prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — Prot.1986/87:129 Herr talman! Med det anförda yrkar jag avslag påreservationen och bifall till utskottets hemställan. Om det svenska kärnvapenprogrammetpå Överläggningertvar härmed avslutad. Mom.2 (ränta på rättegångskostnad i lagsökningsmål m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 134 för reservationen av Per-OlofStrindberg m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid nästa arbetsplenum. Vidmåndagens arbetsplenum, som påbörjas , kommer närings-utskottetsbetänkande 30 som gäller näringspolitik samt näringsutskottets betänkande 31som gäller tjänstesektorn att tas upp först av två gånger bordlagda ärenden.Den anmälda taletiden i dessa ärertden är . 9§ På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajourneraförhandlingarna till kl: 14. 00, då dagens frågestund skulle börja. 10§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 11 § Svar på fråga1986/87:575 om det svenska kärnvapenprogrammet har frågat mig om regeringen är beredd att tillsätta enfristående utredning av frågorna kring det svenska kärnvapenprogrammet på1960-talet. Bakgrunden är den rapport om svertsk kärnvapenforskning som harutarbetats inom försvarsdepartementet. Somframgår av rapporten var FOA:s forskning då som inriktad på skydd motkärnvapen samt verkan och stridsteknisk användning av sådana vapen, dvs.hotbildsunderlag. På regeringerts och överbefälhavarens uppdrag utförde ochdeltog FOA vidare i studier och utredningar, som syftade till att ta fram ettunderlag för ställningstagande i den då så viktiga och kontroversiella fråganom svenska kärnvapen. Dessa.studier och FOA;s skyddsforskning utgjorde enligtutredarens bedömning inte något kärnvapenprogram. Jag delar den uppfattningen. Den kritik som i ett par tidrtingsartiklar har riktats motrapporten avser främst bedömnirtgen av den forskning som bedrevs vid FOA ochriksdagens vetskap om denna forsknirtg, inte faktaunderlaget. Någon ytterligareutredning av frågan behövs därför inte enligt min mening. 53 (): Jag tackar för svaret på min fråga. Förungefär sedau aktualiserades frågan om hade bedrivit någonkärnvapenforskning. Tidningen hävdade att en sådart forskning hadeförekommit ända . Då, , tog jag upp denna fråga i riksdagenoch krävde bl. a. en opartisk utredning. Tyvärr fick jag inte gehör för dettakrav, utart ert person inom försvarsdepartementet fick göra denna utredning.Den har offentliggjorts. Betydande kritik har riktäts mot utredningen. Det harifrågasatts om den verkligert ger en riktig bild av huriivida vi hade ettkärnvåpenprogram eller inte. Det är bakgrunden till att jag harställt denna fråga. Detta kan nu synas vara historia och inte såväldigtrelevant för vår aktuella säkerhetspolitik. Men det är en fråga avmycket stor principiell räckvidd: Det fattades ett klart riksdagsbeslut om attkärnvapenforskning inte skulle bedrivas. Har sådan forskning ändå skett är detallvarligt. Därför är det viktigt att vi får frågan klarlagd på ett sätt somväcker ett absolut förtroende och som inte behöver ifrågasättas. Statsrådet använder litet glidande formuleringar om denkrifik som har riktats mot denrta utredrtirtg. Han talar om "ett partidningsartiklar" och döljer därmed det faktum att det är forskare påområdet som har kritiserat den avgivna rapporten. Han säger vidare att kritikengäller "bedömnirtgert" och inte "faktaunderlaget". Vad mart från forskarhåll har kritiserat är attredovisningen är ofullständig, dvs. att det råder brist på fakta. Viktiga delarär hemligstämplade, varför man på den grunden inte kan få en riktig bild av dethela. Mirt fråga är slutligcrt; Vad är regeringen beredd attgöra för att undanröja alla misstankar om att har bedrivitkärnvapertforskrting ? Om tolkningenav vissa regler om diplomatiska och konsuläraförbindelser Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1986/87:593 om tolkningen av vissa regler om diplomatiska ochkonsulära förbindelser har frågat mig om regeringenhar börjat tillämpa en ny praxis vid tolkningen av de regler som enligtWienkortventio-nerna oni diplomatiska och konsulära förbindelser gäller förSveriges förhandsgodkännände av personer verksamma vid beskickningar och konsulati vårt land. EnligtWicrtkonventionerna kan förhandsgodkännande krävas endast för Prot.1986/87:129 beskicknings- och konsulatchefer samt för militär-, marin- ochflygattachéer. 