prot · GA0993 · 1986-12-31 00:00:00 — oprioriteratärende till ungefär , och det är ju intefillfredsställande. Regeringen har insett, säkert inte utan vånda, att maninte kan organisera bort dagens arbetsskadebalanser. Därför har vi fått ettresurstillskott. Säger vi att det är av vikt att kassornas kontorsnätbevaras i en sådan omfattning att inte viktiga servicemål äventyras, måsteockså kassorna ges de resurser som fordras för att de skall kunna leva upp tilldenna målsättning. Detta är ytterst angeläget. 23LENA (): Det är ganska intressant att följadiskussionerna om kassornas organisation och om resurserna för administrationav socialförsäkringen. Det har varit flera sådana här debatter ,varvid centerparfisterna har varit speciellt engagerade. Jag kan förstå att detfinns en oro, men jag kan inte förstå indignationen hos många centerpartister.Från deras sida föreligger det ju inte några som helst förslag om resursförstärkningar.Vi har varit fullständigt eniga om de anslag som har varit aktuella föradministration av socialförsäkringen. Jag tänkte delta i den här debatten med anledning av attjag är ledamot av styrelse i län och en av deansvariga för beslutet om förändringen av kassans verksamhet i . För det första vill jag säga att det hade varit lättareatt ta en seriös diskussion, om hade kunnat hålla sig till vissaenkla fakta och inte svävat ut i våldsamma överdrifter och felaktigapåståenden, som han gjort såväl i sin interpellation som i massmedia och här ikammaren. Jag inbjuder på stående fot till pryoverksamhet vidförsäkringskassan i vårt län, så att han kan sätta sig in i försäkringensvillkor och möjligheter och också lära sig litet grand mer öm huradministrafionen fungerar när den fungerar bra. För det andra vill jag upplysa kammarens ledmöter ombakgrunden till beslutet att förändra verksamheten vid försäkringskassanskontor i . Vi kan börja med beslutet om indragning av 17filialexpeditioner . Genom regeringsbeslut slopades, som sagt, ihuvudsak all kontantutbetalning vid lokalkontor och filialexpeditioner under1982. Detta medförde att väsentligt färre försäkrade besökte kontoren efter dentidpunkten. Vi utredde i län om man genom att decentraliseraarbetsuppgifter från lokalkontoren till filialexpeditionerna skulle kunna skapamotiv för att behålla dessa expeditioner. Men på grund av att man saknadeterminal och dessutom erforderliga kunskaper var detta ganska svårt. Detkrävdes stora investeringar och en rejäl personalförstärkning, om man skullekunna åstadkomma en sådan förändring. Vid huvuddelen av våra filialexpeditionerlåg besöksfrekvensen under halva riksgenomsnittet. Kassan begärde då hosregeringen att få ett tilläggsanslag för driften av filialexpeditionerna. Manfick besked - av - att något tilläggsanslag inte hadebeviljats. beslutade därför enhälligt att verksamheten vidsamtliga filialexpeditioner skulle upphöra . Detta ärdock inte liktydigt med att servicen har försämrats. mig mycketmer än en lokal som är öppen vid vissa bestämda tider. Service kan ges även påmindre avstånd. De flesta kontakter med sker per brev ochtelefon, men det förekommer också besök på kontoren. Därutöver sker hembesöknär så önskas eller är nödvändigt av olika andra skäl. I begreppet serviceingår, utöver tillgängligheten, en godtagbar handläggningstid, enrättssäkerhet, lika bedömning i likartade ärenden, att få god information osv. har vi inom styrelsei län diskuterat möjligheterna att decentralisera verksamhet fråncentralkontoret i ut till lokalkontoren. Vi har som första kassa ilandet fattat ett principbeslut om att all försäkringshandläggning skall ske pålokalkontoret och alltså nära den försäkrade. I vänder man sig såledestill i stället för till . får alltså sin servicei', i stället för i , vilket är mycket närmare. Detta innebär attkvalificerade utredningar och rutiner flyttas till lokalkontoren. Det står helti överensstämmelse med statsmakternas och ochderas gemensamma strävanden att så långt som möjligt