prot · GA0985 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:85 1 § Kompletteringsval till utskott och utrikesnämnden På grund av uppkomna vakanser i vissa utskott och iutrikesnämnden har partigrupp anmält följande nya representanter,nämligen som ledamot i finansutskottet . , som ledamot itrafikutskottet , som ledamot i bostadsutskottet AgneHansson, som suppleant i finansutskottet , som suppleant iutbildningsutskottet Kersfin , som suppleant i trafikutskottet MarfinOlsson, som suppleant i näringsutskottet och som suppleant ibostadsutskottet . . Vidare har partigrupp anmält somledamot i utrikesnämnden och som suppleant i utrikesnämnden. Talmannen förklarade valda till . () efter () efter . suppleant i utbildningsutskottet Kersfin ()efter Prot.1986/87:85 suppleant i bostadsutskottet . () efter 2 § Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. 3 § Svar på fråga 1986/87:395 om kooperativ barnomsorg Jag besvarade en fråga avSten i om statsbidrag till kommunala barndaghem/förskolor. Medanledning av mitt svar har frågat mig om detta svar innebäratt den redan befintliga kommunala barnomsorgsverksamheten helt kan ombildasfill föräldra- och personalkooperativ. har med anledning av förslag i propositionen(1983/84:177, SoU 31, rskr. 387) om statsbidrag till alternativabarnomsorgsformer beslutat om förutsättningarna för att statsbidrag skall kunnalämnas för olika alternativ till den kommunala barnomsorgen i daghem ochfritidshem. En förutsättning är att den som driver daghemmet ellerfritidshemmet är antingen en sammanslutning av föräldrar som gemensamt taransvaret för omsorgen om sina egna barn, eller en sammanslutning som erbjuderen speciell form av pedagogik, har anknytning till en ideell organisation,eller har andra liknande ideella grunder. Vidare förutsätts att daghemmet ellerfritidshemmet är upptaget i kommunens barnomsorgsplan och att det uppfyller dekrav som finns för statsbidrag till motsvarande verksamhet. Statsbidraglämnas inte till daghem eller fritidshem som drivs i uppenbart vinstsyfte. Något formellt hinder för att kommunala daghem ombildastill föräldra-kooperativ föreligger inte. Jag kan tänka mig en utveckling därdet nybildas flera föräldrakooperativa daghem särskilt som det fortfaranderåder brist pä daghemsplatser. Däremot tror jag inte att ombildandet avkommunala daghem till föräldrakooperativ kommer att tillhöra det vänliga. Jag kommer att följa utvecklingen med stor uppmärksamhetoch då framför allt utvecklingen av föräldra- och föreningsdrivna daghem som isig är ett positivt komplement till kommunalt drivna daghem. 3 (); Jag tackar statsrådet för svaret.Efter statsrådets svar till råder vissa oklarheter över vilkaregler som gäller för bildandet av föräldrakooperativ. har vi fått ettförtydligande i det här svaret. Jag harnaturligtvis ingenting emot föräldrakooperativ om de följer samma riktlinjersom gäller för barnomsorg. Men tyvärr har jag erfarenheter från Skånesom inte är de bästa. Där för man över resurser från befintlig kommunalbarnomsorg till alternativ barnomsorg, som alltför ofta har höga enhetstaxorsamt öppettider och ålderssammansättningar som bara är anpassade till ett fåtalbarns och föräldrars behov. Dessutom lokaliserar sig omsorgen till områden därbarnomsorgskön är relativt kort. Man har kunnat i fidningar läsa annonser därdagisbarn söks. När man vet att detta gäller en kommun där över 1 000 barn ståri en barnomsorgskö, måste man börja ifrågasätta systemet. Naturligtvis måste det här vara tillfredsställande för departier som önskar bjuda ut omsorgen på marknaden som vilken vara som helst.Men det kan aldrig vara socialdemokraternas målsättning. Jag skulle vilja frågaom statsrådet har någon synpunkt på denna utveckling inom barnomsorgen. Det jag har redovisat i mitt svar är närmastde formella reglerna för stödet till alternativa barnomsorgsformer. Därutövervill jag erinra om att beslut om en utbyggnad av barnomsorgen fillfull behovstäckning ju innebär att den planering som skall följasskall bygga på föräldrarnas önskemål om olika typer av barnomsorgsformer.Kommunerna bör således följa de resultat som de stora efterfrågeundersök-ningarsom görs i SCB:s regi redovisar.