prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — I skatfeutskoftets betärtkande 41 om vissapunktskatter berörs bl. a. en motion väckt av och , vari yrkas aft smaksatt mjölk och mjölkbaserade drycker skalluudanfas från läskedrycksbeskattnirtg. I reservafiort 2 till utskottets betänkande har centerntillsammans med folkparfiet och reserverat sig för bifall tilldenna mofion. Enligt vår uppfattning är det orimligt att beskatta mjölk, om densmaksatts med frukftillsafs. Juice är undantagen från beskattning med hänsyntill närings-och vitamininnehåll. Vanlig mjölk är av naturliga skäl undantagenfrän skatt. Och detta gäller även om den smaksatts med choklad, kaffe eller te.Varför skall då mjölk med frukftillsafs belastas med skaft? Från början berordet förmodligen på ett misstag, och sedart har socialdemokraterna envist vägratatt rätta till detta. Inget enda sakskäl har framförts för att försvaranuvarande regler. Def är verkligen beklagligt att vi år skall befinnaoss i ett så låst Itige. uppgift är iute bara atf stifta nya lagarutan också att rätta till beslut som inte går att försvara eller förklara. Jag yrkar bifall tillreservation 2 i skatteutskottets betänkande 41 samt i övrigt fill utskottefsförslag. 62 BOHAMMAR (vpk): I en motion har och jagföreslagit crt kraffig ökning av skatten på trycksaksrcklam. Utskottet anseratt detta skulle "förrycka" förhållanderta på reklammarknaden. Ja,def är just det som är vitsen med vårt förslag. Utskottet tycker aft det ärolämpligt, medan vi i vpk anser aft det är i högsta grad lämpligt. Tidningsannonscrrta har lärtge varit den helt dominerandeformen av reklam i vårt land, och denna reklam har inte bara betalat sina egnakostrtader utan också lämnat ett stort bidrag till tidningarnas ekonomiskamöjligheter aft utkomma och informera medborgarna i viktiga samhällsfrågor ochandra angelägenheter. Detta positiva konstaterande kan man göra, även om manfrån principiella utgårtgspurtkter starkt måste beklaga pressensreklamberoende. Men skall vi ha reklam - och det har vi ju i vårt land - så ärpressreklam den bästa formen. 1935 stod pressreklamen för av den dåvarandetotala reklamkostnaden i samhället. Trycksaksreklamen utgjorde då endast ca10-15 %. I slutet av 1970-falet hade pressens andel av inkomsterna på reklamminskat till av de totala reklamkostnaderna. Trycksaksreklamen ökade undersamma tid till . Denna utveckling förstärks tyvärr som går. Seriösatidningar kommer också ofta på mellanhand genom gratisutdelade 6 protokoll 1986/87:134 Prot.1986/87:134 s:k. annonstidningar. Jag är litet förvånad över attsocialdemokraterna i 2 juni1987 utskottet, som känrter tillpressens problem och som i andra sammarthärtg är , , anhängare av differentierade skatter, icke har velattillmötesgå vår motion. , , Jag är också förvånad över StigJosefsons ställnirtgstagartde. hanstidning och vet vilka stora problem dcrt tidningen Jagtror atf också är medveten om vilka negativa faktorer direktreklamenoch annonstidningarna inrtebär för dert seriösa dagspressen. Vårtförslag skulle kunna ändra på detta förhållartde. Totalkostrtadenför direktreklam ligger på , och det skalljämföras med den totala reklamskatten, alltså också den som tas ut påfidnirtgsannonser. Den uppgår till drygt 500 milj. kr. och anvärtds i huvudsakför selektivt presstöd. Det stödet skulle kunna öka i betydande utsträckning omdirektreklamen beskattades hårdare. Därför yrkar jag bifall till reservation3. 