prot · GA0990 · 1986-12-31 00:00:00 — Likväl trorjag att det är utomordentligt viktigt att man med kraft tittar på detta och visar ett mycket stort intresse för denna fråga. Om tillsyneninte fungerar, är ju arbetsmiljölagen inte ett särskilt gott skydd för deanställda. I min motion nämner jag också en del om den psykosocialaarbetsmiljön och kräver att man i större omfattning startar fullskaleförsök.Utskottsmajoriteten framhåller att det förekommer sådan försöksverksamhet, ochdet gör det ju. Det gäller t. ex. miljö- och arbetsmiljöfondernas verksamheter.Det är bara det att sådan här försöksverksamhet förekommer i alldeles för ringaomfattning. Man borde se till att den försöksverksamhet som pågår blirutvärderad. Man borde också starta ny sådan verksamhet, så att man bättre kanse över alla de arbetsverksamheter som finns. Jag tror att man måste skynda pålitet grand i det avseendet, för just den psykosociala arbetsmiljön är nog enav de största olägenheterna i svenskt arbetsliv. Vidare nämner jag i m'n motion också företagshälsovården.Jag menar att denna på ett bättre sätt skulle kunna samarbeta med andra externagrupper, exempelvis , , arbetsgivarna och - ibland-arbetsförmedlingen. Olika projekt runt om i - bl. a. Trelleborgsprojektet- visar att ett sådant samarbete ger utomordentligt goda resultat. Utifrån erfarenheternafrån de projekt som pågår och som har pågått och som även helt eller delvis ärutvärderade borde man kunna initiera åtgärder som innebär attföretagshälsovården breddar sin verksamhet. mindreomfattning än nu syssla med rent sjukvårdsarbete för att i stället också kunnaägna sig åt rehabilitering och förebyggande åtgärder. I reservation 13 kräver reservanterna att rökfria miljöerskall kunna garanteras. Det tycker också utskottet. Det är bara det att maninte är beredd att göra någonting för att sådana miljöer skall kunna skapas.Man menar att sådant skall skötas på arbetsplatserna, genom samråd ochsamverkan. Men det har man sagt länge, och trots det finns det utomordentligtmånga arbetsplatser som inte har rökfria arbetsmiljöer. Jag tycker nog att manskall ställa sig bakom den här reservationen, där det alltså krävs rökfriaarbetsmiljöer. Slutligen - för att återgå till min motion - vill jag sägaatt jag där också kräver en översyn av gränsvärdena. Man säger att en översynredan pågår och att man skall utreda både de ekonomiska och de hälsomässigakonsekvenserna av en halvering av nu gällande gränsvärden. Allting tyder alltså på att alla egentligen är medvetna omatt gränsvärdena i många fall ligger på en alldeles felaktig nivå. Trots detskjuter man problematiken framför sig - alltmedan människorna,naturligtvis, mår mycket dåligt av de miljöer som de tvingas arbeta i. Jag troratt det i och för sig borde ha gått att lösa dessa problem snabbare. Men ifallden föreslagna utredningen kan snabbutreda de ekonomiska och hälsomässigakonsekvenserna, kan vi tills vidare ställa oss bakom ett sådant förslag. Jag yrkar, som sagt, bifall till reservationerna 3 och 13. 19ULLA TILLÄNDER (c): Inom arbetsmiljöområdet uppkommer ständigtnya problem . Arbetare utsätts för nya och ofta okända risker. Bland skadornamärks hudskador och allergier, och än allvarligare är de skador som ger sigtill känna först . Dit hör t. ex. cancer och ärftlighetsskador. Nya problem uppkommer i takt med den tekniskautvecklingen, och ett uppmärksammat område är arbetet vidbildskärmar. Att bildskärmsarbete kan ge upphov till besvär av ergonomiskkaraktär är alla överens om, men det råder också en utbredd oro över huruvidastrålningen från de konventionella skärmarna innebär risker och t. ex. kanförorsaka hudskador och graviditetsstörningar. debatt och oklarhet om bildskärmarnasfarlighet skall nu äntligen en omfattande produkttestning göras. I provernakommer både själva bildskärmen, dess läsbarhet och tangentbordets utformningatt granskas. De elektromagnetiska fälten och de elektrostatiska fälten skallockså mätas. Reglerna för provningen har fastställts av statens