prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Meningen är att informationensom regel skall lämnas i sambartd med delningcrt inom ,därefter har huvudorganisationerna möjlighet att lämna synpurtkter inom femarbetsdagar. Den skriftliga irtformatiortcrt kart åtföljas av crt murttlig,protokollförd överläggning, om behov anses föreligga. Detta avtal föreslåsgälla fr. o. m. tills vidare med eu uppsäguirtgstid av sexmårtader. Som jag sade inledningsvis har två mofioner väckts i anledningav denrta propositiort, och dessutom har utskottet behandlat tre motioner frånallmänna motionstiden i detta sammanhartg. Jag avser icke att kommenteramotionerna, men låt mig, fru falman, helt kort få säga något om de tvåreservafioner som har fogats till detta betänkande. I reservation nr 1 av moderata samlingspartiet sägs atf deanställdas organisationer inte bör ha rätt atf påverka regeringens politiskabeslutsfattande samt att det rtu föreliggande avtalet innebär att deanställdas organisafioner fortfarande har långtgående möjligheter atf påverkaregeringens beslut. Vidare sägs att detta kan förlänga handläggningstidert iregerirtgs-kartsliet. uttrycker också i sin reservafion en oro för, somman säger, att någondera parten skall säga upp det föreslagna avtalet. Då skallde gällartde avtalcrt åter träda i kraft, och det är ert än värresituation än den föreslagna. I reservation nr 2, lämnad av moderata samlingspartiet,och , alltså den samlade borgerligheten, sägs attgränsdragningen mellan den politiska demokratin och de offentligansfälldasförhandlingsrätt infe bör bestämmas av parterna i avtal. Man föreslår vidareett fillkänrtagivande till regeringen om en utredning med sikte på en ändring imedbestämmandelagen. Denna översyn anser man bör omfatta de politiska besluteni hela den offentliga sektorn. Enligt utskottsmajoritetens mening innebär avtalet att destatsanställda får den information och möjlighet till inflytande som de ilikhet med anställda inom andra sektorer bör ha rätt fill. Om man läser avtaletskall man finna att 1986/87:134 2junil987 De statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden De statsanställdas medbestämmande vid beredningen avregeringsärenden det interåder något tvivel om att def är regeringen som fatfar de politiska besluten.Def som är artmärkningsvärt är, som tidigare nämrtts, att detta avtal ersätterdet mer långtgående avtal som tillkom 1977 under dcu borgerligatrepartiregeringens tid, och ändå är man inte nöjd från sida. Beträffande denna andra reservation, som föreslår enöversyn av MBL i offentliga sektorn, vill utskoftsmajorifeten peka på aft detirtgångna avtalet visar att de offentligartsfälldas medbesfämmartdc kart lösastillfredsställande avfalsvägen. Det finns alltså ingen artledrting förriksdagert att ta inifiativ till aft medbestämmandefrågor blir föremål förnågra särskilda övervägandcrt med sikte på ärtdrirtgar i lagstiftrtingen. Slutsatserna av mitt anförande måste bli attjag yrkar avslag på dessa båda reservafioner och bifall fill utskotfetshemställan och därmed även fill propositionert. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Beträffande bostadsutskottetsbetänkande 21 konstaterade förste vice talmannert att irtgert talare varartmäld. Kammaren övergick till aft fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 3(förvaltares möjlighet att beakta sysselsättningsinfresset) Först biträddes reservation 1 av m.fl. - som ställdes mot motion L135 av m. fl. i motsvarande del -med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 200 röster mot118 för reservatiort 1 av m. fl. Mom. 4 (tillämpnirtgert av 7 kap. 8 § konkurslagen) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 34 förreservation 2 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 5 (förvaltares skyldighet att höratillsynsmyrtdighetcrt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPer-Olof Strirtdberg m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (samråd m. m. med anställda) Utskottets hemställart - som ställdes mot motion L135 avLars m. fl. i motsvarartde del - bifölls med acklamation. Mom. 8 (det framfida tillsyrtsartsvaret) Utskotfets hemställan - somställdes mot reservafion 5 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 9(återvinning av otillbörlig rättshandling) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 153 förreservafion 6 av m. fl. Mom. 10 (återvinningav gåva m.m.) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avPer-Olof m. fl.- bifölls med acklamation. Mom. 17 (upplysrtingsplikt vid återkallelse avkonkursausökan) Reservation 8 av m.fl. bifölls med 170röster mot 148 för utskottets hemsfällan. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. I(ändrad tillståndsprövning i fråga om viss förskole- ellerfritidshems-verksamhet) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 18 förhemställan i reservation 2 av . 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 165 röster mot 153 fördcrt i reservation 1 av m.fl. anförda motiveringen. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (kontraktsvård) Utskottets hemställart med godkännartde av utskottefsmotiverirtg bifölls med 165 röster mot 154 för utskottets hemställan medgodkännartde av den i reservationen av m. fl. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (läkarutbildningen i ) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 73 förreservation 1 av m. fl. 4 Riksdagensproiokoll 1986/87:134 Prot.1986/87:134 Mom. 4 (avveckling av NUU) 2 juni1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av - bifölls med acklamafion. Mom. 2(arbefstidsmirtskning för egenföretagare) Utskottets hcmsfällart bifölls med 166 röster mot 153 förreservation 1 av m.fl. Mom. 4 (pensionsunderlag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamafion. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (destatsanställdas medbestämmartde vid beredningen av regeringsärenden) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 73 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (översyn av MBL i den offentliga sektorn) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 154 förreservation 2 av m.fl. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. Utskotfets hemställan bifölls. 8 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1986/87:40 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden till /88, 1986/87:24 om avgifter i ärenden om lokala kabelsändnirtgar (prop. 1986/87:150 delvis) och 1986/87:38 om allmännapensionsfortdens fjärde fondstyrelses årsredovisning (skr. 1986/87:153). Kammarert biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87;41omstafligaföretag(prop.l986/87;74delvisoch 1986/87:126) samt 1986/87:42 om vissa oljebolagsfrågor (prop. 1986/87:120). Förste vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammarthärtgefter avslutad debatt. Först upptogs till behartdiirtg näringsutskottetsbetänkande 41 om stafliga företag. 33PER (): Erfarenheterna från statligt företagande har imånga fall varit förskräckande. Från tid till annan har partipolitiskaingripanden av olika slag . skett i de stafliga företagen. Det har varit närman har bedrivit regionalpolitik eller velat visa framfötferna genom aft varasärskilt framsynt som man har gripit in i de statliga företagens direktaverksamhet. I andra fall har man ålagt de statliga företagen en särskild moralsom skulle vara högre stående än moralcrt hos artdra företag sorti opererar påden fria marknaden. I ytterligare andra fall har man ansett atf statligaföretag skulle ha ett särskilt ansvar, litet mer oprecist än vad som gäller förmotsvarande privata eller kooperativa företag. Rollen som statlig givare av deramar som de företagande skall agera inom och rollen som företagare riskeraratt blandas samman i allt fler fall. Staten skall som statsmakt ange ramarnaför dcrt fria kortkurrcrts pä lika villkor som skall ske mellart olika företagpå en fri och öppen marknad för att på det sättet skapa de bästaförutsättningarna