63 (): Vi har kommit till dert årligapunktskatfedebatten. I skatteutskottets betänkande 41 behandlas ett antalmotioner. Det är för välkända frågor som utskottet behandlar ibetänkartdet och som de föregåertde talarna har tagit upp. Lagen om särskild varuskatt är och ändradessenast . Skatten utgår méd av varans pris vid försäljningtill defaljhan-delrt. Detta gäller för kemisk-tekniska preparat, i stort settsådana kosmetiska produkter som brukar kallas för skönhetsmedel. Skaften påsötvaruområ-def, choklad och konfekfyrer, beräknas på varans nettovikt. Enligtbudgetpropositionen beräknas dessa båda skatter tillföra statskassan omkring900 milj. kr. för kommande budgetår. I reservation nr 1 begärs en översyn av punktskatterna medsyfte att avveckla dem som bedöms som mindre motiverade. De varuskatterman åsyftar är den särskilda varuskatten på konfekfyrer och kosmetika. Jag vill påminna reservanterna om att def är ganska precisetf år sedart senast prövade denrta fråga. Utskottsmäjoriteten harinte kunnat finna att några nya argument tillförts detta äreudc.Ställnirtgstagandef från , att den särskilda varuskatten ärstatsfinansiellt motiverad, kvarstår oförändrat. Man får inte bortse från attdenrta skatt tillför statskassan omkring 900 mjlj. Defskulle vara intressant att från reservanterna få höra var man föreslårbesparingar eller hur man på annat sätt skulle ta in denna summa. Jag yrkaravslag pä reservation nr 1. I reservation nr 2 yrkas att smaksatt mjölk m. m. undantasfrån beskattnirtg. Denna fråga behandlade vi också , och den har varitföremål för prövning även . Utskottsmäjoritefen står fastvid sitt tidigare ställrtingstagande, att man irtte bör frångå ankrtytrtingentill tulltaxan vid specificeringert av skattepliktiga drycker. Jag yrkar avslagäven på reservation nr 2. I reservation nr 3 åv vpk yrkas att reklamskattert kraftigtskall höjas och aft en rimlig nivå är . 82 Jag kan hålla med.Bo Hammar om atfdet är beklagligt atf pressens andel avinkomsterna frän reklam mirtskar. Jag vill dock erinra vpk;s reservanter om attdet finns krafter både inom och utanför detta hus som vill avskaffareklamskaften. Den skattesats som gäller för reklamskatten är , ochden fastställdes så sent som . Atf så drastiskt höjareklamskatten som vpk föreslår skulle enligt utskottets majoritet förändrakonkurrensförhållandet på reklammarknaden på ett olämpligt sätt. Avslutnirtgsvis yrkar jag avslag även påreservation nr 3 och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Prot.1986/87:134 . 64MARGIT (); Först till frågan om purtktskatter. Dcrt är - det är alldeles riktigt - mycket noggrantutredd. Det gjorde man som man utredde momsen 1964. Man kortstateradedå atf dert här typen av skatter är mycket dyr att indriva, de äradministrativt olämpliga, de är olämpliga från konkurrenssynpunkt osv. Vi är mycket väl medvetna om dagens statsfirtansiellaproblem - det är därför det i reservationen sägs att man bör göra en översyn avpunktskatterna och avveckla dem. Det är mycket enkelt att se efter vilka sominbringar minst pengar och efter hand avveckla dem. Det är faktiskt egentligenkonstigt atf man fortfarande 1987 behåller någonfing som kom till som entillfällig åtgärd 1941. Reservation 2 gäller mjölk som är smaksatt med fruktjuiceav olika slag. Vi kommer då till de bisarra sakerna i skattelagstiftningen. Defär säkerligen ingen stor statsfinansiell historia atf avskaffa beskattningen päden typen av mjölkdrycker. Jag tror aft man kan fatta ett vist beslut även omman inte följer fulltaxan. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tillreservationerna 1 och 2. 65 BO (vpk); säger att detär gamlavälkända frågor som tas upp. Def är möjligt att det gäller för frågan omsmaksatt mjölk, men jag tror infe att det gäller för våra mycket konkretaförslag i fråga om reklamskatten. säger aft det finns krafter som villavskaffa reklamskatten. Det är möjligt, men det är väl infe särskiltintressant i det här - sammanhanget. säger också att om man förändrar rcklamskatfesatsernaförändrar man också konkurrensförhållandena på ett olämpligt sätt. Det är justdef som är meningen. Det är därför vi har lagt fram vårt förslag. Vi tyckerfaktiskt atf en massa krämare som ger ut kommersiella annonsblad skall betalabetydligt högre reklamskaft än t.ex. seriösa tidningar, typ . Det är avsikten med värt förslag. Vi är långt ifrån ensamma om detta ställningstagande, utande idéer som vi har lagt fram i mofionen överensstämmer i stort sett medinnehållet i den skrivelse som , omfattandejournalister ur alla möjliga