mät- ochprovråd. Det är bra att produkttestningen nu skall genomföras, mendet är också nödvändigt att testresultaten bliroffentliggjorda, så att arbetsgivare och arbetstagare får möjlighet att föreanskaffning av ny bildskärmsutrustning bedöma egenskaperna och välja denutrustning som har den högsta kvaliteten ur arbetsmiljösynpunkt. Detta tas uppi motion So716 av och . I motion So714 av uppmärksammas kvinnorsarbetsmiljö i tunga arbeten. Kvinnor har ofta monotona arbeten. Av 1 300kvinnor i sju livsmedelsföretagarbetade med tempoarbete, enligt en undersökning. Siffran för männen var17 %. Vårdbiträden har tungt arbete, särskilt de som arbetar inomhemtjänstverksamhet, hemsjukvård och långvård. Många orkar inte medheltidsarbete, och många får förslitningsskador. Allt fler lämnar yrket pågrund av dess tunga karaktär, och det gäller inte minst yngre personer. Mångaförtidspensioneras på grund av utslitna ryggar. Det är svårt att nyrekrytera personaltill yrket. En undersökning som gjorts i ett län omarbetsförhållandena för kvinnor som arbetar i storkök inom skolförvaltningenvisade att många kvinnor arbetar i en miljö där utvecklingen stått stilla imånga år. Städvagnar saknades i stor utsträckning liksom lyfthjälpmedel. Det äröver huvud taget en tungarbetad miljö i storköken. I en kommun gjordes en hälsoenkät bland dessa kvinnor, ochden visade att hade besvär i ryggen. Ofta handlar det om äldrekvinnor som inte är vana att kräva något för egen del och som finner sig i attarbeta i obekväm miljö. Det är bra att arbetsmarknadsministern understryker attde speciella risker som kvinnor utsätts för i arbetslivet bör tas upp iarbetsmiljöforskningen. Men enligt uppfattning behövs detdessutom en kartläggning av kvinnors arbetsmiljö inom olika tunga arbeten föratt man skall få en bild av den aktuella situationen. Det skulle kunna innebäraatt nya redskap och hjälpmedel togs fram och att kvinnornas hälsosituafionförbättrades. I motion So708 med som första namn behandlasarbetsskadorna bland ensamarbetare i skogen. rapporteras ca 1 000olycksfall och 10 dödsfall. Undersökningar som har gjorts visar att detövervägande antalet olycksfall inträffar vid huggning. Orsaken är bl. a.bristande kunskaper om den säkraste arbetstekniken och att skyddsutrustninginte används. Skogsarbete är ofta ensamarbete. Den tekniska utvecklingenockså på detta område har gått snabbt, och det ställs krav på ökadearbetsinsatser för att öka avverkningen i skogen. Medvetna om arbetsskadesituationen genomfördeskogsbranschens organisationer särskilda säkerhetsdagar i ett parlän. Deltagarna uppskattade mycket högt den information som de därigenom fick.Arbetarskyddsstyrelsen borde anordna sådana säkerhetsdagar i skogen. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna1,10 och 20 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 20LARS-OVE (vpk): I det här betänkandet behandlas sju motionerav vpk, och vi är också med på den åttonde. Det har avgivits 16 reservationerdär vpk finns med. Allt fler inser att arbetsmiljön, trots att det har gjortsstora enskilda framsteg, försämras sett ur ett vidare arbetsmiljöperspektiv. Enmänskligare framtid förutsätter att arbetsmiljön är någorlunda mänsklig.Det kan verkligen ifrågasättas om den är det. Det kan absolut inte sägas attden är tillfredsställande, när 92 människor dödas, 107 000 skadas genomolycksfall, 29 700 blir sjuka av sitt arbete och en mängd människor blirförtidspensionerade. I dessa siffror ingår ändå inte de stora problemen iarbetslivet, som går under beteckningen psykosociala problem. När jag påstår att arbetsmiljön har försämrats i vidmening grundar jag det på den utveckling som pågår i arbetslivet. Nya branschermed smygande problem gör sitt intrång i arbetslivet som de s. k.gamla verksamheterna ställs inför hårda omställnings- och effektivitetskrav.Orsakerna står naturligtvis att finna i kapitalets vinstmaximeringsprincipersom råder över alla områden, även det offentliga, och den klassamarbetsanda somi dag är