- En annan synpunkt är att det krävs en hel del av föräldrarsom ställer upp i ett föräldrakooperativ. Man måste göra en egen insats isjälva omsorgen. Det är naturligtvis långt ifrån alla föräldrar som vill ellerkan bidra med en insats. Även om vi kan se att det är fördelakfigt för deföräldrar som vill arbeta på detta sätt, tror jag att föräldrakooperativen ändåkommer att utgöra en relativt begränsad verksamhet . Jag utgår frän att vi inte behöver uppleva någratvångsvisa åtgärder från kommunernas sida för att tvinga in föräldrar i dentypen av verksamhet. Men som sagt kommer jag att följa utvecklingen mycketuppmärksamt. 5 (): Jag vill tacka statsrådet för dessasynpunkter. Det är viktigt att man inte tar resurser från den kommunalabarnomsorgen så att den utarmas på grund av alternativen. Alla skall ha rätttill en bra barnomsorg, oavsett vilken barnomsorg man väljer. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1986/87:420 om för äldre har frågat mig vilka initiativregeringen avser vidta för att förbättra för de äldre. har ställt sin fråga mot bakgrund av uppgifterom att kvaliteten i servicen fill de äldre skulle ha försämrats . Först vill jag säga att jag inte delar uppfattningen atthemtjänsten för äldre har blivit sämre. harandelen ålderspensionärer som fått hemhjälp ökat starkt. Under samma periodhar antalet fimmar per hjälpt pensionär också ökat. har verksamhetenutvecklats kraffigt både till innehåll och till kvalitet. I tidningar har förekommit uppgifter om att avhemtjänstresurserna gått till administration. Begreppet"administration" är emellertid missvisande i detta sammanhang. I ingår tid för resor mellan pensionärernas hem, fortbildning ochplanering av det dagliga arbetet, liksom tid för semester och annan frånvaro.Dessutom ingår tid för akut- och jourinsatser samt för annan service, t. ex.gymnastik- och minnesträning i grupp, vars syfte är att skapa gemenskap ochbryta isolering. Detta arbete kommer pensionärerna direkt till godo och utförsi direkt kontakt mellan pensionär och vårdbiträde. Men givetvis finns det förhållanden inom sominte fullt ut är som de bör vara. Åldreberedningen kommer med sitt betänkande, därhemtjänsten är en av huvudfrågorna. Både innehåll, omfattning ochfinansiering kommer att behandlas i betänkandet. En förbättring av statsbidragettill kommunernas hemhjälp motsvarande ca 250 milj. kr. fr. o. m. harföreslagits av regeringen i årets budgetproposition. Denna förbättringgenomförs i avvaktan pä en mer permanent lösning av frågan omkostnadsfördelningen mellan stat, kommuner och landsting. Regeringen kommerlängre fram att redovisa riktlinjerna för den framtida äldreomsorgen i ensärskild proposition till . Jag villhär även nämna att fått regeringens uppdrag att i samarbete medberörda myndigheter och organisationer ta olika initiativ för att ökamöjligheterna att rekrytera kompetent personal till . Regeringenbeviljar också medel fill utvecklings- ochförnyelsearbete inom . har ca 300 projekt fåttekonomiskt stöd. 7 (): Jag tackar statsrådet för svaret pä min fråga. Den rapport som presenterats innehöll egentligeninte några nya eller överraskande uppgifter. Den bekräftar snarare vad mångahar varnat för, nämligen en utveckling som fjärmar sig från vad som måste havarit avsikten. Det brukar heta att äldre människor så långt som möjligt skallberedas vård i hemmet. Det handlar närmast om vad man lägger in i detbegreppet. ser vi tyvärr ett otal exempel på hur en i och för sigbehjärtansvärd verksamhet fungerar på ett sådant sätt att den enskildesintegritet och välbefinnande blir lidande. Av olika skäl - schematekniska,fackliga osv. - är det i många fall ett mycket stort antal människor somcirkulerar genom den gamles hem. Det är inte svårt att föreställa sig hur detkänns för en gammal ensamboende person att ständigt konfronteras