22 maj1987' I övrigt äger den sändande staten rätt att fritt utse medlemmar av T 7, ' ' beskicknings- och konsulatpersonal. Den praxis regeringen tillämpar i reglerom diplomatiska och konsulära förbindelser enlighetmed dessa konventioner har inte förändrats. Svaret pa frågan är 55HUGO HEGELAND (m); Jag tackar utrikesministern för svaret. Detföranleder givetvis en följdfråga, även om chanserna är minimala att folket påläktaren skall få se en minister svara på en följdfråga. Men man vet ju aldrig. Tillämpningen av praxis i detta sammanhang är ytterligtotillfredsställande. Ertligt mirt mening - och den är jag långtifrån ensam om- håller på aft bli en uppsamlingsplats för diplomater, som harutvisats från andra länder på grund av spionage eller som har lämnat andraländer därför att de har avslöjats med spionage. dyker de upp iSverige. Alla är inte beskickningschefer eller generalkonsuler, även om vi harockså sådana. Regeringen har väl alltid rätt att uttala sig om huruvidaen person som skall börja vid en ambassad eller ett konsulat i ärönskvärd. Det är ett riktigt konstaterande att den sändande staten har rätt attfritt utse medlemmar av beskicknings- och konsulatpersonal. Men om säpoavstyrker - det hände ju att säpo avstyrkte godkännande av en diplomatsvistelse i - har väl regeringen fortfarande möjlighet att förklara attpersonen i fråga inte är önskvärd. Det är inte detsamma som att man avvisarpersonen. Det vore ett sätt att minska antalet sådana diplomater i vårt landsom av andra länder har avslöjats såsom spioner. Jag skall överraska ochläktarpubliken genom att lämna ett svar. Regeringen har givetvis möjlighet att förklara en personicke önskvärd. Ett sådant beslut måste dock alltid grundas på ett yttrande frånden behöriga myndigheten. nämnde själv myndigheten vid namn. Idet fall som inträffade och som åberopar i sin frågahar den behöriga myndigheten avgivit ett yttrande. Då reste man ingen som helstinvärtdning mot att vederbörande fick komma in i . 57 (): Jag tackar utrikesministern för detta svar.Jag gläder mig särskilt åt att utrikesministern var generös nog att replikera.Ofta urartar dessa frågestunder bara till att bli uppläsrtingsaftnar.Statsrådet läser upp sitt svar och sedan går man till nästa fråga. Det var mycket upplysande att få höra att myndigheten intetidigare har ställt sig avvisande och att regeringen därför på ett korrekt sätthar behandlat det ärende som vi båda tänker på. Som alla vet skall man undvikaatt nämna namn i ert kärtslig fråga. Min förhoppning är att utrikesministerrtkommer att vara mycket vaksam i fortsättningen när det gäller att godkännavistelse i för diplomater som har utvisats från andra länder. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1986/87:615 om kontroll av ämnen som kan ingå i kemiska vapen har frågat mig om det finnsanledning för att vidta någon form av exportkontroll av ämnen som kaningå i kemiska vapen. Regeringen har följt utvecklingen vadbeträffar sådana kemiska substanser som förutom att de har en civil användrtingockså kan användas för tillverkrtirtg av kemiska vapen. Inte minst de oroandeFN-rapporterna om användning av kemiska vapen i kriget mellan och harföranlett detta. Det har under denna översyn konstaterats att Sverigesproduktion av och handel med dessa substanser är mycket liten, näst intillobefintlig. Urtder dert scrtaste tiden har ett antal länder vidtagitåtgärder för att kontrollera handeln med ett begränsat antal kemiska substansersom kan anses vara av särskild betydelse för eventuell tillverkning av kemiskavapen. En följd av