prot · GA0933 · 1986-12-31 00:00:00 — De ökade resurserna till regionalpolitiken har i storutsträckning gått till förstärkningar av de s.k. länsanslagen. Särskilda medelhar avsatts för teknikspridning, och möjlighet har öppnats att lämnalokaliseringsstöd till lokala teknikcentra, varför sådana har startats på ettstort antal orter. Detta är resultatet, , av den nyaregionalpolitiken och den nya näringspolitiken, som kom efter sex misslyckadeborgerliga är. Hur såg notan ut under de borgerliga åren? Vad var det somskedde efter de Prot.1986/87:33 21.novemberl986 Det bör tas fram när ni nu framför kritik mot den socialdemokratiskaregionalpolitiken. Under de borgerliga åren, dåcenterpartiet hade ansvaret för regionalpolitiken, försvann 155 000industrijobb i , varav 34 000 i skogslänen. Det var resultatet av denborgerliga regionala politiken, och kris och dysterhet följde i regionerna. Jag reste i , när deborgerliga styrde och ställde och hade ansvaret för regionalpolitiken. 1 kommunefter kommun sade människor att de skulle gå under där uppe i om detinte blev en ny regionalpolitik och en ny näringspolitik, där skogslänen sattesi centrum. Efter valsegern 1982 har vi socialdemokrater gjort insatser som harstärkt regionerna och skogslänen. 8ERIK HOLMKVIST (m): Industriministern gör samma misstag dennagång som under den allmänpolitiska debatten; han tycker att socialdemokraternaganska bra har lyckats nå målsättningen när det har skapats 16 OOOnyajobb-detta trots att jag alldeles redovisade att det bara i Norrlandslänenfordras 50 000-55 000 nya jobb för att arbetsmarknaden där skall vara rimlig.Att regeringen skall visa stort intresse för är alldeles riktigt ochhelt på sin plats. Jag vill påminna industriministern om en annan sak som kanha sitt intresse. 1 tidningsartiklar har industriministernhävdat att privat industri måste ta sitt ansvar för sysselsättningen på de orterdär neddragningar kanske måste ske och där strukturförändringar är nödvändiga.I dag ser vi i att det privata har långtgående planer påersättningsindustrier i Aitik, där personalen skall minskas med 150 personer,och det är lovvärt. Jag är ganska övertygad om att det är svårt att klara denmålsättning som industriministern lade fram , men serut att vilja leva upp till det målet så långt möjligt. Min fråga till industriministern är: Hur ärframförhållningen i de statliga företagen i , som under de närmasteåren kommer att drabbas mycket hårt? Vilka ersättningsindustrier planeras inomexempelvis och , där framför allt neddragningshotet är ganskaaktuellt? Det kan vara av mycket stort intresse, industriministern, attNorrbotten och landet i övrigt får veta hur framförhållningen ser ut. Är denlika långt gående som den tycks ha varit inom Bolidenbolaget, för att nämna ettexempel? Jag vill påminna industriministern om att jag inte ficksvar på mina frågor; kanhända svaren kommer i nästa inlägg. Jag påminde- om att5 100 industriarbeten har försvunnit från de statliga företagen . Den minskningen ser ut att fortsätta. Hur ser industriministern på detförhållandet att avindustrialiseras och att de företag som står föravindustrialiseringen ser ut att vara de statliga företagen? Det var väl ändåinte den utvecklingen industriministern hade tänkt sig mot bakgrund av detstora intresset för . Det är jag övertygad om, men jag vill gärna haen liten redovisning kring detta. Löntagarfonderna,, fortsätter att dränera och Skall det få fortsätta utan att industriministernmotiverar dem att vända sin politik? 