politiska läger, har skickat till regeringen. Prot.1986/87:134 Anf. 66 (): taladeom den ärliga punktskattcdebattert. varje fallnär det gäller reservation 2 beror frågarts återkomst på att man fortfarandeinte har framfört något sakskäl för att ha kvar punktskatten i fråga. nämnde vad majoriteten skrivit ibetänkandet, men han tog inte med det som står om att man förutsätter attregeringen fortlöpande prövar om de nuvarande reglerna på ett olämpligt sättinverkar på konkurrensert och lägger fram förslag om ärtdrirtgar som kan varapåkallade. Det är etf halvt medgivande av att man är tveksam till om de reglersom gäller är tillfredsställartde. Tyvärr har mart, trots aft det här gäller crt mycket litenfråga, på något märkligt sätt låst sig. Sunt förnuft talar för att det är orimligtatt på detta sätt beskatta mjölk med frukttillsats. Då borde man väl kunna varaså fri i sitt ställnirtgstagartde att mart kunde rätta till det. Det ärbeklagligt att vi här i skall behöva diskutera den frågan år efterår. bara på grund av att man av prestigeskäl inte vill gä ifrån den ståndpunktman en gång intagit. 67 (): I stället för att föra en principdiskussionom punktskatternas vara eller inte vara begär att vi som äremot punktskatter skall anvisa en annan inkomstkälla när vi vill avskaffa dem.Det kravet framstår för mig som synrtcrligert säreget, eftersom finansministernnyligen drog tillbaka propositiortert om fastighetsskatt, som skulle inbringainte mindre än 2,7 miljarder, och då inte artsåg att det behövde tas in någraytterligare pengar för aft ersätta dessa 2,7 miljarder. Om vi skulle avskaffapunktskatterna och börja med t. ex. dcu pä dcodorartfer skulle def ha mycketlitert statsfinansiell betydelse. 68 (): Frågan hur viskall taiu dessa 900 miljoner ärinte så säregen. Def stora bekymret är att man ökadeutgifterna men irtte såg till atf skaffa sig motsvarande inkomster. Det harstått oss dyrt. Därför tycker vi att mart irtrtan man avskaffar en skattrimligen bör kunrta fala om varifrån pengarna skall tas i stället. Jag beklagar atf jag inte nämnde allt som står ibetänkartdet om dryckesskatten. Jag ville försöka korta neddebatten något. Men precis som Sfig Josefson sade anser utskottet attregeringen får följa frågan och se om det behöver vidtas åtgärder. Det storabekymret i det här sammanhanget för bl. a. och riksskaffevcrket äratt bevaka - def är ju en hel del import med i de här sammanhartgen-och se vaddet crta och def andra är. Det är då lämpligt aft följa tulltaxan, har mantidigare ansett. Allmänt kan jag när det gäller de styrande effekterna avpunktskatterna på godis och smink säga aft de tydligen ökar efterfrågan.Det säljs mer och mer godis, och även kosmetika. De har i varje fall infe fåtteffekten att minska konsumtionen. Avslutningsvis vill jag till säga aft regeringenså sent som 1986 84 tillsatte en utredning omreklamskatt på nya medier m. m. se över endel av den här verksamheten. Men jag tror ändå infe att vi kommer att hamna påde procentsatser som föreslår, utan man får nog tänka sig helt andrasiffror. 69 (); sade att vi av detta exempelser atf intäkter föder utgifter. Om man tar bort irttäkter gäller det att talaom hur man skall skaffa andra intäkter. Jag skulle vilja säga atf det här ärett mycket sedelärande exempel på att man skall vara försiktig rtiedbeskattrting. Man kan sanrtolikt skära rted beskattrtirtgen och dra ned litetgrand pä utgifterna. 900 miljoner är trots allt ingen stor summa - defvisadeBritta Bjelle med ett exempel. 70 (): talar om stora bekymmer ochom en hel del import som sker. Jag vill fråga vad det är för import som sker avfrukttillsats till mjölk. När det gäller ert liten förmån för atf stimulerakonsumtionert av svenska jordbruksprodukter, då är det nära nog omöjligt aftgöra minsta justering. Men när det gäller att belasta jordbruket kan man kommamed förslag som är ganska ödesdigra utan föregåertde varrtirtg och efter att det skett överenskommelse om ett jordbruksavtal. 