förhärskande på arbetsplatserna. Ett arbetsliv i MBL:s samarbetsandager fritt fram för ett mer omänskligt arbetsliv med ökad effektivitet och prestationer- som inte står i överensstämmelse med önskemålet att ge människanförutsättningar att vara en hel social varelse. Försämringarna kan härledas till arbetsmiljölagensförutsättningar med dess vackra och fina målsättning, som skall förverkligas genomatt parterna på arbetsmarknaden skall komma överens. Denna samarbetsfilosofihar alltid tidigare visat sig felaktig. Parterna - och därmed klasserna isamhället -har olika intressen. Uteslutande strikt affärsmässiga principer somgrund för arbetslivet är omöjliga att förena med en god och en bättrearbetsmiljö. Det kanske mest beklagansvärda är emellertid det fackligatoppskiktet, som omfattar klassamarbetsfilosofin - och därmed inte frigör denkraft som de fackliga organisationerna borde ha i arbetsmiljöarbetet. uppnåsden kraften genom duktiga skyddsombud och andra enskilda fackliga företrädare,men den samlande kraften frän fackföreningsrörelsen saknas. Framtidens arbetsmiljö hotas ytterligare av denharmonisering med EG som vi skall iaktta. Anpassningen till EG:s marknadskravoch Romtraktaten skall förverkligas till 1992. Dess fyra friheter -rörelsefrihet för personer, varor, tjänster och kapital - skall råda. Sverigeskall harmoniseras till dess regler, och den svenska arbetsmiljölagstiftningenkommer i kläm. Den utgör t. o. m. ett handelshinder. Arbetarskyddsstyrelsen har, såvitt jag förstår, lämnatdispenser för tillfälliga typgodkännanden till bl. a. utländskaentreprenadmaskiner för att det inte skall finnas handelshinder pä denna punkt. En av de stora frågorna som diskuterats i detta sammanhangär kommerskollegiums klagomål hos regeringen över att arbetarskyddsstyrelsenhar utfärdat arbetsmil'öregler som kan betecknas som tekniska handelshinder.Arbetsmarknadsministern skall, enligt vad jag förstår, avgöra dessa frågor, närinte myndigheterna kommer överens. inlaga tillarbetsmarknadsdepartementet gäller grävmaskiner. Det handlar om så enkla sakersom klara skyddsföreskrifter, vilka anses som handelshinder. Vi får i fortsättningense upp mer med den utvecklingen än vi har gjort. Den nationellasjälvständigheten och framför allt de arbetandes självständighet, är värd attkämpa för, mot de påtryckningar som kommer utifrån. Även i arbetet på attåstadkomma en bättre arbetsmiljö måste vi ifrågasätta den politiska ochekonomiska inriktningen i vårt land med dess betoning på export, som iförlängningen ger de transnationella koncernerna och staterna en makt somdirekt hotar den nationella självständigheten för den svenska arbetarklassen. Vi har från vpk uppmärksammat detta problem i en särskildreservation där vi vill ha striktare och mera stringenta regler frånarbetarskyddsstyrelsen. De som arbetar inom provningsverksamheten ser redan attde föreskrifter som kommerfrån arbetarskyddsstyrelsen kompromissar och tar hänsyn till de nämndaomständigheterna med EG. Det är väl ingen sensation om jag säger att hälsan ocharbetsmiljön är en klassfråga. Det är LO-grupperna och jämförbara grupper inomtjänstemannaområdet som råkar ut för arbetssjukdomar, det är de som får delängsta sjukdomstiderna, det är de som förtidspensioneras. Man kan inte kommaifrån att den dåliga arbetsmiljön medför stora kostnader för samhället.Samtidigt sägs det i debatten att ungdomarna inte tar sitt ansvar när de suntoch riktigt säger ifrån att denna industriarbetsplats har så dålig miljö med såmonotont eller stressigt arbete att de inte vill offra sin framtid där. Det ärde som tillhör LO-området, arbetarklassen och dess barn, som oftast hamnar idenna situation och måste säga ifrån. Det behövs en snabbutredning av arbetsmiljölagen. Mångakräver att den skall ses över. Frän vår sida har vi länge - ända sedan denträdde i kraft -påpekat att den har avgörande brister. I förslag till åretsriksdag kräver vi en översyn av arbetsmiljölagen och en snabbutredning. Detgäller hela fält av