kontrollåtgärderrta kan bli att de traditionellahandelsmönstren för dessa substanser riskerar att ändras. I denna situation ärdet av vikt att noga kartlägga de eventuella effekter detta kan få för Sverigesdel. har därför fått i uppdrag att göra enkartläggning av handeln med kemiska substanser. Då resultatet av deuna kartläggning föreligger avserregeringen göra en samlad bedömnirtg av behovet av everttuella åtgärder. Som bekant pågår, under svenskt ordförandeskap,förhandlingar i ned-rustrtingskonferertscrt i Gertéve om en konvention om ettfullständigt förbud mot kemiska vapen. En sådan konverttiort, som regeringenhoppas skall föreligga inom en inte alltför avlägsen framtid, förväntasinnehålla bestämmelser som tillgodoser kravet på någort form av exportkontrollav de aktuella substanserna. Om kontroll av ämnen som kan ingå i kemiska vapen 59GUNNEL JONÄNG (c): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Det är inte så många dagar sedan det rapporterades attinte bara utan även Irart artvänder kemiska vapen i kriget dem emellan. Jag tror inte att utrikesministern och jag har någrameningsskiljaktigheter närdet gäller synert på kemiska vapert. De är ett brottmot folkrättert. Vi har dessutom gemensamma förhoppningar om att en koriventionom förbud mot kemiska vapen skall kunna förhandlas fram, kanske . Inom ramen för CD-förhandlingarna i Gertéve diskuterasfrågan om kemiska ämnen som kan utnyttjas både civilt och militärt, liksomfrågan om exportkontroll. har ju inga kemiska vapen och tillverkar ingasådana. Vi har dessutom, som utrikesministern säger, en obetydlig handel medkemiska substanser som kan utnyttjas för både civilt och militärt bruk. Det är naturligtvis mot bakgrund av de oegentligheter somförekommit inom svensk vapenexport som jag ställt frågan. Det finnsnaturligtvis risker att kan utnyttjas som transitland och att på detviset kemiska 5 Riksdagensproiokoll 1986/87:129 Prot.1986/87:129 substanser för civilt bruk skulle kunna komma till användning förmilitärt 22 maj 198,7 -, j bruk i andra länder. Det är därförnödvändigt, anser jag, att har en Om omhändertagande av avfall innehållande lösningsmedel sådankontroll att detta kart förhirtdras. Flera länder har infört exportrestriktioner förutgångsmaterial vid tillverkrtirtg av kemiska stridsmedel. De är främstriktade mot . Om de är tillräckliga , när uppenbarligen även Irananvänder kemiska vapen, är ju en intressant fråga i sig. Jag är nöjd med svaret. Det är bra att frågan utreds förSveriges del och att vi ser till att vi inte blir mellanhand i handeln medkemiska ämnen som kan utnyttjas militärt. Jag utgår också från att vi efterkartläggningen får en gemensam diskussion i nedrustnirtgsdelegationen om dennafråga. Tack fördet positiva svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1986/87:582 om omhändertagande av avfall innehållandelösningsmedel 60 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag ärberedd att medverka till en sådan precisering av lagstiftningen att putsdukar,trassel och trasor som innehåller lösningsmedel, färg, lack, olja och limomfattas av begreppet miljöfarligt avfall och därmed kan tas om hand på ett urmiljösynpunkt tillfredsställande sätt. I förordningen (1985:842) om miljöfarligt avfall anges deavfallsslag som hänförs till miljöfarligt avfall. Förordningens huvudgrupper avmiljöfarligt avfall kompletteras med en vägledande förteckning som utarbetatsav . Denna förteckning är inte en uppräkning av allt som ärmiljöfarligt avfall utan exempel på avfall som omfattas av förordningen. I ensådan förteckning kan inte alla produkter tas upp som förorenats och därigenomblivit att betrakta som miljöfarligt avfall. I tveksamma fall får bedömningargöras om huruvida avfallet kan ge skador eller innebära fara eller risk förmänniskor och miljö. Som exempel på miljöfarligt avfall i naturvårdsverketsförteckning nämns bl. a. trassel och trasor som innehåller, ej uthärdad färg,lack eller lim. Undantag görs endast när avfallet är bundet