71 BO (vpk); Jag tycker precis som aftdet är bra att regeringen tillsatt en utredning. Jag är bara förvånad över attutskotfet föregriper den utredrtirtgen. Annars brukar man alltid hänvisa fillpågående utrednirtgar. tar man ställnirtg och säger att vårt förslag är ihögsta grad olämpligt. Man hade åtminstone kunnat göra en litet mjukareskrivnirtg och hänvisat till denna utredning och därmed hållit möjligheternaöppna att ta vissa steg på vägen mot en ytterligare differentierad reklamskatt. Jag beklagar att man inte gjort detta , meu jag hoppasatf dert kommartde utredrtirtgen visar sig klokare än utskotfsmajoritetcn. 72 (); Def är väl ändå att ge punktskatterna litetväl stor betydelse att gå fillbaka och hänvisa till vad en borgerlig regeringgjorde , när vi rtu diskuterar en successiv avveckling avpunktskatterna och förordar att man börjar med en produkt som det storaflertalet i samhället använder, t. ex. deodoranter. Vi har infe sagt att vi kan avveckla punktskafferrta . Vi har sagt atf vi kart börja gä dcrt väg där mart avvecklarpurtktskatterna. Det rör sig om ert mycket begrärtsad kostnad . Att det skett en uppgång av konsumtiortcn av kosmetika äri och för sig inget som talar för att man skall ha kvar punktskatter. Dels vetvi irtte vilka som köper, dels är det onekligen så - jag återkommer till det -att deodoranter är någonting som det stora flertalet människor borde kunna hasom en basvara i hemmet. Då skall vi infe styra den kortsumtiouen med hjälp avpunktskatter. Prot.1986/87:134 Anf. 73 (): 2 juni1987 Herr talman! Till Bo Hamrtiar:Utskottet hänvisar på s, 6 till denna Beskattningen av vinstandelssystem m. m. utredning,men att begära att jag skall lova atf det skall införas skatter på tycker jag är att gå,litet för långt. Till ; Det är riktigt att man också kanminska utgifterna, Def finns partier som är beredda att göra det, Pä vår sidaslår vi vakt om det sociala välfärdssystemet och vill inte ge oss på att sparapå det. Men möjligheten finns naturligtvis. Till ; Det var naturligtvis litet historiajag återgav , När vi skall gå framåt tror jag det är bra atftitta i backspegeirt iblartd och se vad mart gjorde för misstag och vad vi kanlära oss av dem. Det var framför allt detta jag försökte föra fram här. Avslutningsvis till ; Han talar om detta somen jordbrukspoli-tisk fråga, och det kanske vi inte skall gå in på här, fanns en liten artikel där man skrev om lönsamhetenför lantbruket. Rubriken var att def har skett ett trendbrott i lantbruket.Lönsamheten har ständigt försämrats , men har trenden vänt. Jaghoppas det är rätt, för det vore glädjande för oss alla om def går bättre äveni lantbruket. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottefsbetänkartde 38,) Kamrtiaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 42 om beskattningen av vinstandelssystemm,m. Beskattningen av vinstandelssystem m. m. Anf; 74 (); Det borde ligga i socialdemokraternasintresse att gynna de anställdas möjligheter att utan större ekonomiskauppoffringar bli delägare i de företag där de har sin sysselsättning. Så harbeklagligtvis dock inte varit fallet. De anställdas meddelägartde kart ske dels genomvinstandelssystem, som gcrtomförts i mårtga företag, dels gcrtom aft ge deanställda möjligheter aft förvärva aktier i def egna företaget exempelvis vidnyemission. Ytterligare en variartt av aktieförvärv är utgivande av konvertiblaskuldebrev till de anställda, något som har nått en avsevärd omfattning undersenare år. Fördelarnamed dessa modeller är flera, 1, Dcrt Crtskilde kart få etfinflytande som säkerligen upplevs som både större och mera meningsfullt än vad som kan åstadkommas i de anonyma lörttagarfonderna, där den enskilde knappast har någon insyn och inget som helst inflytande, 2, Vinstandelarna och medägandetsom ett aktieinnehav innebär medverkar till att öka de anställdas ansvar och känsla för dét egna företaget, 3, Vi anser det också mycket värdefullt aft det enskildaägandet och inte Of. minst det enskilda sparandet ökar,och detta sker genom