decentraliseraförvaltningen. Detta ställer emellertid nya krav på verksamheten vidlokalkontoren. Ett lokalkontor av storlek kommer vid en sådantotal decentralisering av arbetsuppgifterna, vilken innebär att allhandläggning av arbetsuppgifter förläggs till lokalkontoren,inte att kunna tillgodose de krav på kvalitet som man bör ställa. De nyaresurser som man skulle kunna tillföra vid en total decentraliseringav detta slag är så marginella att det inte går att uppnå den erforderligakompetensnivån. Om man tar mer av de gemensamma resurserna får ju andra delarav länet mindre service. Vi måste ge personalen en rimlig möjlighet att lämnaservice med hög kvalitet. Några få kan inte greppa hela socialförsäkringen medalla dess detaljer. har därför efter erforderlig remissomgångbeslutat att dra in lokalkontoret i fr. o. m. och att fr.o. m. samma tidpunkt inrätta ett servicekontor, med tillgång till terminal ochmed öppethållande . Invånarna i får alltså sammalokalkontor som övriga invånare i . I har man kommunalkontoroch annan service inom kommunen. Genom detta beslut om servicekontor har mantillmötesgått flera av de önskemål som framkom under remissbehandlingen,som man inte hindrats i arbetet att decentralisera allförsäkringshandläggning till lokalkontoren. , som är kassornas tillsynsmyndighet,har efter en skrivelse från kommun uttalat att man sedan man tagitdel av kassans synpunkter och motiv inte finner skäl att agera i frågan omlokalkontor till . Det ankommer således även i fortsättningen på varjekassa att själv besluta om sin organisation och servicenivå. Detta kan väl AgneHansson knappast ha något att invända emot; han brukar ju kalla sigdecentralist. Jag kan försäkra om att det inom länsallmänna försäkringskassa inte finns några som helst planer på att ytterligareförändra organisationsstrukturen inom överskådlig framtid. 24AGNE (): säger att det har varitintressant att följa denna diskussion. Hon säger att hon förstår mångas oro.Ja, antingen förstår hon ingenting alls eller också har hon inte tagit fill signågot av det som man har sagt. Det är ju uppenbart att hon själv inte är oroligför den utveckling som är på gång. Hon påstod att jag skulle fara med felaktigauppgifter i min interpellation och i mitt anförande. Men inte med ett ordtalade hon om vilka felaktiga uppgifter som jag hade lämnat. Det finnsanledning att vara mera preciserad innan man gör ett sådant uttalande. Jag hargrundat min interpellation och mitt anförande på de sakuppgifter som jag harfått bl. a. när jag själv har varit med och behandlat dessa frågor ilänsstyrelsen och när jag har varit med om att avstyrka de åtgärder som LenaÖhrsvik har föreslagit. Sedan säger att man försöker decentraliserauppgifterna ut till lokalkontoren och att servicen därmed inte försämras. Jagskulle vilja be att lyssna på de egna parfikamraterna i Virserum.Man säger i ett offentligt uttalande från arbetarkommunens lokalförening:"Det måste vara en medborgerlig rättighet att gamla och sjuka människorfår den service som ett försäkringskassekontor utgör på den ort där manbor." Detta är decentraliseringspolitik, , inte attbehöva åka till ett annat kontor. Jag väntar med oro om fårfortsätta att gå vidare på den inslagna vägen - hon och sjukkassestyrelsernahar ju fått ökade befogenheter. är i samma situation som ,nämligen att ha ett lokalkontor vid sidan om ytterligare ett lokalkontor inomkommungränsen. Jag fasar för en fortsatt politik av det märket. Jag vill bestämt hävda att regeringensambitioner inte har sänkts när det gäller försäkringskassorna. Jag har i mittinterpellationssvar, som ni noterat, talat om de resursförstärkningar som delsgäller administrationen av socialförsäkringarna, dels gäller de medel somanvisats för att komma till rätta med de stora balanserna i fråga omarbetsskadorna. Såvitt jag känner till, och som också pekadepå, finns det inga mofioner från centerparfiet där man kräver ytterligareresurser för försäkringskassorna. Jag vill alltså säga att