till materialet ochinte kan utlakas eller avrinna. För oljeavfall gäller undantag omoljeinnehållet är ringa och risken för avrinning av olja är liten. Det är omöjligt att i en förordrting exakt ange vargränsen går för när trasorna blir miljöfarligt avfall. Dessa bedömningar måstei tveksamma fall göras av avfallsproducenten och tillsynsmyndigheten med hänsyntill riskerna för människor eller miljö. Jag vill emellertid slå fast attnuvarande regler enligt vad jag redovisat ger de ansvarigatillsynsmyndigheterna möjlighet och skyldighet att ingripa. Jag förvärttar migatt så sker. 61BIRTHE SÖRESTEDT (s): Jag vill tacka miljöministern för svaret. Jag hade hoppats på ett löfte om en mer preciserad lagstiftrtingeller ett löfte om att ansvariga myndigheter kommer att ingripa. Det rör signämligen om stora mängder lösningsmedel och om stora mängder avfall av det härslaget. Det är väl ingen som riktigt vet hur mycket det är och vart detslutligen tar vägen. Inom den grafiska branschen har det gjorts vissaberäknirtgar, som visar att vart och ett av de 100 största tryckerierrtaproducerar ca våta färg- och lösningsmedelsbemängda putsdukar ,vilket skulle bli ca . Mängden lösnirtgsmedelshaltigt avfall ärsannolikt större. Även mindre tryckerier och annan industri har samma behov avrengörirtg. Reglerna måste vara klara och entydiga, om detta avfallskall omhändertas och behandlas på ett från miljösynpunkt godtagbart sätt. Attendast ta hand om de trasor som innehåller stora mängder avfall eller är såvåta att de droppar skulle inrtebära att färgrester och lösrtingsmedel hamnar inaturen. En normalanvärtd trasa irtnehåller miljöfarligt avfall i formav kemikalier och tungmetaller. Allt arbete med lösningsmedel innebär enhälsofara. Att minimera riskerna såväl i arbetsmiljön som i den yttre miljön ären nödvändighet. Personal som hanterar trasorna skall i minsta möjliga mårtutsättas för lösningsmedel, och så få trasor som möjligt skall hamna i devanliga soporna. Det finns teknik för att omhänderta och transporteralösnirtgsmedels-bemärtgda trasor i ett helt slutet system utan läckage avlösningsmedel till omgivningen. Likaså finns det teknik för återvinning avavfallsprodukter. Förutsättnirtgar finns för att lösa detta miljöproblem, menresurser och stöd måste till för att allt avfall skall ta den rätta vägen. Jag undrar om miljöministern tänker vidta åtgärder för attdet skall bli en större återvinning. Om omhändertagande av avfall innehållande lösningsmedel 62 Miljö- och energiminister ; Jag avsåg att med svaret klargöra problemet idenna kammare, och något mera auktoritativt ställe finns det ju inte. Dennuvarande lagstiftnirtgen ger tillsynsmyndigheterna både rätt och skyldighetatt ingripa. Detta skall ske enligt miljöskyddslagen, och kommunerna har ettansvar på avfallshanteringsorrirådet. Man bör alltså efter mitt uttalandehär i kammaren ha fullständigt klart för sig att det iute är lagen som bristerutan möjligen sättet att tillämpa den ute i kommunerna och på annat håll därdet föreligger ett ansvar. Vi måste alla hjälpas åt för att se till atthanteringen sker på rätt sätt. Jag vill tillägga att landshövding kommer att redovisa sin utredning om miljöskyddetsorganisation och om hur miljöskyddet skall kunna förstärkas för att det skallbli en effektivare miljövård, bl. a. i kommunerna. 63BIRTHE SÖRESTEDT (s): Det är inte tillfredsställande som det är . Jag hoppas verkligen att det blir en bättre information om och bättrekontroll av hanteringen av detta avfall. Som det nu är vet vi inte vart en delavfall tar vägen. Prot.1986/87:129 : Om åtgärder mot skogsdöden i , 64Miljö- och ertergiminister ; Herr talman! Att det är nödvändigtatt se till att det blir så är vi helt överens om. Överläggnirtgen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1986/87:583 om åtgärder mot skogsdöden i 65Miljö- och ertergiminister : har frågat mig om jag avser attomgående vidta ytteriigare åtgärder för kalkning och gödsling av de mestutsatta skogarna