för atf öka välståndet i landet. Blotta misstanken att dettamissbrukas genom att man utuyttjar dessa ramar för aft gynna statliga företagär ett skäl mot statliga företag som sådana. Detta skäl förstärks i synnerhetav de många krav som ställs från olika intressegrupper och personer om attstatliga företag skall agera på visst sätt, oavsett om det ärföretagsekonomiskt motiverat eller ej. Utomlands har mart i allt högre grad kommit atf draslutsatser av dcu debatt som drivits om de statliga företagen. Vi har sett enlång rad privatiseringar inom många västerländska stater. I ,, , , Italien-ja, t.o. m. i det ytterstprivata Japan-har man drivit en privatiseringsdebaft och en försäljnirtg avstatliga företag. Irtdustrimirtister har vid olika fillfällensagt att de statliga företagen skall drivas på exakt samma villkor sommotsvarande privata företag. Det leder närmast till tanken varför man dä skallha statliga företag, om de skall agera på exakt samma sätt som motsvarandeprivata och kooperativa företag. Erfarenheterna visar ju att privata företag harvarifeffektivare än statliga när det gäller att skapa ett ökat välstånd. Dettahar också tagit sig uttryck i att allt fler länder runt om i världen satsat päett system med privata företag och fri företagsamhet. I många avde nyligert industrialiserade länderna med den snabbaste ekonomiskautvecklirtgert har just detta varit ledstjärnan. Vi ser exemplen i ,, . T, o, m, det socialistiska börjar närma sig olika formerav fritt företagande, och även Kommunistkirta har börjat öppna dörren motprivat företagsamhet. Privata företag har fill skillnad frän många statligaföretag en naturlig maktbalans mellan en styrelse och en VD, där man tillförsextern kompetens med ägarinfressen, som genom styrelsen bevakar denverkställande ledningens arbete och beslut. Den bevakade utgår från denviktiga utgångspunkt som den riskkapitalmarknad man är beroende av utgör. Den fria tillgångcrt till en fri riskkapitalmarknad utgörmånga gånger basen för att kunna få en snabb och effektiv expansion för godaidéer och goda affärsmöjligheter. Privata företag möjliggör även ett spritt ägande utövervad statliga företag kan ge. Det har även visat sig att en försäljrtirtg avstatliga företag kart komma att tillföra statskassart betydartde intäkter. Den socialdemokratiska nationalekonomcrt i ett antal debattartiklar atf om man använde de statligaföretagen till att få in kapital till statskassan och därmed dra nedstatsskulden, skulle man på detta sätt kurtna tvinga ned ränteläget i ,få lägre inflation och skapa basen för högre ekonomisk tillväxt och bättreekortomisk utveckling. Vi moderater har liksom våra borgerliga kolleger ipartimotioner krävt en planering för årliga privatiseringar. Vi.har preciseratoss till atf def bör röra sig som man börkuuna få in till statskassan via dessa privatiseringar. Vi har pekat på en långrad företag som tämligen omgående skulle kunna bli aktuella för privatisering;, Statens skogsindustrier, NCB, och många flera. Vi pekar på möjligheterna atf kunna sälja företag via denvanliga börsen eller genom direkfförsäljrting till andra företag ellerpersoner. Vi pekar också på möjligheterna att låta anställda få ta över sinaegrta företag. Det har skett i etf arttal privafiseringsfall runt om iväsfvärldcrt där detta varit särskilt lämpligt. Vi tycker def statliga ägartdetrtär det gäller företag skall begränsas till det som täcker beredskapsskäl,särskilda regionalpolitiska skäl och vissa fall där det kan bli aktuellt atf gåin för aft få till stånd en omstrukturering under socialt någorlunda acceptablaformer, eller när man vill rädda stora samhälleliga värden. Vi har därför även sagt aft det behövs fortsattomstrukturering inom och Svenskt stål för att kunna möjliggöra derasfortsatta expansion och fortlevnad innan det över huvud taget kan bli aktuelltatf få in något externt kapital. Vi har också pekat på möjligheten att dela uppaffärsverken så att myndighetsufövningcrt ligger kvar i