en utveckling av vinstandelssysfemefoch medägandet i aktier. Mot bakgrund av de här angivna fördelarna är det mycketolyckligt att regeringen går åt rakt motsatt håll och avser att vid kommandeårsskifte belägga företagens bidrag till vinstandelsstiftclser med bådearbetsgivaravgifter och allmärt löneavgift. Detta förslag behandlas emellerfidför närvarande i socialförsäkringsutskottet, varför den debatten kommer upp ikammaren vid ett senare fillfälle. Ett annat steg i negativ riktnirtg är attdcrt socialistiska majoriteten i skatteutskottet hos regeringen begärt enutredning syftande till skärpt beskattning av anställdas konvertibelköp. vinstdelning och artställdas aktieförvärv ett par tidigare tillfällen debatterats här i kammaren, och kommer snartupp igen, varför jag nöjer mig med att nu yrka bifall till de bådareservafioner som kräver gyrtnsammare regler för förelagsanknutnavinstandelssysfcrti och lindring i beskaftningert av anställdas aktieköp. 1986/87:134 2junil987 Beskattningen av vinstandelssystem m. m. 75KJELL (); Det tjänar inte mycket till att gråta överspilld mjölk, men när man står här med detta ärende fiamför sig kan man infeuudgå att tartkarrta söker sig fillbaka fill den tid när folkparfiet somivrigast lartserade tanken på del i vinst, kan man knappast tala med någon företagsledare avdignitet utan att vederbörande betortar viktert av att de artställda beredsmöjlighet till meddelägartde i företagert. Hur hade ägartdet, herr talman, tillsvenskt rtäringsliv sett ut om folkpartiefs tankegångar från 1960-falet vunrtitanklartg? Hur hade mofivafiortcn och arbetsklimatet varit i företagen? Ja, det tjänar som sagt inte mycket till att gråta över spilldmjölk, men frågorna inställer sig likväl. är som alla vet sakläget det attden crttusiasm som lade i opinionsarbetet för meddelägandeför de anställda inte mötte samma gensvar i andra kretsar. Sanningen att sägaså fick ovétt från snart sagt alla håll på dert fiden. Och på denresart är vi fortfarande, även om en betydande förändring skett i vissakretsar. Det betänkartde vi nu behandlar bär syrt för sägcrt. Detpräglas verkligen infe av någon förståelse för de positiva effekter som ettutbrett meddelägande kan skapa ute på arbetsplatserna. Nej, herr talman, irtomdet socialdemokratiska partiet agerar man ståndaktig soldat. Därmed är man också i betydartde grad i otakt med sinaegna medlemmar. Det är egentligen närmast ett under att socialdémokraterrta såstyvnackat kan kuva den entusiasm som finns hos de anställda vid företag medvinstdelningssystem. Men, herr talmart, det kollektiva tänkandet är försocialister viktigare än allt annat. Därför har vi också tvångsuttaxerirtgarur företagert fill uppbyggnad av kollektiva löntagarfonder med centraliseradstyrning. skapar man crt centralstyrd maktkoncentrafiort istället för att, som vi folkpartister vill, sprida ägande och inflytartde medökat ansvar och intresse för företagets verksamhet och lönsamhet. För socialdemokrater är en fullständig befrielse frårtskatter och arbetsgivaravgifter för kollektiva lörtfagarfortder lika rtaturligsom en fullständig och total skattskyldighet för ertskilda vinstandelssystem.Logiken i detta förhål- Beskattningen av vinstandelssystem m.m. lartdekart mart uppcrtbarligen infe ha skänkt många tankar. handlar det ju försocialdemokraterna inte om logik, utau det hartdlar om atf förändra samhället isocialistisk riktning. Det är därför som socialistiska löntagarfonder ochfrivilliga vinstandelssystem behandlas och beskattas så olika. Vi i folkparfiet vill avskaffa löntagarfonderrta. I ställetvill vi uppmurttra vinstandelssystem på företagsnivå liksom meddelägande för deanställda i de företag där de arbetar. Självfallet skall virtstartdelssystemvara frivilliga och utformas på det sätt som företag och artställda kan enas omlokalt. Samhällets insats bör ertligt vår mertirtg bestå i atf skapagyrtrtsamma skattemässiga förutsättrtingar så att vinstdelningssystemstimuleras. Regeringen har i stället lagt