med nyamänniskor, som dessutom ofta är mycket unga och oerfarna. Jag har själv hörtflera gamla säga att det inte känns som om det vore deras hem längre. Så kandet inte få fortsätta. Om det dessutom blir så som har gettuttryck för , att ålderdomshemmen skall försvinna,kommer kraven på att öka ytterligare. Jag är mer oroad över den utvecklingen än vad statsrådetförefaller att vara. Det finns all anledning att fråga: Hur skall vi klaraäldreomsorgen framöver? Hur skall man få anhöriga att ställa upp i sammautsträckning som ? Hur skall man klara rekryteringen av kunnig personal? Slutligen: Kommer det inte även i framfiden att behövas envårdform mellan vården i det egna hemmet och den som ges på sjukhusenslångvårdsavdelningar? Jag är frestad att ställa en motfråga tillRosa Östh: Är och beredda att gemensamt med oss socialdemokraterverkligen slåss för att utvecklas till ett verkningsfullt medel föratt äldre människor skall kunna bo kvar i sina bostäder ?Jag hoppas det är på det sättet. Jag menar att detta är en huvuduppgift, ochden ställer oss alla inför stora krav, både innehållsliga och kvantitativa, närdet gäller utvecklingen av . Låt oss ta itu med den uppgiften och idet sammanhanget också ge stöd åt den personal som utför ett förnämligtarbete trots svåra förhållanden! Också jag är medveten om att vi kommer att behöva en rikvariation av olika boendeformer för äldre . Lät oss bevara det bästasom ålderdomshemmen har att erbjuda och förena det med en god boendestan-dard!Det är fullt möjligt att göra detta, om vi bestämmer oss för det. Jag ser dettasom en viktig uppgift. Man kan diskutera om detta skall kallas för att avvecklaälderdomshem-rnen eller att förändra dem. Det är en fråga om terminologi. Vadvi vill göra är att förbättra boendet som vi behåller tryggheten ochanpassar vårdnivån efter de behov som äldre människor har. 9 (); Kanske jag vågar tolka statsrådets senasteinlägg som att han är mera positivt inställd till ålderdomshemmen än vad somhittills kommit till uttryck i regeringens uttalanden. Min konkreta fråga är: Kommer regeringen att medverka tillatt statsbidrag utgår till ålderdomshemsvård också ? Jag fick inte heller svar pä min andra fråga: Ärregeringen beredd att ge stöd till anhörigvården? Vi vet att av denvård som sker i hemmen inte skulle fungera om inte de anhöriga ställde upp istörre eller mindre omfattning. Om med ålderdomshem avser enboendeform som är kollektiv i den mening som ålderdomshemmen är, men somförenar den trygghet som ålderdomshemmen ger med en förbättrad boendestandard iförhållande till den som erbjuds i flertalet ålderdomshem, då är jag ochregeringen med på noterna. Vadbeträffar anhörigvärden måste vi enligt min mening förbättra stödet Om omsorgen om äldre Men i grunden måste det finnas en samhällelig vård som svarar föruppgiften att ge enskilda människor den vård de behöver. Endast på det sättetkan det bli ett friare val för den som behöver vård liksom för den anhörige närdet gäller att själv gå in i vården. När man som anhörig gör detta och uppleverdet som ett alternativ behöver man stöd, och då ett stöd som är bättre än detsom vi kan ge . 11 (): Jag tycker att det var ett uppmuntrande svarsom gav här beträffande ålderdomshemmens framtid. Jag ser detsom en inriktning från regeringens sida mot den äldreomsorg som man hittillshar tagit avstånd ifrån i viss utsträckning. När det gäller anhörigvården delar jag att man skall ge anhöriga det stöd som man kan ge dem på det sättetatt samhället svarar för basresurserna. lade en utredning fram ettförslag om hur man skulle förbättra stödet till anhöriga. Det gällde bl. a.rätt till tjänstledighet. Det förslaget har inte föranlett något initiativ fränregeringen, och det är det jag närmast efterlyser. väntar vi väl alla på resultatet ay denparlamentariska utredning som äldreberedningen är. Den har under lång tidsamlat oerhört mycket kunskap. I äldreberedningen finns alla partierföreträdda. De signaler jag får från äldreberedningen är optimistiska och