9 (): För att inga missförstånd skall uppstå idebatten, det brukar ibland kunna bli det i debatter med industriministern,vill jag inledningsvis understryka att jag tror på . Jag tror att detgår att lyfta ur problemens och arbetslöshetens träskmarker. Men fördetta krävs den rätta politiken. Jag önskar inget hellre än att unga och gamlai skall få samma trygghet som människor i andra delar av landet har.Det är därför vi från sida så energiskt och intensivt slåss för attvårt län och andra glesbygdsområden skall få del av tryggheten och för att viskall få ett med regional balans. Intill gränsen för tjatighet brukar vi i medstolthet tala om att de norrbottniska naturtillgångarna är Så stora. De harminsann gett basindustrier i fråga om skog, malm och stål. Men detta räckerinte. Det visar dagens situation. Arbetslöshetens problem är så stora att deinte går att lösa med hjälp av de statliga basindustrierna. Det räcker hellerinte med de skörimålningar av verkligheten i som brukar göras. Detgör socialdemokraterna i allmänhet och industriministern i synnerhet. - Förövrigt ber jag att få tacka industriministern för hans brev till mig för en tidsedan. Jag har lovat att återkomma. På en punkt har industriministern visserligen rätt. Det ärdå han säger att antalet arbetslösa nu är lägre . Ja, men vad berordet på? Inte beror det på att vi haft en framgångsrik närings- ochregionalpolitik för länet. Det beror på att vi har en effektivutflyttningspolitik. Bara har antalet människor från länet somfått flyttningsbidrag uppgått till 8 500. har 1 874 personer fåttflyttningsbidrag för att lämna länet. Jag vill inte investera i länets näringsliv med hjälp avlöntagarfonderna, som tycks vilja göra. Jag vill inte användalöntagarfonderna som ett närings- och regionalpolifiskt instrument. Jag villinte legitimera löntagarfonderna så. Framtiden känns oroande för länet. I synnerhet somregeringen talar om att det ärosannolikt att statsmakterna kan ansvara för småorter som omger de mellanstora. Jag tycker att vi måste diskutera var framtidensnäringsliv skall utvecklas. Skall det bli i Arlandastaden där de kreativamiljöerna, de kreativa företagen och de kreativa människorna skall finnas?Eller skall vi sprida denna kreativa miljö till alla delar av landet, inteminst till de områden som har betydande problem med sysselsättningen? Jagmenar att om Vi inte lyckas skapa tillväxt i de nya branscherna, i framtidensbranscher, i de områden som har problem, kommer kanske det sista tågetatt gå för ett län som . Det är emellertid också intressant att se vad regeringenhar gjort för . Det som har hänt på den nya teknikens område är attregeringen har ställt upp bakom det privata näringslivets ambitioner attcentralisera sin verksamhet och ytterligare koncentrera insatserna tillStockholmsregionen. Jag skulle vilja se litet mer handlingskraft hos regeringenför att förmå de företag som med iver drar i väg för att bygga Arlandastaden- och därmed ytterligarestärka - till nytänkande så att de i stället investerar iett län som . Men detta förutsätter en allmän ekonomisk politik somgör sådant möjligt för alla företag. säger industriministern: vill inte detprivata näringslivet till ? Ja, har industriministern närmareanalyserat denna fråga? Gör det privata näringslivet bedömningen att denekonomiska politik som regeririgen för gör det betydligt mer gynnsamt förföretagen att stanna kvar där de är ? Om man i stället lägger om denekonomiska och näringspolitiska kursen och därigenom lyfter fram områden som Norrbotteni förhållande till storstadsområdena kanske man också kan få en annaninställning inom det privata näringslivet. Jag är den förste att beklaga att det privatanäringslivet, i likhet med den statliga näringsverksamheten, inte har tagitstörre ansvar för glesbygdsområdena. Det är att beklaga att man utnyttjar sinstyrka till att genom fortsatt koncentration dränera ett län som Norrbotten.För den skull är jag inte främmande för styrmedel i närings- ochregionalpolitiken. Men vi behöver också morötter, exempelvis ordentligt sänktaarbetsgivaravgifter. Vi behöver mer individinriktade åtgärder så att vi kanbehålla de unga, kreativa människorna inom länet, i stället för att de skallbli någon sorts exportvara. Vi måste få en politik som inte sätterNorrbotten och andra glesbygdslän på framtidens bakkälke. Vi behöver en politikdär län som också får vara med och åka i framtidens förstaklasskupé. 