommer att bevaka detta och återkommatill för att de hörselskadade så fort som möjligt skall kunna fådenna nya teknik. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:18 om anslag tillPostväsende (prop. 1986/87:100 delvis). 136 INGRIDHASSELSTRÖM NYVALL (fp): I postens treårsplan sägs att "fåverksamheter i har en så frekvent kontakt med en så stor kundkategorisom Posten. Bland hela den vuxna befolkningen besöker 8 av 10 posten någon gångper månad eller oftare." Iplanen framhålls också att flera undersökningar visar att posten är ett omtycktföretag. En läsare av planen kan bli något ängslig för att posten därmed skullevara mycket nöjd med.sig själv, men man verkar vara uppmärksam på detta. Iplanen sägs nämligen bl. a.: "För att behålla denna tätposition påatfitydsidan och för att bli ett ännu mer anlitat företag är det mycketväsentligt hur Posten agerar ." Efterdet utspel om paketdistributionen som gjordes är det nog en del somfrågar sig hur posten agerar i . Jag skall emellertid inte ta upp tiden medden frågan , eftersom jag vet att den kommer upp i morgondagens frågestund. Prot.1986/87:117 , . Från vill vi gärna instämma i deundersökningar som visar att poslen får starkare positiva omdömen än dé flestaandra verksamheter i , Av 15 miljoner brev varje vardag kommer de allraflesta fram både snabbt och säkert. Det är väl egentligen baraStockholmsområdet som genom terminalskiften, omorganisationer och vissapersonalproblem haft svårigheter detsenaste året. Postens mest akuta problem är annarsprisstoppet,. Posten förlorar ca 30 milj, kr: i uteblivna intäkter pågrund av att brevportohöjningen inte fick genomföras. Risken för en ganskakraftig höjning av brevportot när prisstoppet hävs är ju uppenbar, är detbara och som här lägre brevporto än . Jag hoppas att viinte kommer att toppa listan efter en höjning. har satt upp tre viktiga målområden::service,prisutveckling och resultatnivå. Det två första har kortfattat berörts. Denresultatnivå söm anges i propositionen, nämligen att resultatet föreavsättningar bör motsvara av omsättningen, tillstyrker vi också. Men detkan bli svårigheter om prisstoppet fortsätter för . Till det betänkande, TU: 18,.som vi nubehandlar finns två reservationer samt ett särskilt yttrande. Reservation nr 2 är från och behandlarden.ersättning pä 586 milj. kr. som staten betalar till posten förtjänstebrevsförsändelser. Vi tycker i att varje verk och myndighetskall bära sina egna portokostnader. Det tycker posten också och egentligenäven ansvarigt statsråd. togs ett sådant förslag upp avdåvarande kommunikationsministern, I förra årets budgetproposition sadekommunikationsministern, och skall jag citera, för det är så bra sagt attdet inte finns någon anledning att försöka omformulera det. Kommunikationsministern sade så här omtjänstebrevssystemet: "Det nuvarande systemet medför framför allt tvåproblem som det blir alltmer angeläget alt lösa. Det ena är det förhållandetatt myndigheterna betraktar tjänstebrevsrätten sora en frinyttighet. Del andra probleraet är att myndigheterna möts av en faktiskkostnad när andra medier, exempelvis teletekniken, används iinformationshanteringen. Om myndigheterna får betala för sin post, uppstårnaturliga incitament till effektiva och kostnadsbesparande postrutiner vilket isin tur har positiva effekter på statsbudgeten.