ambifionsnivån intesänkts. har här redovisat hur man arbetar inom enförsäkringskassa. Jag får den uppfattningen när jag hör på att man kommer att ha ett kontorsnät av sådan omfattning att detviktiga servicemålet inte äventyras. De gamla och sjuka skall naturligtviskunna få service också i fortsättningen. Det finns allmänna råd från när detgäller kontorsnät. De är utgivna . Där står det att det börfinnas minst ett lokalkontor i varje kommun. Enligt de uppgifter jag har finnsdet i län, efter nedläggningen av lokalkontoret i , 13lokalkontor fördelade på 12 kommuner. Jag tror att detta med en god servicetill allmänheten inte är liktydigt med antalet lokalkontor, utan det berormycket på hur man inrättar verksamheten. Jag tycker att här på ettbra sätt harredovisat att man är beredd att ge en god service till invånarna i län. 26 (): Det borde låta betryggande närsocialministern säger att man inte strävar efter att sänka ambitionsnivån, utantvärtom. Vi hoppas att det verkligen är så. talar om kvaliteten. Vad är kvalitet? Är detmindre lokalkontor? Vi har ju många sådana. Men också där finns mycket duktigpersonal. Man har närhet till de försäkrade. Det är många fördelar med mindrekontor, inte minst när det gäller lokalkännedom, som resulterar i att snabbabeslut kan fattas. Likhet i behandlingen borde man kunna få. Men måste precisvarenda en på lokalkontoret kunna allting? Vi har ju centralkassan. Är det felatt i en svär fråga vända sig dit för att få eventuell hjälp och upplysning omså erfordras? Det finns mycket som skulle kunna läggas på de mindre kontoren.Arbetsskadeärenden exempelvis skulle med fördel kunna handläggas där. Så görman i kassa. Det har visat sig att det går ypperligt bra. Detta med utredningar, besparingar och hot om indragninggör att personalen upplever sin situation som osäker. Vi har sett många bevispå att man söker sig till andra arbetsuppgifter - flyttar från kassorna. 1 regel är det de allra dukfigaste och mest kompetenta som flyttar. När vi nu står inför en ny reform, timsjukpenningen,kommer det säkert att krävas både kompetens och stor kapacitet hos personalen.Därför skall vi vara rädda om den duktiga personal som vi har. Tillförs inte kassorna de medel som de känner att debehöver, då kommer säkert en minskning av kontorsnätet att ske, och det leder isin tur till en personalminskning, ökad arbetsbelastning, försämradförsäkringshandläggning och en försämrad arbetsmiljö. Likaså försämrasinternutbildningen och utvecklingsarbetet. Detta leder i slutändan fram till en starkt försämradservice till allmänheten, och det är så vi inte vill ha det. 27LENA (): Det har diskuterats mycket om ambitionsnivån.Jag vill understryka det socialministern sade, att vi inte har några tankar påatt sänka ambitionsnivån, inte heller när det gäller försäkringen. Vi ärberedda att utveckla försäkringen och också ta ansvar för att den får en godadministration, till skillnad från andra, som vill ingripa i den nuvarandeförsäkringen men inte delta i utvecklingen av den, när nu ett förslag finns. Det finns kanske litet olika uppfattningar om vad vi skallanvända våra försäkringskassor till och hur de skall få utvecklas i framfiden. De felaktigheter och svepande formuleringar som AgneHansson använder sig av skall jag ta några exempel på. Han säger; "En uppenbar försämring avförsäkringskassornas service lokalt har skett ." Jag villpåstå att det är fel. Jag sätter nämligen inte likhetstecken mellan att ta bortett kontor, t. ex. filialexpedition, och servicen. Jag har utvecklat dettatidigare. Längre ner i interpellationen säger ;"Kommunen är för sin del beredd att medverka till att någon form avgemensamt servicekontor kan byggas upp-- .Detta har hitfills stött på hinder från "Det är en uppenbar lögn som använder sig av i debatten.Försäkringskassan har tagit initiativ till en sådangemensam diskussion. Sedan skriver han om den nedläggningsvåg som har ägt rum.Det har socialministern bemött tidigare. Det har inte handlat om