arbetsområden. De kemiska riskerna finns kvar. Normerna ochgränsvärdessättningen i arbetslivet bör ändras. Det finns t. ex. intetillräckliga säkerhetsmarginaler. Den tekniska utvecklingen motsvaras inte ilagen på ett tillfredsställande sätt. Problemen med förslitnings- ochbelastningsskadorna är fortfarande obearbetade. De psykosociala frågorna, sominte kunde lösas i samband med att arbetsmiljölagen infördes, är inte lösta än.Det finns brister i fråga om straffsanktionerna. Skyddsombudens och fackföreningens makt har försvagatssedan lagen kom till. Skyddsombudens stoppningsrätt har omgärdats med t. ex.AD-domar. Arbetarparten har inga direkta möjligheter att ingripa och förhandlamed någon styrkeposition. Arbetarskyddsstyrelsens roll är beklagansvärd med sinsamarbetsanda, och som vi ser hotas vi nu även av EG. Dessutom spelar inteheller företagshälsovården och yrkesinspektionen den roll den skulle kunnagöra. Utskottet anser att det inte behövs någon utredning omarbetsmiljön. Man tar på sig de stora skygglapparna och menar att detregeringen gör är riktigt. Man ser över huvud taget inga faror. Socialdemokraternaöch de flesta borgerliga ledamöter ser tydligen inte att arbetsmiljön äroerhört farlig. Det räcker inte att bara tala om detta, man måste också föreslåförändringar. Den psykosociala miljön är kanske - eftersom frågan är såvid - den allra största faran. Redan nu kan man föreställa sig effekternaframöver. Man blundar också ofta därför att den psykosociala miljön handlar ommakten i arbetslivet. Det handlar i många fall om på vilka villkorarbetsorganisationen skall vara uppbyggd. Det är ingen tillfällighet att i arbetarskyddsstyrelsen har stoppat varje form avframsteg när det gäller att få vettiga föreskrifter. SAF som ser till attbeteendevetarna inte får komma in i yrkesinspektionsnämnderna spelar en ynkligroll. Det handlar om demokratiska rättigheter som de arbetande kräver, dethandlar när det gäller de psykosociala frågorna om vad som är demokratinsinnehåll, och det finns egentligen inte något sådant alls på arbetsplatserna.Därför behövs ett kraftfullt åtgärdsprogram för att lösa dessa frågor. t. ex. attyrkesinspektionen förses med sådan kapacitet och sådant kunnande att depsykosociala frågorna får en större tyngd och kan behandlas med större kunskap. En parallell fråga gäller den nya tekniken - datateknikenoch mikroelektroniken. Här får de frågorna gå fria. Jag har sagt tidigare häri kammaren att man inte behöver vara någon speciellt begåvad siare för attförstå hur det kommer att gå. Man kan jämföra den utveckling som pågår på detområdet med t. ex. den som förekom på asbestområdet. Här samlar man pä sig mängderav nya risker, men man samlar inte kunskaper för att redan från början minskariskerna, utan här får vi handskas med riskerna allteftersom utvecklingenframskrider. Därför har vpk krävt en data- och miljökommission, som verkligenkan ta ett samlat grepp på den nya teknikens faror. Man behöver inte varateknikfientlig för att se att nya verksamheter innehåller nya och kanske ännuvärre faror än de som man har varit utsatt för tidigare. En fråga som hänger intimt samman med detta är kvinnornasmöjligheter att bli omplacerade vid graviditet. Jag tänker inte bara på kvinnorsom sitter vid dataskärmar, utan jag avser kvinnor i hela arbetslivet; därfinns många andra faror för kvinnor som är gravida eller planerar engraviditet. Även de sistnämnda skall ha rätt att bli omplacerade. Jag tyckeratt man är alltför nonchalant när man hänvisar de frågorna till förhandlingarmellan parterna -två parter som har helt skilda intressen. När det gäller maktfrågorna upprepar vpk kravet attarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionsnämnderna skall ha en kvalificeradmajoritet av arbetarrepresentanter. Om man menar allvar med att de arbetande skall ha någonmöjlighet att påverka situationen, är den första åtgärd man skall vidta attlåta skyddsombudens stoppningsrätt omfatta ett vidare fält. Vi har här pekatpå belastningsskador