i . ställde nyligert en liknande fråga till migangående kalkning och gödsling av Allerumsskogen i . Jag redogjorde då förvad som rtu gäller beträffartde kalkning och gödsling av skogsmark samt om denforsknings- och försöksverksamhet som ännu pågår i bl. Av SiwPerssons senaste fråga framgår inte vad som ytterligare har hänt och somaktualiserar omedelbara åtgärder för skogarna i . Jag hänvisar därför tilldet frågesvar som jag lämnade i . Därutöver får jagframhålla följande: Jag vill understryka att regeringen ser med ytterstaallvar på de omfattande skogsskador som konstaterats i sydvästra ,särskilt i och . Alla ansträrtgningar kommer att vidtas för attreparera redart uppkomua skador och förhirtdra att de förvärras. Dertförsöksverksamhet och dert utvärdering av programmet mot luftföroreningar ochförsurnirtgsom nu pågår syftar till att skapa bästa möjliga underlag för att viskall kunna välja de mest effektiva metoderna för det fortsatta arbetet. Jag vill, herr talman, avslutningsvis framhålla att detviktigaste självfallet är att angripa källorna till skadorna; 66 (): Tack för svaret. Det är riktigt att jag ställde enfråga till miljöministern rörande Allerumsskogen i , som är på väg att döut på grund av försurningen. Frågan ställde jag därför att naturvårdsverkethade sagt nej till bidrag till kalkning av skogen med motiveringen att man fördåligt känner kalkningens effekter. Miljöministerrts svar var också rtej tillutökad försöksverksamhet. har det kommit ytterligare rapporter, bl. a. frårtnaturvårdsenhetert i , om hur illa ställt det är med särskiltbokskogarna i . Värst i hela landet är faktiskt skogs- och markskadorna ivästra . Det sydsvenska lartdskapet genomgår en dramatiskförändring. En produktionsminskning i det svenska skogsbruket kan föra med sigsamhällsekonomiska förluster på ett par miljarder. Det handlar alltså intebara om vår livsmiljö utart också om vår samhällsekonomi. Det behöver vidtas många olika åtgärder mot försurning ochskogsdöd. Vi är överens om att den viktigaste åtgärden är att angripa källornatill skadorna.Jag har i mirt fråga pekat på en möjlighet som en liten del i sammanhartget,rtämligen kalkning och gödsling i olika försöksområden. Det måste ske i störreskala och inte som i små områden. Jag är väl medveten om att markkalkning inte bör ske istor skala innan ekologiska och markkemiska effekter är tillfredsställandekartlagda. Vad jag vill är att berörda myndigheter är positiva till kalkningoch gödsling inom mindre skogsområden i de mest utsatta delarrta av.Skåne.Därigenom får man ett bredare urtderlag för vidare åtgärder. Jag förstår irttevarför det skall behöva ta så lårtg tid irtnan något görs. Det är ju faktisktont om tid. Om förbättrad rening av avgaser från äldre bilar Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1986/87:585 om förbättrad rening av avgaser från äldre bilar 67Miljö- och energimirtister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att stimulanser införs för rening av avgaser från de äldrebilar som inte har katalysatorrenirtg. Inom miljö- och pågår för närvarandeett intensivt arbete med bilavgasfrågor. Inför kommer en nybilavgasför-ordning att utfärdas i anslutning till den nya bilavgaslag somriksdagen fattade beslut om . har nyligentill miljö- och kommit in med förslag till ert skärprtingav kraven i fråga om avgasutsläppert från de tunga fordonen. Även den fråga som, nu tar upp bereds inommiljö- och . Den inrymmer emellertid i sig flerakomplicerade frågeställningar. Jag är därför för dagen inte beredd att lämnabesked om när regeringen kommer att ta ställning till denna fråga. 