affärsverksformen,medan den rena affärsdrivartde verksamhetert skall föras över tillaktiebolagsformen där den rätteligen hör hemma. Vi hävdar med emfas att affärsverket FFV, exempelvis, somendast har affärsdrivande verksamhet och ingen myndighetsutövning, heltnaturligt skall föras över till aktiebolagsformen för att därigenom gesmöjligheter att tillvarata alla de affärsmöjligheter det har, alla möjlighetertill ny sysselsättning och ny expansion utan att hindras av den utomordentligtbetungande byråkrati som affärsverksformen trots allt innebär. Dessutom öppnar man då ävert för dessa affärsdrivartdedelar av affärsverken den fria riskkapitalmarknadcrt för aft de skall kurtnaattrahera nytt kapital. Vi har nämnt domänverket där det finns betydandesubsfansfillgårtgar, liksom vattenfallsverket. Genom försäljningar skulle mankuuna nedbringa den statliga upplåningen och statsskulden som sådan. Regeringen har till denna riksdag i en proposition lämrtatförslag om rtyemissiort i , riktad bl. a, fill anställda och tillbörsen och vissa institutioner. Vi tycker denrta nyemission är ett steg i rättriktning, men det finns tyvärr en del malört i bägaren. Man har infört differentiering av rösträtten på aktierna iProcordia, vilket vi tycker är stötande. Man kan mycket ertkelt säga att statenskall behålla det dominerande röstinflytandet i , medan privataintressen, pensionsstiftelser m, fl, skall få tillskjuta kapitalet men inte fåsärskilt mycket att säga till om i företaget, Vityckerdet är principielltfelaktigt, Def vore riktigare om man hade en aktie - en röst, och på det sättetgav möjligheter för de nytillkommartde ägarna atf även tillföra kunnartde ochinflytande till den statliga företagskoncernen. Vi tror att den skulle må braav detta och ha större möjligheter aft expandera och fä ytterligare kompetenstillförd. Vi tycker heller infe om det som står i propositionert omatf man vill ha en fortsatt statlig dominans i företaget. Den statligaröstartdelén skall uppgå till Urtgefär två tredjedelar som mirtimum. Vi tyckerdet är fel. Vi tycker det vore riktigare atf man i första stegetunderskred åtminstone för atf på det sättet kunrta få reell påverkan frånandra kapitalintressen inom företaget, I detta betänkande behandlas ävert dert information somlämnas till i samband med rtyemissioner fill statliga företag. När destatliga företagen en gårtg i världen kom till mofiverades det bl, a, med kunde få en särskilt stor insyn i de statsägda företagen. Vi har även ställt krav på attbörsföretagen skall öka sin informationsgivnirtg vid nyemissioner på börsen. Vitycker därför från borgerligt håll aft det åtminstortc borde vara lämpligt aftde statliga företagen vid nyemissioner nådde upp till börsens minimikrav påinformationsgivning. Den bristande informationen har lett till aft det bliviten viss form av hemlighetsmakeri. Utskottefs arbete har betungats med att ta inextra irtformatiort sedart propositiortcrna framlagts, har fått ert dåliginsyrt och det har funnits för många hemliga akter. Vi finner inget skäl till att det skall vara störrehemlighetsmakeri kring stafliga företag än motsvarande privata. Kanmotsvarartde privata företag via minimireglerna som firtrts på börsen lämnaviss information, har vi väldigt svårt att förstå aft detta inte skall kuuna skemed motsvarande statliga företag. Vi har svårt att se vilka särskilda skäleller villkor för de statliga företagen som nödvändiggör det hemlighetsmakerisom utskottsmajoriteten hänvisar fill i sin skrivning. , fru falman, tycker jag att man i dettabetänkande skall notera den stora borgerliga enigheten i princip på allapunkter. Jag kan därmed yrka bifall fill samtliga trepartireservatiorter plusen litcrt särreservation från angåertde dert differentieraderösträtten. 