förslag om arbetsgivaravgifter påvinstandelar. Vi avvisar självfallet detta förslag som verkar i rakt motsattriktning mot vad vi anser önskvärt och lämpligt. betalar inkomstskatt på räntoroch utdelningar, realisationsvinstskatt och förmögenhetsskaft. Det innebär attden är starkt missgynnad jämfört med t, ex, allemansfonder och löntagarfonder.Vi menar att den bör behandlas på samma sätt som allemansfonderna. Anställda som köpt aktier i det egna företaget hartidigare blivit "förmårtsbeskattade" på så sätt att skillnaden mellanemissiortskursen och kursen vid marknadsintroduktionen beskattats som inkomstav tjänst. Förmånsbeskattningen har avskaffats under bl, a, följandevillkor. Den anställdes förvärv skall ha skett på samma villkor somallmänhetens förvärv. De anställda får tillsammans med tidigare aktieägare inteteckna av antalet nyutgivna akfier, och varje anställd får inteköpa för mera än . Inom anser vi aft det enda villkor som behöverställas upp är att de anställda förvärvar akfier på samma villkor somallmänheten, Alla övriga begränsningar bör slopas. Med härtvisning till vad jag sagt yrkarjag bifall till reservationerna 1 och.2, 76 (); I två reservationer yrkar utskottetsmoderater och folkpartister bifall till ett antal motioner om skattelättnaderför de grupper av anställda som antirtgcrt åtrtjuter överenskommen rätt tillvinstandel i sitt företag genom s.k, vinsfandelsstiftelse eller erbjuds köpaakfier i det egna företaget. Likartade motioner har vid etf flertal tillfällenbehartdiats av kammaren . Flera motionärer har tagit upp frågan om beskattning avvinstandelsstiftel-serrta. Med härtvisrting till bl, a, allemanssparandct ochlöntagarfonderna yrkar man att vinsfandelssfiftelserna bör befrias från skaftpå avkastning, förmögenhet och reavinster. Motivet anges vara de positivaeffekter man vill tillskriva vinsfandelssysfemen, i form av ökat inflytartdeoch ansvar för de anställda, och ett ökat sparande. Det råder enighet om angclägenhctcrt av att öka detertskilda sparartdet. Men av den anledningen kan vi inte instämma ireservanternas uppfattning, att vissa grupper av anställda, som redan harförmånen att arbeta i framgångsrika och vinstgivande företag, skall gesytterligare förmåner. Ersättrting för utfört arbete bör, oavsett i vilken formdcrt utges, i princip betraktas som lön. Samhällets åtgärder för att stimuleraett ökat sparande måste vara generella och öppna för alla. Här kan vi instämmai särskilda yttrande till detta betänkande, där man säger:"Sparstimulanserna bör i största möjliga utsträckning utformas så att allainkomsttagare kan ha möjlighet aft få del därav," Jag yrkar avslag på reservation nr 1, I den andra reservationen yrkar ochfolkparfiet bifall till motionärernas krav på en lirtdrigare beskattning avanställdas köp av aktier i det egna företaget, Ävcrt i detta sammarthärtg är, enligt vår mening, deförmåner som erbjuds i samband med aktieförsäljningen fill de anställda attbetrakta som en löneförmån. De förmåncrsom erbjuds i förhållande fill detmarknadsmässiga värdet bör därför i princip bli föremål för beskattning. Vid fidigare behandling av frågan har dock vissa undantagmedgivits. Fr, o, m, taxering gäller i vissa fall undantag frånförmånsbeskattning vid anställdas förvärv av aktier i det bolag där de äranställda. Undantaget gäller under förutsättning att förvärvet skett på sammavillkor som gällt vid försäljning till andra än anställda och aktieägare.Vidare får de anställdas förvärv inte överstiga av det utbjudna antaletaktier, och den enskildes köp får infe överstiga . Aktierna får inteheller vara noterade på eller på den s.k. OTC-markrtadcrt. Skälet för dessa urtdarttagsregler är. främst denosäkerhet som kan råda i fråga om värderingen av dessa aktier och att enbeskattning därför i vissa fall kan framstå som stötande. Att undantagsreglernagetts en'volymriiässig begränsrtirtg skall ses mot def förhållartdet att dethär rör sig om ert förmån som endast kan komma crt begränsad andel anställdatill del.