10 (): Industriministern säger att regeringen harsatsat stora belopp på . Vi kan väl vara överens om varför: Jo, detär till följd av den enorma arbetslöshet som har funnits där uppe i så mångaår. Det har inte funnits något alternativ. Statsmakterna måste satsa påNorrbotten. Jag instämmer med : Trots allt som gjorts räcker intesatsningarna. Mer måste göras där uppe, och frågan är bara vad och hur. Industriministern talar om att regeringen satsat 4miljarder. Det rör sig alltså om enorma summor. Men innan jag börjar kommenterade insatser som industriministern har beskrivit här , vill jag instämma ivad säger om löntagarfondernas insatser. var självfallet medvetet om attlöntagarfonderna inte skulle komma att betyda någonting för glesbygden. Vi harockså därför sagt nej till dem. Vi kan inte acceptera dem. Men denbuskpropaganda som såväl socialdemokraterna som LO förde ute i glesbygden omatt satsningar skulle komma att göras där bara löntagarfonderna infördes, fördearbetarna i bakom ljuset. Jag tycker att man kan betrakta Norrbottensom ett pilotområde. Enorma summor har satsats på ; först och främstnedsättningen av socialavgifterna. Vilket har resultatet blivit? Kommer någonutvärdering att göras av detta? Vilka effekter har detta fått? Är de posifivaeller negativa? Kan man fortsätta på den vägen? är väldigtintresserat av att gå vidare, och det skulle därför vara bra om vi kunde få enutvärdering , så att vi kan se om detta är en framkomligväg. Industriministern talar om en ny inriktning påhögteknologi, data och rymdverksamhet. Det är intressanta saker som sker iNorrbotten - det måste vi vara överens om. Det är unika satsningar som görs,främst på rymdverksamheten och på datasidan. Men frågan är dä -industriministern har tagit upp den i de här sammanhangen: Ärdet någon vits med det som på industriministerns område satsas i , omman på de andra departementsområdena inte tar sitt ansvar? Och hur blir det,industriministern: den statssekreterargrupp som skall lösa de härproblemen att göra några insatser där uppe? Det skulle vara bra att få veta det. När det gäller de stora satsningarna på högteknologi,rymdverksamhet och data kari mari alltid fråga sig: Hur kommer dessa branscheratt klara att rekrytera nyckelpersoner, främst då tekniker, fill ?Kommer de att ha en chans att konkurrera med storstadsområdena? Kanindustriministern tänka sig att man exempelvis ger förtur till arbete åtmedflyttande till tekniker som behövs i ? En annan fråga är: bygger nu ut ettfiberoptiknät i -byggs det ut i hela ? När får Norrbottenett komplett fiberoptiknät, som så väl behövs för datasidan? Det här är några frågor som är viktiga om man satsar påhögteknologi; det är då viktigt att pengarna inte bara rinner ut i sanden utanatt det också blir något resultat. Jag tror också att alla dessa insatser, väl uppföljda ochnoggrant studerade kan vara vägledande för andra områden i . Det är dåbra om vi kan få till stånd en noggrann uppföljning; det kanske kan vara enframkomlig väg. Tror industriministern också på det? Jag får så många erkännanden för enframgångsrik regionalpolitik från de borgerliga företrädarna att jaginte har upplevt något liknande i kammaren. säger t.o.m. Per-OlaEriksson att han numera tror på . uttalanden och rapporterhar givit ett annat intryck. Jag noterade med intresse att i sittinlägg sade att han inte var främmande för nya styrmedel. Det låter intressant.Jag skulle gärna vilja be honom att utveckla det något närmare. Vi jobbar ju nuintensivt med regionalpolitiken, och det vore bra om kundeprecisera sina förslag. satt ju med i den regionalpolitiskautredningen, och därifrån kom inte någon uppsjö av nya uppslag och idéer. har jag här i kammarenefterlyst besked från de borgerligas sida om var de står i regionalpolitiken.Så får jag plötsligt här , en lugn , höra att Per-OlaEriksson umgås med tankar om styrmedel! När jag fört fram förslag i denriktningen för att testa dem har jag aldrig fått något stöd från något borgerligthåll. Jag skall gärna erkänna att meningarna är delade i den frågan också imitt eget parti, men när jag fört fram