68 (): Jag har tagit upp den här frågan mot bakgrundav biltrafikens allt större betydelse när det gäller kväveutsläppen och dessaföreningars alltmer dokumenterade betydelse i försurningsprocessen. Kväveutsläppenökar i stället för att minska. Från har vi kritiserat att införartdet avkatalysatorrertirtgert kom för sertt. Denbefintliga bilparken, alltså den utan rening, kommer att finnas kvar . Bilarnas livslängd ökar, och ert stor del av bilparkert utau reningkommer att finrtas kvar långt in på rtästa århundrade. majoritet har sagt att de möjligheter som finnsatt minska existerande utsläpp skall tas till vara. Vi i vill gålängre. Vi har sagt att det måste komma till stimulanser för att även utsläppenfrån den befintliga bilparken skall minska. Vad avser nu miljömirtisterrt att göra? Jag har ställtdert här frågan till i flera debatter och inte fått något svar. får jag ett svar. Vi har ännu inte sett de förslag som nuhänvisar till. Prot.1986/87:129 .; Om förbättrad rening av avgaser från äldre bilar kommer iövrigt att härtda? Kommer det att räcka? Jag ser då fram mot den period somkommer . säger att det föreligger tekniskasvårigheter. Men jag säger att frivillighet och stimulanser är en framkomligväg. har en rapport publicerats som visar attflygtrafikens utveckling fram kommer att uppväga de vinster someventuellt kan göras genom katalysatorreningen. vill jag ställa en frågatill : Hur skall det vara möjligt att nå det mål som ställt upp om reducerirtg av kväveutsläppen, om man intevidtar fler och radikalare åtgärder i fråga om biltrafiken, eftersombiltrafiken är en av de allra mest betydelsefulla källorna då det gällerkväveutsläppen? Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 69 Miljö- och energiminister : Vi är mycket djupt och allvarligt medvetna omvägtrafikens, inte biltrafikens roll - jag säger det för att understryka detunga fordonerts roll - när det gäller de ökande miljöskadorna. Beslutet om en skärpning av avgasnormerna och införande avblyfri bensin var ett viktigt beslut, men självfallet räcker inte det för attvi skall nå de mål som vi har ställt upp. Dessutom skulle vi behöva minskakväveutsläppen med föratt nå fram till vad naturen tål. Det ärdärför, enligt min menirtg, en rad uppgifter som behöver göras. Det är klart att vi behöver vidta åtgärder för attförbättra de äldre bilarna. Man kan säkerligen pressa de nya bilarnasprestatiortsförmåga ytterligare. Vi måste rtu mycket suabbt gå vidare medkravert på de tunga fordonen. Vi måste vidare redan nu sätta upp sådana normerför fordonens egenskaper vid. att vi får i gång en utveckling somkan leda fram till nya fordonstyper och trafiksystem som i princip inte orsakarnågra utsläpp, eller så långt som möjligt inte gör det. Dessutom behövsinsatser rtär det gäller flyget och utbyggnaden av tågtrafiken. Allt detta arbetar vi med, irttebara nationellt här hemma i , i och i dialog medsvensk industri, utan ävert irtternationellt. harjag diskuterat dessa frågor dels med , dels med vårt främsta samarbetslandi , nämligen . 70LARS (): Jag frågade hur vi skall nå målet, och jagnämnde mål på reducering. Vi behövergå längre, sägerBirgitta . Ja, det är just det som vi från har sagt. Vi sägeratt vi skall komma fram till reducering. Men det har vi fått reservera ossför här i riksdagert. som arbetar förkatalysatorreningen har finansministern kommit med ett förslagom höjning avbilaccisen. som precis neutraliserar dessa möjligheter. Jag har några förslag till stimulanser. Eftersom vi intefår några förslag från miljö- och energiministern skulle jag vilja räkna uppnågra av mina förslag. Kanregeringert tänka sig att höja bilskrotningsavgiften, så att man får bort många äldre fordon? Kan man få katalysatorrening även på äldre bilar? Hur blir det med A 20-kraven om skärpning av normerna? Hur länge skall den beredningen på det området fortsätta att arbeta? Detta är tre konkreta frågeställningar. Om några av dessa saker genomfördes skulle det kunna betyda ganska mycket positivt. Om institutets för vatten-och luftvård kontor i 71 Miljö- och ertergiminister : Herrtalman! Jag har stor respekt för kunnighet och engagemang idessa frågor, och våra diskussioner brukar präglas av saklighet på grund av attLars är väl påläst. Därför smärtar det mig att behöva tala om för LarsErnestam att man har fattat beslut om och genomfört A 20-kravet.