tyderpå att vi kommer att kunna samla oss kring de flesta av de uppgifter vi harinom äldreomsorgen. Ingenting, tror jag, skulle vara bättre för äldre människorän just detta att vi i politiken med starkt stöd kan föra fram de olikastödformer som vi behöver åstadkomma. Åldreberedningen kommer att ta upp de olika typer avboendeformer som behövs i framtidens äldreomsorg. Den kommer också att behandlafrågan om anhörigvård. Jag är mycket angelägen om att vi får en akfivremissbehandling av det vikfiga betänkande som kommer att avges . Jagtror att det kan klargöra en hel del av vilka uppgifter vi står inför iframtiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1986/87:423 om omsorgen om äldre har frågat mig om"avinstitutionalisering-en" skall omfatta möjligheter för dem som säbehöver att få flytta till någon form av "institution", där rättentill en egen bostad i form av eget rum, hygienutrymme, pentry och hyreskontraktär en självklarhet. Lät mig först konstatera att av alla personer över65 år bor i egna bostäder. Detta innebär att bara av deäldre bor på institufion. Av de ålderspensionärer som bor hemma har ca 275 000stöd frän kommunen i form av social hemhjälp. Vi vet att många äldre, handikappade och långtidssjuka,som finns inom långvården eller bor på ålderdomshem, både vill och kanklara ett eget boende om de får den omvårdnad och tillsyn som kanerbjudas genom hemtjänst och sjukvård i hemmet. Erfarenheterna visar också attmänniskor med stora vårdbehov kan vårdas hemma i långt större utsträckning änvi trodde var möjligt . Men även om de allra flesta både villoch kan bo hemma, kommer det självfallet även i framfiden att finnas människorsom behöver så mycket service, vård, tillsyn och trygghet att någon form avkollektivt boende är det mest lämpliga. Jag vill därmed dementera uppgifterna ipressen om att "alla människor skall vårdas i sina gamla bostäder iframfiden". Sammanfattningsvis vill jag framhålla att detta kollektivaboende skall förena god bostadsstandard och möjlighet fill en privat sfär medtrygghet, gemenskap och en god omvårdnad. kommer äldreberedningen attlägga fram sitt huvudbetänkande. Frågor rörande den framtida äldreomsorgenoch"avinstitutionaliseringen" kommer att behandlas ingående i dettabetänkande. Regeringen kommer längre fram att redovisa riktlinjerna föräldreomsorgen i en särskild proposition fill . Om omsorgen om äldre 14MARGARETA (); Jag vill tacka så mycket för svaret. Jag tillhör själv fillskyndarna när det gäller att få bortde gamla institutionerna med den förlamande anda som ofta har rätt och råderdär. Men därifrån är steget långt till att alla alltid skall bo i en lägenhet idet vanliga bostadsbeståndet. Det är nog så att många missuppfattningar harrått och råder på den punkten. Alla kan inte bo kvar i sitt gamla hem.Isoleringen kan bli för stor. Andra kan känna sig otrygga, oavsett hur myckethemhjälp de får. Anhöriga skall inte heller behöva känna en press på sig. Idagens samhälle, där kvinnor förvärvsarbetar, kan man inte bygga upp en vårdsom förutsätter anhörigas medverkan. Det är också fel mot den som behöverhjälpen, för då är vi tillbaka i ett samhälle där man så att säga ligger någonfill last. Vi måste fä ställen - jag vågar inte använda ordetinstitufioner, därför att man då associerar fill gammaldags inrättningar - därmänniskor kan få minst lika mycket onivårdnad som man får påtraditionella ålderdomshem. Om den som behöver hjälpen är hyresgäst och harkontrakt, betalar hyra och har ett eget rum med egna möbler, egen brevlåda,egna hygienutrymmen och ett eget pentry att laga mat eller koka kaffe på, dåkanske vi kan komma bort från den gamla andan, som innebar att det varpersonalen som bestämde när man skulle duscha och göra andra personliga saker.De här yttre förändringarna är inte allt, men de är yttre markeringar av attdet är hyresgästen som så långt det är möjligt själv skall bestämma över detpersonliga. Jag noterar att statsrådet dementerar en del uppgifter somhar varit i omlopp. Kan jag