sådana förslag har jag inte fått någotmedhåll från några borgerliga tidningar - så långt kan jag ändå gå. är så hurtfrisk när han kommer upp italarstolen för att diskutera problem. Helt plötsligt accepterarhan löntagarfon- 2 Riksdagensprolokoll 1986/87:33-35 derna.Helt plötsligt säger han att löntagarfonderna måste bli mer akfiva i Norrbottenoch argumenterar för dem som om de skulle vara någonting mycket brä. Det är maninte så van vid när det gäller en moderat. Plötsligt säger han också att vimåste se till att verksamhet och aktiviteter avlänkas från Stockholmsregionenoch storstadsregionerna. Jag tackar för det uttalandet. Jag har här i fört åtskilligadebatter med moderater, inte minst med i , där jag ständigthar blivit angripen för mina tankar på att så att säga kyla av denna region.Jag är litet besviken på och . När jag har haftdessa debatter med har jag nämligen fått stå ensam här i riksdagenoch tala för att vi behöver en avlärikning av det heta läri både förlandet i sin helhet och för denna regions skull. Men då har inte Per-OlaEriksson och offrat en fredagsförmiddag för att vara här och så attsäga vara med i debatten gentemot . Men , när man ser sin chansatt få en ytterligare fajt med industriministerri, då ställer man upp. Jagdiskuterar gärna med er och skriver även gärna brev till er. Jag tackar förresten för de brev som jag har fått från , och jag skall gärnasvara ytterligare en gång. Det hade emellertid varit litet mera klädsamt av erorii ni också hade deltagit i de tidigare debatterna, för då hade vi kunnat avslöjamoderaternas dubbelspel inte bara i löntagarfondsfrågan utan också när detgäller regionalpolitiken. När vi tillträdde 1982, , var de statligabasindustrierna i faktiskt hårt utsatta. var i kris, var ikris och var i kris. Det var denna situation som vi fick överta. När jagöppnade min företrädares skrivbord på industridepartementet låg där juräkningar på som gällde de statliga basindustrierna. Jagvar tvingad att betala dem och sanera de statliga företag i norr som var ikris. Kom då inte här i kammaren och säg att de statliga företagen inte skulleha rekonstruerats eller satts på fötter. Det var precis det som skedde. Destatliga företagen vansköttes ju under de borgerliga åren. Jag hävdar att situafionen nu har stabiliserats för destatliga företagen i men att de naturligtvis måste struktureras ochha den modernaste industristrukturen lika väl som de privata företagen måste hadet. De förbättringar på den norrbottniska arbetsmarknaden som dessutom harskett beror inte bara på att folk har flyttat från länet.Det beror också på att antalet arbetstillfällen och antalet sysselsätta i länethar ökat. Det sägs ju också i länsarbetsnämndens rapport - den rapport som varanledningen till interpellation - att sysselsättningen aldrighar varit högre. I den'siffra för sysselsättningsminskningen i de statligabasindustrierna i som nämnde liggerfaktiskt den största andelen på åren 1976-1982. Varför inte titta på en sådanenkel uppgift. Det var för övrigt då som av och an fanns iregeringsställning. har det däremot skett en stabilisering avsysselsättningen i de statliga basindustrierna. 12PER-OLA (): Industriministern tycker att dennafredagsmorgon är stillsam. Det kan ju bero på att industriministern är någotmera stillsam än han normalt brukar vara i de regionalpolitiska ochnäringspolitiska debatterna. Det har inte bara handlat om slagsmål utanlitet mera om konstruktiv diskussion, och det hälsar jag medtillfredsställelse. Industriministern är förvånad överatt jag tror på . Det behöver han inte vara. Det är mer förvånandeför mig att höra.industriministern säga det. Mitt och centerrörelsens arbetehar under alla år präglats av att vi tror på och påförutsättningarna att göra till ett ännu bättre län, förutsatt attvi bara får den rätta politiken och de rätta instrumenten. Dagensregeringsparti för emellertid inte rätt politik för att lyfta urarbetslöshetens träskmarker. Industriministern efterlyser mina styrmedel. Han säger attregeringen