någon nedläggningsvåg. uppmanar mig att lyssna på mina egnapartikamrater. Jag vill påstå att vi har lyssnat till både våra egnaparukamrater och andra invånare i . Det blir service i . Detblir ett servicekontor som är öppet och bemannat , dessutommed tillgång till terminal som kan ge den service som man behöver just vidtillfället. Den övriga kvalificerade servicen sköts från . Jag vill påstå att är den som inte lyssnar.Jag har sagt att det blir service i , men han går ändåupp i sitt nästa inlägg och säger: Det här blir döden för . Jag harockså sagt att vi inte skall dra in lokalkontoret i . Ändå går AgneHansson upp och säger: Jag fasar för en indragning i . Jag hoppasatt har lyssnat den här gången. 28AGNE (): Jag har lyssnat till och tarhenne naturligtvis på orden, och därför känner jag mig tillfredsställd när detgäller . Beträffande är det emellerfid inte så. För dettillfälliga servicekontoret finns det en tidsperiod innanlokaliteterna kommer att avvecklas - det är den information som jag har fått.Men jag tar på orden även i fallet . Det var intressantatt höra att man nu är beredd att ta upp förhandlingar med kommun omatt med service integrera någon form av servicekontor förförsäkringskassan i . Jag har tidigare, med de kontakter som jag haftmed kommunen, fått den uppfattningen att man varit avvisande från försäkringskassanpå den punkten. Det finns tydligen anledning att driva debatten ganska hårt.Det kan då ge en viss framgång. Socialministern och även påstår att serviceninte har försämrats i . Jag har emellertid i min hand och kan senareöverlämna en lista med 2 527 namnunderskrifter, och jag har samtligaorganisationer i bakom mig när jag hävdar motsatsen: man upplever attservicen har försämrats. Detta går inte ihop med vad socialministern säger omatt servicen inte får försämras. Ett sådant uttalande inrymmer i själva verketen kritik mot och den övriga styrelsen för i Kalmaroch deras handlande. Varför skall man göra en översyn, socialministern, om maninte är beredd att avvakta med en ytterligare nedläggning? Man borde jurimligen utreda först och fatta beslut om nedläggning sedan. Slutligen: Här åberopades riksförsäkringsverketsorganisationskungörelse. I den nämns också att ytterligare lokalkontor skallinrättas eller finnas i kommuner där avståndet fill närmaste lokalkontor är tremil och lokalkontoret beräknas sysselsätta minst tre personer.Virserumskontoret betjänar en region där tätorten ligger mer än frånnärmaste kontor - kontoret i . Kontorets nuvarande personal omfattar4,5 tjänster. År det socialministerns uppfattning att riksförsäkringsverketsorganisationskungörelse inte skall gälla i Virserumsfallet? Vilken slutsatsdrar socialministern av denna formulering och dess fillämpning på förhållandenai ? 29LENA (): Låt mig säga ett par ord till . Den handlar om lokalkontor i den gamlabemärkelsen. Vad jag talar om är nya lokalkontor, som handlägger alla formerav försäkringsärenden. Där handläggs de arbetsskadeärenden som talade om, och där handläggs bidragsförskottsärenden ochpensionsuträkningsfrågor. All försäkringshandläggning skall ske på dessa lokalkontor.Det är orimligt att kräva att en personal på fyra fem personer skall klaradetta och känna till alla detaljer inom alla olika områden. Det måste finnas enstörre personalstyrka för att man skall kunna ge den service folk har rätt attkräva. Om vi lade ytterligare resurser just på lokalkontoret i , skulleandra grupper av befolkningen i länet bli lidande. Det är trots allt fråga omen liten befolkning, och avståndet till ett fullvärdigt lokalkontor är inte såstort. Dessutom finns det, som jag sade tidigare, ett servicekontor medbemanning i . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:94fill skatteutskottet 1986/87:111och 115 till jusfitieutskottet 1986/87:119till skatteutskottet 7 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkanden /87:27 och 36 betänkande 1986/87:11 8 § Anf. 30 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att på morgondagens föredragningslista upptasarbetsmarknadsutskottets betänkanden 11 och 10 i nu angiven ordning främstbland två gånger bordlagda ärenden. Prot.1986/87:93 9 § Anmäldes och bordlades ~, , ,, '. 