alltså tolka statsrådets svar så att vi harprincipiellt samma uppfattning i denna fråga? Om visst uttalande om ett elevrelaterat statsbidragssystem Ja, herr talman, det är en glädje för mig att kunnakonstatera att vi har samma principiella uppfattning i denna viktiga fråga. Jag menar att vi har möjlighet att utveckla flera olikaformer av boende i gemenskap - eller om man så vill kollektivt boende. Ålderdomshemmenkan byggas om och förändras så att de förenar god boendestandard med dentrygghet och den höga vårdnivå som människor begär. Jag vill dock gärna sägaatt det inte är en majoritet av dagens ålderdomshem som uppfyller de kriterierMargareta har skisserat, men det är fullt möjligt att förändra många befintliga ålderdomshem till det boende som diskuterar. En i mitt tycke mycket spännande boendeform är den som vii brist på ett bättre namn kallar gruppbostaden, där kanske fyra äldremänniskor delar två lägenheter och där man dessutom har fast personal i denomfattning som behövs. Det skall vara dygnet-runt-personal där. Då kan manockså klara åldersdementa människor. Vi har ett mycket uppmuntrande sådant boende i en delkommuner- bl. a. i , som jag själv har besökt. Det är på sin plats attför de äldres skull söka efter och etablera goda boendeformer som motsvararbehoven både i fråga om trygghet och i fråga om omvårdnad. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:162 Justitieministern vill meddela att han inteinom den föreskrivna tiden kommer att kunna besvara om tillsättningen av domare. Anledningen är att förhindrad att ta emot svaret vid det planerade tillfället.Justitieministern har kommit överens med om att interpellafionenskall besvaras . 7§ Svar på fråga 1986/87:422 om visst uttalande om ett elevrelateratstatsbidragssystem har frågat mig vilka beläggjag har för påståendet att ett elevrelaterat statsbidragssystem skulle ledatill väsentligt sänkta statsbidrag. Ett elevrelaterat statsbidragssystem för måstemed nödvändighet kopplas till antalet elever i skolan. Och konstaterar jagatt om vi hade haft ett sådant system, skulle kommunerna ha fått sänktastatsbidrag till eftersom antalet elever i skolan minskar. Även detnuvarande statsbidragssystemet är kopplat fill volym och påverkas av det sjunkandeelevtalet i skolan. Elevminskningen får dock inte lika stor effekt i nuvarandestatsbidragssystem som i ett elevrelaterat statsbidragssystem. 18 (); Jag tackar skolminister för svaret på min fråga. Jag hoppade faktiskt högt i stolen när jag hördeskolministerns påstående i det aktuella TV-programmet. Skolministern påstod attmoderaternas förslag om ett elevrelaterat statsbidragssystem skulle leda tillväsenfligt sänkta statsbidrag. Mot den bakgrunden står faktiskt svaret påfrågan inte helt i överensstämmelse med vad jag avsåg med frågan. Vad som ärfaktum när det gäller förslag är ju det som står i vår motion,nämligen: "Vi anser att statsbidragsregler skall vara utformadeså att de ger t. ex. kommunerna större möjlighet att själva bestämma hur enviss verksamhet skall bedrivas utan hinder av tvingande regler. Vi föreslårdärför att ett nytt statsbidragssystem för bör införas. Detnya systemet bör i princip vara elevbaserat. Eventuella snedheter mellan oUkakommuntyper bör justeras med hjälp av skatteutjämningen." Som avslutande kläm säger vi att bör hosregeringen begära förslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem tillgrundskolan. Det finns alltså inte frän sida någon somhelst beräkning bakom detta - någonting som tvingande skulle leda tillväsentligt sänkta statsbidrag. Det beror ju faktiskt på hur man räknar framdetta system. Det måste kunna göras efter många olika modeller, och det skallinte nödvändigtvis behöva leda till sänkta statsbidrag. Vidare framgår det avsvaret att om antalet elever minskar, måste även kostnaderna för kommunernaminska i motsvarande grad. har i en partimotion föreslagitett elevbaserat statsbidragssystem och har dessutom vid en rad tillfällen samti en motion argumenterat för ett slags elevpenning, ett statsbidrag som skullefölja den enskilde eleven. Ett sådant system får vid en minskning avelevantalet mycket mer dramatiska effekter än det nuvarande systemet, och detär det jag har tillåtit mig att påpeka. Om vi hade haft ett elevrelateratstatsbidragssystem hade skolan realt sett i en budgetproposifion fått sänktabidrag. Även med det förslag som regeringen har lagt fram kommer varjegrundskoleelev att kosta mera i reala termer än vad eleven har kostati år. Till försvar noterar jag att hon självkonstaterar att motion inte bygger på en beräkning av någonting,och det har jag förstått. 