bereder frågan om sina styrmedel; Jag skall be att få kvittera: Vibereder också frågan om våra styrmedel. Jag tror att vi på vissa punkter kankomma att mötas när det gäller åtgärder för att hindra en fortsattkoncentrafion till Stockholrnsregionen och kanske förmå den nya tekniken attutvecklas i andra delar av landet än just i och runt stad. I den allmänpolitiska debatten sade en ledamot:"Det är vikfigt att vi inte får en ny inflyttningsvåg till vår region,dikterad av de intressen som stora och små företag i olika branscher har avatt-ligga hopklumpade i ett stråk mellan och ." Det varEva som sade det. Jag kan helt och fullt instämma. Min fråga blir då:Kommer industriministern' att vara med om att genomföra ett projekt som heterArlanda stad? Tänker industriministern medverka till att Skånska, BPA ochluftfartsverket m.fl. genomför denna storsatsning, som kommer att innebära ettenormt hårt slag mot de områden i landet som inte har dessa förutsättningar? Jag tror att det är viktigt att vi nu bestämmer vad somskall göras i den här regionen och var vi skall lägga resurserna för att lyftaupp , skogslänen. Bergslagen och sydöstra ur den vågdal debefinner sig i. Det är det vi måste diskutera i större utsträckning, inte hurolika budgetposter har utfallit under den . Industriministernhänvisar, till en ökning av det regionpolifiska stödet. Det tar jag som ettberöm till oppositionen till att den har hjälpt till här i med attplussa på de stödförslag som regeringen har lagt fram. Det är tack vareopposifionen vi på vissa punkter har fått ökade resurser tillregionalpolitiken. 13SIGGE GODIN (fp): Industriministern säger att han är glad föratt han får erkännanden . Sedan beklagar han sig över att han står såensam och att vi irite hjälper honom genom att kritisera. Min uppgift ärfaktiskt att försöka ta reda på vad regeringen, och främst industriministern,sysslar med när det gäller regionalpolitiken. Industriministern talar vackert om de åtgärder som harsatts in. När jag sedan är bekymrad över hur vi skall leva upp till de insatsersom gjorts i och ställer några mycket hovsamma frågor går det precissom alla gånger tidigare - industriministern svarar inte på mina frågor. främst harkritiserat regeringen för, att den inte svarar på de frågor som ställs. Hur är det med mina funderingar, industriministern? Hurgår det med rekryteringen av nyckelpersoner, tekniker, till ? Kommerman att klara rekryteringen, eller går högteknologin i sank? Vad händer med demedflyttande, om man nu får napp på någon tekniker? Kan industriministern tänkasig att medflyttande får förtur till arbete så att familjen kan flytta? Vadhänder med försöket med nedsatta socialavgifter? Följer man upp det? Kan vi gåvidare? är mycket intresserat av det försöket. Är det positivteller negativt? Det borde vi kunna få ett svar på. Hur går det med fiberoptiken, om man satsar på data iNorrbotten? Sker utbyggnaden även i inland, eller kommer den någongång långt in ? Då kanske det inte finns någon dataverksamhet kvari . Det var några små enkla reflexioner som jag gjorde, men industriministerntycker tydligen inte att de är intressanta. : Hur går det med de andra politikområdena, herrindustriminister? Vi är ju båda bekymrade över att andra politikområden drartillbaka. Då hjälper det inte hur många miljoner eller miljarder industriministernsatsar i glesbygden. Då blir det ändå minus i slutändan. kommer attfortsätta att ställa dessa frågor. Vi hoppas att få svar, helst . 