1986/87:121 Lag omfritidsbåtsregister, m.m. Meddelande om frågor lo § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1986/87:211 av () till kommunikationsministernom indragningen av poststationer; "Regionalpolitikens mål är attalla människor skall ha tillgång till arbete, service och en god miljö, oavsettvar man bor i landet". Detta fastslog industriministern vidlantbruksveckans öppnande. En viktig del i en aktiv regionalpolitik är olika formerav kommunikationer. förbereder postverket på många orter ilandet indragning av poststationer, detta mot ortsbefolkningens, resp.kommunernas protester. I mitt eget län, , är tvåpoststationer i farozonen. Båda orterna har en positiv utveckling -befolkningsmässigt - och är serviceorter för bygdens befolkning. En nedläggningav poststationerna fåren negativ inverkan på val av bl. a. bostadsort eller förföretagsetablering. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta för att postverket tar sin del av en aktiv regionalpolifik? 11 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:463 av () tillkommunikationsministern om speciella åtgärder i inomkommunikationsområdet; Vid ett anförande i , därtemat var "S-offensiv för ", började statssekreterare med att redogöra för åtgärder som vidtas inom kommunikationsdepartementetoch poängterade att den regionala utvecklingen just nu prioriteras. Vidaresade hon då att speciell uppmärksamhet ägnas åt vägar och broar och att 10miljarder kronor kommer att reserveras för dessaändamål. Medanledning härav vill jag fråga kommunikationsministern: I årets budgetproposition talas omandra belopp. Har kommunikationsmi- Prot. 1986/87:93 nistern resterandepengar upp till 10 miljarder i någon annan rockärm, och är 24 mars 1987dessa pengar avsedda för speciella åtgärder i ? Det gällde ju en(s)-offensiv i som medverkade i. 1986/87:464 av () till miljö- ochenergiministern om vissa industriutsläpp i av miljöfarliga ämnen; Utsläppen av miljöfarliga ämnenfrån Outokumpus anläggning i fortgår och skapar risker för befolkningeni området. Anläggningen som omfattar ferrokromverk, sinterverk,stålverk och kallvalsverk ligger endast från svenska gränsen och påverkari hög grad miljön även på den svenska sidan av . De dominerande utsläppen är stoft som är metallhaltigt ochinnehåller framför allt krom men även zink, nickel, molybden och bly. Krom ochnickel är allergiframkallande. Enligt uppgift beräknas utsläppen till ca 250ton . skriver i ett yttrande den 13 juni1986; "Sammanfattningsvis kan konstatera attemissionerna av metallhal-figt stoft är så stora att en påtaglig risk finns attföroreningen av luften från bolagets anläggningar i medför men för hälsaoch avsevärt men för den levande naturens funktioner." Med anledning härav vill jag till miljö- ochenergiministern ställa följande fråga; Vilka åtgärder har regeringenvidtagit för att få Outokumpu i att minska sina utsläpp av miljöfarligaämnen? 1986/87:465 av i (m) tillarbetsmarknadsministern om hjälp åt vissa asbestskadade: Vid riksdagsbehandlingen den 19mars 1987 av socialutskottets betänkande 1986/87:17 avslogs en reservation(m), där det begärdes att regeringen borde pröva möjligheten att förbättrasituationen för de asbestskadade, vilka fått sin sjukdom konstaterad före den 1februari 1974. Riksdagsmajoriteten - socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister - ansåg att frågan borde lösas av arbetsmarknadens parter.Detta har man försökt utan framgång. Ovan nämnda asbestskadade känner sig svikna och isolerade.De menar att ingen tar sig an deras problem. Asbestbetingade sjukdomar kan fåett våldsamt och tragiskt förlopp. De som avlider av sjukdomen tillbringar inteså sällan sina sista år med syrgastuber och i syrgastält. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder är statsrådet bereddatt vidta för att situationen för nämnda asbestskadade skall förbättras? 1986/87:466av () till miljö- och energiministern om deltagande iviss konferens om den fredliga användningen av kärnkraft; Meddelande om frågor Under tidenden genomförs i en för att främjainternationellt samarbete i fråga om fredlig användning av kärnkraft.Bakgrunden är en FN-resolufion som bl. a. slår fast alla staters rättatt utveckla kärnkraftsprogram och få tillgång till kärnteknologi. Sverigesänder en stark delegation med företrädare för bl. a. industri ochbiståndsorgan. Vad är syftet med deltagande i den aktuellaFN-konferensen? 1986/87:467 av () till utrikesministern omvapenexporten till : Utrikesministern angav nyhgen iriksdagen hur många Robot 70 tidigare icke-socialistiska regeringar givitexporttillstånd till för leverans till . Eftersomsekretessbestämmelserna uppenbarligen inte lägger hinder i vägen för uppgifterom vapenleveranser till enskilda länder vore det av värde med ytterligareredovisningar. Hur mänga fartygskanoner,armékanoner, fälthaubitsar, granatgevär och andra vapen har densocialdemokratiska regeringen gett exporttillstånd till under tiden 1982-1986för leverans fill ? 1986/87:468 av () till statsrådet om finansieringen av en ny musikteater i : har frågan omen ny musikteater i diskuterats. På uppdrag av Göteborgskommunstyrelse utförde Teater- och 1985-1986 en förstudiesom gav ett entydigt resultat. Ett av arkitekt upprättat förslagfick enhälligt förord för vidare projektering. Men en musikteater i ärinte endast en fråga för utan för omgivande landsting och ävenför staten. Därför skrev kommunstyrelsen i till regeringen den 14januari 1987 och begärde att en statlig förhandlingsman skulle tillsättas.Göteborgs kommunstyrelse hoppades på ett välförankrat finansieringsförslag föresommaren 1987. har det gått mer än , och regeringen harännu inte utsett någon statlig förhandlingsman. Ianledning härav vill jag fråga statsrådet följande: När kommer regeringen att gåGöteborgs kommunstyrelse till mötes och utse en statlig förhandlingsman för attlösa vissa finansieringsproblem kring en ny musikteater i ? 1986/87:469av () till miljö- och energiministern om statliga bidrag förprojektering och byggande av små vattenkraftverk; Fram till har statens energiverkjämlikt förordningarna SFS 1983:1108 och 1985:632 kunnat lämna bidrag om högst50 % fill förprojekteringav små vattenkraftverk och fill investeringskostnaden med högst . var tillströmningen av ansökningar så stor- fyra gånger tillgängliga medel, som utgjorde 29 milj. kr. - att statensenergiverk nödgades bordlägga ett stort antal ansökningar, däribland en frånKvänums-bygdens Elkraft ek. Det framgår av skrivelsen från statens energiverk tillKvänumsbygdens Elkraft ek. att verket underrättat regeringen om attavsatta medel inte räcker till. Med hänsyn till att mindre kraftverk förväntas kunna ökasin sammanlagda elproduktion med till mitten av önskar jagfråga statsrådet: Kommer statsrådet att ta initiativtill att ytterligare medel ställs till förfogande? 1986/87:470 av () till industriministernom förnyelsefonderna: I en intervju i Dagens Industrisäger industriministern på tal om förnyelsefonderna; Men om företagen går ochdrömmer om att kunna få tillbaka oanvända pengar , kommer den drömmenatt spolieras - åtminstone om det sitter en socialdemokratisk regering. Skall industriministerns svar iintervjun tolkas så, att en socialdemokratisk regering kommer att konfiskerainnestående - och - ej ianspråktagna medel på förnyelsekonton? 1986/87:471 av () till industriministernom behov av medel för utveckling och expansion: Enligt tillgängliga uppgifterkommer att gå in med köp av konvertibler i till ett belopp av 700milj. Detta är mycket pengar, i all synnerhet med tanke på att lönsamheteninom är utsatt för hårt tryck dels på grund av dollarfallet, dels på grundav att konkurrensen från bl. a. hårdnar. Ett sådant scenario hotarsysselsättningen i Malmfälten.