20 (): Moderata samlingspartiet har inga egnautredningsresurser för att kunna räkna fram sådana här siffror, utan det är detvi har krävt att regeringen skall få i uppdrag att göra. Jag upprepar att det måste finnas mänga olika modeller atträkna ut ett elevbaserat statsbidragssystem efter. Om ni i departementet harräknat på Om visst uttalande om ett elevrelaterat statsbidragssystem Prot.1986/87:85 bara en viss modell får det stå för er socialdemokrater - i såfall är det ert förslag. ... . , Överläggningen var härmedavslutad. varnpliktsregistermed "" " 8 §Svar på fråga 1986/87:407 om samkörningen av värnpliktsregister med visst annat persondataregister har - mot bakgrund avatt ett forskningsregister med uppgifter från bl. a. inskrivningsprövningen avett stort antal värnplikfiga har inrättats utan deras vetskap - frågat mig omjag avser att ta några initiativ för att förhindra en upprepning av detinträffade. Uppgifter som lämnas eller framkommer om de värnpliktiga isamband med inskrivningsprövningarna är skyddade från offentlighet enligtsärskilda bestämmelser om sekretess i sekretesslagen. Sekretesskyddet innebären begränsning av den grundläggande rätten att ta del av allmänna handlingarsom följer av tryckfrihetsförordningen. Myndigheterna avgör i regel själva frågor om utlämnande avde allmänna handlingar som förvaras hos dem. Frågor om inrättande och förandeav ADB-baserade personregister prövas av datainspektionen. Enligt vad jag erfarit har datainspektionen gettStockholms läns landsting tillstånd att inrätta och fill den 31 december 1986föra det nu åsyftade personregistret. Inspektionen har därvid föreskrivit vissaåtgärder till skydd för de registrerades personliga integritet samt ålagtlandsfinget att senast vid tillståndstidens utgång avidentifiera registret.Efter ett överklagande är frågari om avidenfifiering föremål förregeringens prövning. Ett avgörande i ärendet är att vänta . Vad som har kommit fram i detaktuella fallet ger inte anledning till några inifiativ frän min sida. 22MARGARETA (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påfrågan. Jag tycker trots allt att det är ganska allvarligt att man lämnar utdessa uppgifter. Meningen med den intervju som sker vid inskrivningen är attdet skall vara möjligt att placera den prövade på rätt plats inom försvaret.Det är vikfigt att samtalen kan föras på ett förtroendefullt sätt. I värnpliktsutbildningskommitténs senaste - och sista -betänkande behandlas just inskrivningsförfarandet vad gäller frikallelser. Därunderstryks betydelsen av att man inte använder de uppgifter som framkommerför andra syften än just att placera den värnpliktige på rätt plats. Jag villinstämma i kraven på att materialet skall användas mycket försiktigt. Omuppgifterna trots allt används utan att något fillstånd lämnats från värnpliktsverketoch om det är möjligt att pä andra grunder än de som gäller en riktig placeringav vederbörande använda de uppgifter som de prövande i förtroende delger denpsykolog de talar med - då är frågan vad sekretessen egentligen skall skydda. Jag har frågat statsrådet om han avser att förhindra attsådana här saker upprepas. Det svar jag har fått visar att det nu ändå skallkontrolleras om det aktuella registret skall få användas fortsättningsvis ellerinte, men svaret säger inte någonting om huruvida det är möjligt att förhindraatt de uppgifter som framkommer används i fortsättningen.