14ERIK HOLMKVIST (m): Industriministern har medvetet elleromedvetet undvikit att svara på de frågor som jag ställde. Jag skall nämnaytterligare en fråga som han inte heller har svarat på. Sex av de tio störstaenergiförbrukande industrierna i vårt land finns längs : iLuleå, i , MoDo i , SCA och Kema i ,i och Stora i . Sanningen är den att överlevnaden för samtliga dessaföretag hotas om priserna på energi tillåts öka på det sätt som harpresenterat med anledning av en tidigare avveckling av kärnkraften. Det blirNorrland som kommer att drabbas. Jag frågade vilken beredskap regeringen har, vilkaåtgärder regeringen tänker vidta inför en sådan här utveckling och vilkenframförhållning som kommer att visas. Industriministern fann ingen anledningatt svara. Till storstadsområden med problem tvingas de människor somflyttar från glesbygden. Jag konstaterar att socialdemokraterna inte harförrnått att klara politiken vare sig i glesbygdslänen eller istorstadsområdena. De människor som man med sin politik mer eller mindretvingar från glesbygden in i storstadsområdena saknar bostäder, hamnar i socialmisär och riskerar upplösta relationer. Det är socialdemokratisk politik i sinprydno. i har alltid varit i kris,säger industriministern. Ja visst, statliga företag är inte de bäst sköttaföretagen. har svårt att klara sig i konkurrensen. De är trögaoch är inte så kreativa som de privata företagen visar sig vara. Det är kanskeett av skälen till att regeringen nu noga överväger att ta in privata intresseni de statliga företagen, och det tycker vi är bra. Löntagarfondernakan vi inte tänka bort, industriministern. De finns, och så längede finns kommer jag som norrlänning aldrig att acceptera att de skall dräneraföretagen på vinstmedel som eljest skulle kunna användas till offensivasatsningar och skapa jobb. Det kommer att röra sig 1990,herr industriminister. Moderat politik är en politik som inte bygger på socialismoch kollektivism och som inte bygger på regler och tvång. Moderat polidk byggeri stället på de enskilda människornas inidativförmåga, kreativitet och unikamöjligheter att utvecklas. Det vill vi ta vara på, industriministern. Jagsaknar socialdemokraterna därvidlag. Efter detta inlägg av jag mig att han finns närvarande i kammaren då jag vid deninterpelladonsdebatt som jag kommer att ha med och fem-sex andramoderater angrips för mina förslag om att lätta på trycket från Stockholmslänsregionen och för att jag predikar regional solidaritet. Jag utgår från attErik Holmkvist inte skulle ha gjort sina inlägg i denna fråga om han inte menarallvar med att han vill delta i den debatten. Det är en mycket stor och glädjande skillnadmellan vad har sagt i rapporter och uttalanden ochhans inlägg i dagens debatt där han nu t.o.m. säger att han gärna villdiskutera sina förslag med regeringen. Jag är öppen för att närmare diskuteraregionalpolidken med och , och dörren tillindustridepartementet står öppen för den som vill föra sådana diskussioner. Det är en stor skillnad mellan denna väg och den väg somSigge Godin har valt. Han sade att hans uppgift är att ta reda på vadregeringen gör och planerar att göra. Han säger att folkpardet kommer attfortsätta att kritisera och ställa frågor. Jag trodde i min enfald att också enfolkpartistisk riksdagsman hade till uppgift att göra något själv och väckaförslag för att försöka förbättra de olika politikområdena. Var är era förslag?Jag har efterlyst dem tidigare i debatterna. I stället får jag ständigt 20 nyafrågor mot mig om var regeringen står i olika frågor. Jag besvarade i går en fråga från den folkpartistiskariksdagsledamoten . Jag sade då att industriverket för närvarandeutvärderar effekterna av den lägre socialförsäkringsavgiften i ochatt förslag och resultat från utvärderingen kommer . Jag har också i kammaren gång på gång sagt att man på allapolitikområden måste ta ett ökat regionalpolidskt ansvar. Jag tror att jag hargått längre i denna kritik än någon riksdagsman i kammaren. Jag har mångagånger sagt att så irite är fallet . Jag tror att deri hårdarebudgetpolitiken för att komma till rätta med budgetunderskottet har lett tillatt möjligheterna, och kanske också intresset, att ta ökade regionalpolitiskahänsyn har minskat. Det har lett till att detregionalpolitiska stödet, i form av företagsstöd och strukturförstärkningar,fått ta allt för hårda smällar. Därför fortsätter jag att ställa krav och hävdaatt man på alla polidkområden måste ta ett ökat regionalpolitiskt ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:33 ,1986