34CHRISTER EIREFELT (fp); Lät oss först konstatera att det statliga förefagartdethar en mycket stor omfattning. Staten driver affärsverksamhet både i skydd avmonopol och i konkurrens med enskilda företag. Det finrts 180 statliga företagsom i sirt fur har minoritetsandelar i inte mindre än 862 bolag. Och det är enbrokig sammansättning med vitt skilda verksamheter. Det framgår av det härbetänkandet att den statliga industrisektorns omsättning uppgick fill ca55 miljarder och att antalet anställda var 85 000, Det är alltså mot den här bakgrunden som utskotfet förprincipdiskussioner om statens roll i näringslivet. Och skillnaden i synsättmellan regeringen och den socialdemokrafiska utskottsmajoriteten - å ena sidan- och folkparfiet, och - å den andra - ja, dcrt skillnadenframgår tydligt. Socialdemokraterna talar om att staten har en viktig rollsom ägare av företag och om behovet av en vital statlig företagssektor. Vitycker inte aft statens roll är att äga företag, I stället för att själva engagera sig som ägare är detregeringens och uppgift aft dels skapa bra förutsättningar förnäringslivet, dels ange de ramar som företagen har aft arbeta inom. Folkpartiethar ofta pekat på de speciella problem som är förknippade med statligtföretagande, hur statens roll som ägare gång på gång kommer i konflikt med deandra roller staten har i samhället. Den här sammanblandningen är utan tvivel till nackdel förföretagens möjlighet, att utvecklas. Staten kan i många sammanhang inte fungerasom enbart ägare, och det har gjort aft just den funktionen blir dåligttillgodosedd. De motiv socialdemokraterna anger för ett omfattandestatligt företagande håller inte. Att def t, ex, skulle vara ett medel attminska koncentrationen i svenskt näringsliv är det svårt atf förstå. Attutvidga den statliga företagssektorn, som socialdemokraterna styrutvecklingen mer och mer mot en förhandlingsekonomi, där statens inflytandeövernärirtgslivcf ökar också på Crt rad andra områden, det är motsatsen tillden mångfald man säger sig eftersträva. Däremot accepterar aft staten i vissasituationer medverkar för att klara företag i en krisdrabbad regiort ellerbransch, Def framgår bl, a, av den dåvarande regeringens agerande i sambandrned strukturförändringarna på 70-falet, Men för det första är det viktigt att staten i desituationerna inte gär in med åtgärder som motverkar nödvändiga förändrirtgar.För det andra bör staten gå ur engagemangen så snart def är möjligt. Vi menar alltså att dert rtuvarartde omfattningert på denstatliga varu- och tjänstcproduktiorteri irtte är rtiotiverad, Def finns enligtvår uppfattning mycket starka skäl atf se över den rikliga av statligaföretag, och vi anser att merparten av de företag som arbetar i konkurrerts medandra bör säljas ut. Vi har som exempel pekat på flera av enheterna iProcordiakoncerrten. ABAB, Liber, pch ACO bl, a, Etf antal avaffärsverkens dotterbolag hör också dit liksom Calor och andra företaginom Svenska Varv, Vi har dessutom poängterat atf konjunkturläget är gynnsamtför en utförsäljning och aft likviditeten på den svenska kapitalmarknaden förnärvarande är mycket god, - Vi efterlyser alltså en plan för utförsäljning, och jagtror för min del att vi är t, o, m, försiktiga i överkartt när vi nämner attdet bör vara möjligt atf sälja för 4-6 miljarder under . 'Jag yrkar med detta bifall fill dereservafioner som utskottets folkpartiledamöter har underteckrtat. Prot; 1986/87:134 . 35PER-OLA (): I regeringens proposition om näringspolitikeninför 90-talef lämnas en mycket omfattande redovisning av den del av denstatliga företagssektorn som sorterar under industridepartementet.Propositionen är en ganska omfattande läsning och ger en ganska bra bild av denstafliga företagssektorn. Med hänsyrt till kammarens fid skall jag inte nämnaalla typer av företag som finns på den statliga sidan utan vill bara instämma idet som räknade upp litet summariskt. Statens huvuduppgift får inte vara att driva företag, utaustatens huvuduppgift skall vara att ange de allmärtrta förutsättningarna ochramarna för industriell verksamhet. Staten skall vidare medverka till en likabehandling av privata, statliga och kooperativa företag. Jag tror att det ärviktigt atf