och förslitningsskador, men egentligen handlar det omhela arbetsorganisationen. Skyddsombuden och de fackliga organisationernasitter inne med en fantastisk kunskap och vet i regel i förväg att en vissarbetsorganisation inom kommer att skapa stora arbetsmiljöproblem ochatt människor kommer att slås ut. Men utvidga skyddsombudens stoppningsrättvill man inte, för det åren maktfråga - här är de borgerliga och desocialdemokratiska ledamöterna eniga. Det är svårt att förstå varför man inte gör ett samlatprogram mot belastningsskadorna, men jag kan ändå förstå det - det handlarockså här i hög grad om makt. Det blir då i nästan samma andetag fråga om attsätta stopp för den arbetsorganisation och de arbetsmoment som medför förslitnings-och belastningsskador. Det kanske också här handlar om att de arbetande självavet bäst och att skyddsombuden borde kunna stoppa sådant arbete. Det är kanskeden snabbaste och effektivaste åtgärden, men i stället säger man; Vi skallforska. Och detta trots att vi till vet vad det handlar om och kan ta borten stor del av skadorna. Gränsvärdena är en annan sak som naturligtvis behöver sesöver. Vpk har år visat på att de är satta utifrån ekonomiska ochmedicinska utgångspunkter. Men man har svarat att gränsvärdena är sä bra ochskyddar mot ohälsa. Gör man en översyn kanske det kan bekräftas attdet är som vi har sagt. säger arbetsmarknadsministern i ett pressmeddelande atthon kan tänka sig att man skall se över konsekvenserna både ekonomiskt ochhälsomässigt av att halvera alla nu gällande gränsvärden för lösningsmedel iarbetsmiljö; det skall utredas - både de ekonomiska och de hälsomässigakonsekvenserna alltså! Bara av det kan man se vad det handlar om. Det är lättatt förstå vad som har stoppat många från hälsosynpunkt förnuftiga gränsvärden- man har gjort sina ekonomiska bedömningar. Alltför ljumt behandlar socialutskottet också frågan omatt ingripa på ett tidigt stadium i planeringsprocessen. Där finns en motion avtvå socialdemokratiska ledamöter. tar som vanligt inteställning utan överlåter det till någon annan myndighet. De asbestskadade råkade ju illa ut trots att vi hade ettav arbetarskyddsstyrelsen utfärdat förbud. Det fanns så många dispenser attdet dröjde efter det egentliga förbudet, innan den stora smällen komoch man tog ett krafttag. har mycket gjorts på asbestområdet. Två motioner tillårets riksdag rör dem som har fått förändringar i lungorna och denöverenskommelse som har gjorts mellan arbetsmarknadens parter att dessapersoner skall få en ideell ersättning på . Här finns det naturligtvisgränsfall. Det borde vara en självklarhet för utskottet och attbifalla de tvä motionerna. I motionerna begärs ju en så enkel sak som attregeringen skall tala med de avtalsslutande parterna och säga att man intebehöver gå så strikt till väga, utan man bör försöka klara av de gränsfall somfinns. Regeringen brukar ju inte vara sen att inleda överläggningar medarbetsmarknadens parter. Men i denna djupt mänskliga fråga vill inte utskottetatt så skall ske, åtminstone vill man inte uttala det. Sedan till frågan om bensinstationspersonalensarbetsmiljö. motionerar vi om att man bör vidta kraftfullaåtgärder på detta område. Utskottet redovisar vad man svarade föregående år.Man får intrycket att utvecklingen rullar på. är verkligheten den, attdet gång efter annan påpekas, inte minst i massmedia, hur farlig situationenär. Här spelar en undfallande roll, när den inte ens kan uttala somsin mening att detta måste lösas snabbt. Vi har varit med om alltför mångaförhalningsfall. vill jag säga några ord om reservation 13 omrökfri arbetsmiljö. Det måste vara en demokratisk rättighet att slippa rök. Detär vad det handlar om. Hur många kampanjer vi än startar är det ingenskyldighet för någon i arbetslivet att rätta sig efter dem. Det borde väl ändåvara en föreskrift. En av de demokratiska rättigheter man har på en arbetsplatsär att slippa bli utsatt för rök. Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna. 21KJELL (): I nu föreliggande betänkande behandlas anslagtill arbetsmiljö m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar till arbetarskyddsverket, dvs. sade i sitt anförande att visocialdemokrater tror att vi har världens bästa arbetsmiljö och att allahälsorisker är borta - ungefär så uttryckte han sig. Om det hade varit så välhade vi inte behövt anslå något för att förbättra situationen ute på arbetsplatserna. Även om vi gördet kommer vi att behöva göra prioriteringar i det arbetet. Stora pengar ställstill förfogande. Vi har en bra miljö, om vi ser på förhållandenainternationellt. Men också i fortsättningen behövs ett tålmodigt arbete överhela fältet för att undanröja de olycksfallsrisker och risker för sjukdom somfinns i vårt arbetsliv. Utskottet behandlar vidare ett antal motionsyrkanden frånsamtliga riksdagspartier om olika insatser pä arbetsmiljöns område. Samtliga motionsyrkandenhar avstyrkts av utskottsmajoriteten. Flera av dessa motioner har behandlats aven eller och upprepas nu på nytt. En del avmotionsyrkandena har följts upp med reservationer. Till betänkandet har fogats22 reservationer. Med hänsyn till tidigare behandling ochkammarens tid kommer jag att endast kortfattat beröra en del av defrågeställningar som finns i reservationerna. Några har kommenterats tidigarehär i kammaren vid ett antal tillfällen. I en reservation tar utskottets centerpartister upp fråganom offentliggörande av testresultat för bildskärmar. Utskottet understrykeratt det är angeläget att dessa resultat offentliggörs, men om en myndighet görtestet gäller sekretesslagen, och något offentliggörande kan inte ske utan attden som har begärt undersökningen medger det. Däremot kan resultatenoffentliggöras om uppdragsgivaren vänder sig till någon annan än en myndighet. Utskottsmajoriteten tror emellertid liksom statsrådet attdet kommer att bli ett starkt konkurrensmedel att redovisa testresultat och attdet i praktiken kommer att medföra att resultaten av bildskärmstester bliroffentliga. I ett par reservationer upptas frågan om ledighet förgraviditet. Den har tidigare behandlats här i kammaren, men det har häntnågonting sedan det skedde senast. På den offentliga sektorn finns ett centraltavtal om sådan ledighet. Vissa kommuner har ännu inte anpassat sig tillavtalet, men i stort sett är det heltäckande. Förhandlingar pågår mellan LO,PTK och SAF om ett centralt avtal, och de är i slutskedet. Vi harförhoppningar om att parterna skall komma överens och lösa frågan avtalsvägen. Den psykosociala arbetsmiljön tas upp i en reservation.Det är förvisso ett stort område, ett av de högprioriterade områdena både inomforskningen och inom arbetarskyddsverkets övriga arbete. Det är ett av detyngsta delområdena i forskningen framöver. Det står också att läsa om detta i forskningspropositionensom överlämnades till . Där tar man upp frågorna om depsykosociala aspekterna i arbetslivet liksom arbetsorganisationens och medbestämmandetsbetydelse i sammanhanget. Belastningssjukdomarna är den andra stora och dominerandefrågan. Jag håller med , som tog upp detta, om att det är enmycket svår fråga. Det kommer att krävas stora insatser framöver för att klarabelastningssjukdomarna. Detta har varit ett av de högst prioriteradearbetsområdena för arbetarskyddsstyrelsen , och det ärfortfarande högprioriterat. All denforskning som kan bedrivas på området utförs också. skyddsverketförändrar föreskrifterna i den takt man får kunskaper om hur man skall kunnalösa dessa svårlösta problem. Utskottet menar att arbetet måste få fortsätta pådet sätt som sker. Det är ingen nonchalans mot svårigheterna i detta arbete. Kvinnors arbetsmiljö i tunga arbeten är någonting som mannaturligtvis skall ta på största allvar. tillhör jag dem som tyckeratt vi skall hålla i helgd en gammal princip som vi har haft häri landet, att inte införa särskilda bestämmelser för kvinnor i arbetslivet,utom i yttersta undantagsfall. Om vi går långt på den vägen, kommer det attinnebära yrkesförbud för kvinnorna.