säga att staten kart och bör äga och driva företag avolika typer för att tillgodose vissa övergripartde mål och irttressert, t, ex,av regionalpolitiska motiv. Def finns regioner här i som def privatanärirtgslivet har vänt ryggen. I de fallen har den statliga företagssektornutgjort eu väldigt viktig faktor för att skapa sysselsättning. Statlig verksamhethar också kunnat medverka till att omstrukturera näringslivet. Det är viktigtatt ha def i minnet och att det också får fortgå. Men statens ägarroll behöverinte rtödvärtdigtvis växa, utan lika väl som man köper företag skall statenkunna sälja företag och på det sättet medverka fill en omsfruktureriug avsvcrtskt näringsliv. I reservation 4, som är gemensam för de tre ickesocialistiska partierna, har vi pekat på hur en planmässig utförsäljning avstatliga företag skall kunna tillföra statskassan ca 4 miljarder kronorårligen. De pengarna skulle kunna användas för atf minska vårtbudgetunderskott. Socialdemokraterna har tyvärr haft enganska ensidig syn på statligt ägande. Statligt ägande har varit något primärt,tycker jag aft man kan säga. har emellerfid något nytt inträffat, och det ärnär regeringen i propositionert om näringspolitiken inför 90-talet föreslårbörsintroduktion av . Det är bra. .Man kan säga att det är bättre sentän aldrig. Det finns god tillgårtg på riskvilligt kapital somkart investeras i företag, men utbudet av företag på ärinte särskilt stort. Därför skulle den statliga förefagssekforrt kuurtaanvärtdas för att öka utbudet och differentiera tillgången på investeringsobjekt. I propositionen talas def tyvärr om att de- pengar som kantillföras statskassan genom börsirttrodukfionen skall anvärtdas till expansioneller till ny statlig företagsamhet och infe i första hand till aft minskabudgetunderskottet och sanera statens finanser. Jag skulle vilja ha enförklaring från socialdemokraternastalesmart på dert punkten till hur man på socialdemokratiskt håll ser påframtiden. Vilken vision har mart? Hur skall dcu stafliga företagssektorn vara?Vill man ta omvägcrt att köpa irt sig i rtya verksamheter på områden som man inte är inne i? vill jag säga några ord omdomänverket. En mängd olika företag sorterar under domänverket. Genom att säljaut framför allt delar av domänverkets mark- och skogstillgångar och även delarav företag, skulle man aktivt kunna medverka fill att bygga upp enskildajordbruks- och skogsfästigheter i de delar av landet där sysselsättrtirtgensviktar. Detta skulle vara ett aktivt instrument för att skapa en bättreregiortal balans. Det är synd aft socialdemokraterna på den punktert sätter sigpå bakhasorna. Jag vill, fru talman, hävda att de bygder där domänverketeller andra stora bolag äger mark blir ödebygder. Det tjänar irtte vare sigbygdcrt, märtrtiskorrta eller samhället i övrigt på. Därför skulle ertutförsäljrtirtg av domänverkets mark i syfte att skapa livskraftiga jordbruks-och skogsbruksföretag över hela landet - och framför allt i glesbygdsområden -kunna vara ett viktigt instrument. Jag yrkarbifall till de av undertecknade reservationerna, 36 (vpk): Varför har man i alla mer välordnade och högtutvecklade industriella samhällen statlig företagsamhet? Det finns olika skäl, I ett industrisamhälle krävs en bra infrastruktur, dvs, enallmän basservice som fungerar. Den skall fungera lika för alla landsdelar ochhelst också för alla medborgare. Def har varit ett avde starka motiven till att också borgerliga regerirtgar i det stora flertaletirtdustriländer infe bara har accepterat utart också aktivtbefrämjat uppkoms-tert av statlig företagsamhet som tar om hand denna typ avserviceuppgifter. Det är nödvändigt att för effektivitetens skull ha ansvaretför dessa uppgifter så att säga samlade under en hatt för hela nationen. Annarsfår man inte den grad av likformighet och integration som behövs. Man får inteheller de möjligheter till social kostrtadsfördelrting som också är nödvändigaför att sådana här basverksamheter skall kunna fungera.