prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Till hjälp för idrottsarrangörerna har Televisionutarbetat en samling med regler för. reklam i samband med TV-sända evenemang.Ett syfte med dessa regler, som företaget självt svarar för, är att förhindraatt sportsändningar måste inställas därför att de står i strid med kravet påopartiskhet. Regeringen eller dess enskildamedlemmar har ingen befattning med innehållet i enskilda TV-program, Detsammagäller givetvis för TV-bolagets interna regler. Någon anledning att ändra pådet grundläggande opartiskhetskravet finns givetvis inte. 98STEN i (m): Jag ställde en fråga till.statsrådet om hanville medverka till att reklamreglerna kring TV-sändningar blev begripliga. Avsvaret framgår att han inte vill medverka till det. Är det någonting, herr talman, som är obegripligt såär det faktiskt reklamreglerna kring TV-sändningar. Om namnet på en tidningstår väl synligt påen fotbollsarena, så är det tillåtet. Men om orden "köp" eller"läs" Prot. 1986/87:105 står framför namnet, då kommer det röda kortet fram. O/n reglerna för reklam i TV-utsändningar Det som gjorde att jag tog initiativ till en fråga var enaviserad TV-utsändning från en travtävling i för 14 dagar sedan.Sändningen blev stoppad på grund av att det fanns en skylt vid travbanan med entext som talade om att man var välkommen till en viss stad. Den här skyltenskulle i vissa fall kunna komma emellan kameran och de tävlande hästarna. Detargumentet kan man i och för sig goda, men man förvånas när man sedan följer enishockeymatch i TV och ser att namnen på företag och tidningar är inlagda iisen, där kameran befinner sig. Jag kan tala om en sak, herr statsråd: Det är inte barajag som tycker att reglerna är obegripliga. Det finns säkert många människorutanför det här huset som har samma uppfattning. Jag är förvånad över attstatsrådet inte vill medverka till att reglerna blir litet lättbegripligare. Det är trots allt så alt när vi skapar bestämmelser ochlagar, både i och utanför detta hus, skall det finnas någon logik ochkonsekvens, I det här fallet saknas de två ingredienserna, förebrår mig för att intevilja medverka till att reglerna för reklamskyltar som kan finnas påsportarenor blir begripliga. Jag vill hävda att de reglerna faktiskt ärbegripliga - för dem som har anledning att fundera över dem, och det är de somär arrangörer av tävlingarna. De har till sitt förfogande en mycket noggrannhandledning, som talar om exakt vilka regler som gäller. De har ocksåmedhjälpare som kan tala om för dem vilka regler som gäller, så det vet de. Det förhållandet att varje enskild tittare inte kanreglerna är faktiskt av mindre betydelse. För mig som kund när jag köper äppleni en fruktaffär är det ganska likgiltigt vilka affärsöverenskommelser som kangälla mellan leverantören av äpplena och handlaren. Det intressanta för mig ärdå att köpa äpplena. Tittar jag på en TV-utsändning av ett idrottsevenemang, såär det viktigt för mig att få se idrotten, och jag utgår från att de avtal somfinns mellan TV-företaget och arrangören av idrottstävlingen har träffats påett riktigt sätt. Där finns det klara och entydiga regler. Det förekommer ofta en diskussion där man försöker göragällande att detta skulle vara något som bara händer i därför att vihar en reklamfri television. Såärdet faktiskt inte. Vi är befriade från enmycket stor del av den här typen av diskussioner just därför att vi ärreklamfria. är nämligen - vilket är ett ganska bra exempel - det endaland där yttrandefriheten i televisionen är så stor att en schlagerförfattaret. o. m. får använda ett firmanamn i en schlagertext. Skall man sjunga enschlagertext med utomlands, måste man betala för det, och den textenblir förbjuden i en allmän schlagertävling. I är det faktiskt tillåtet. 100 i (m): Till skillnad från statsrådet skall jag inte peka ut något enskilt företag och ge det PR i . kvarstår frågan: Var ligger det begripliga, konsekventa och 57 Prot.1986/87:105 logiska i ätten skylt på en travbana som i vissa fall kommeremellan kameran och detävlande hästarna är förbjuden - då ställer man in sändningen - men när däremotett firmanamn för en tidning eller ett företag är ristati isen på enishockeybana tillåts utsändning? Det är möjligt att min fattningsförmåga inte är av denkvalitet som statsrådet förutsätter, men i så fall kan jag tala om att mångasvenskar är med i samma klubb som jag. Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:11om studiesocialt stöd m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). Studiesocialtstöd m. m. 101 (): betänkande1986/87:11 om studiesocialt stöd presenterar inga större förändringar på detstudiesociala området - utom på en viktig punkt, nämligen i form av etttillkännagivande till regeringen att äktamakeprövningen vid återbetalning avstudiemedel bör slopas. I denna fråga är utskottets ledamöter från moderatasamlingspartiet, , och kommunisternaeniga om att förslag bör föreläggas så att ändrade regler kan träda ikraft . Låt mig bara konstatera att socialdemokraterna iutskottet nöjer sig med nuvarande orättvisa förhållanden. Jag är säker på att landets studerande kommer attvärdesätta denna reform och betrakta den som en viktig jämställdhets- ochrättvisereform. Individens rätt till ekonomisk självständighet bör ju gällaäven inom studiestödsoinrå-det. Många har tvingats avstå från studierpå grund av att återbetal-hingskraven är mycket hårdare, om man råkar vara giftmed en person som på papperet har hög inkomst. kommer studiemedelskommittén attpresentera sitt förslag till ett nytt studiefinansieringssystem. Jag villtillägga att vi länge har väntat på det förslaget. Vi i moderatasamlingspartiet har redan tidigare angett vissa riktlinjer beträffande detframtida studiestödet. Vi anser t. ex. att ett generellt studiemedelssystem äratt föredra framför ett system som tar hänsyn till ålder, bostadskostnader ochsocial situation - dvs. ungefär som det socialdemokratiska förslag som ladesfram och som förkastades av remissopinionen. Att totalbeloppet för studiemedlen bör höjas torde alla vara överens om. Dessutom är det viktigt att formerna för återbetalningenses över. är förhållandena nämligen sådana att skulden inte blir mindreefter utan i stället ökar den beroende på konstruktionen av villkorenför återbetalning. Det är ytterst viktigt att vi får ettstudiemedelssystem som inte avskräcker unga människor från att studera påheltid vid våra universitet Knappa studiemedel och förhållandevis låga löner för mångaakademikeryrken tillsammans med vårt progressiva skattesystem gör att detsannerligen inte blir särskilt attraktivt för unga människor att välja högskolestudier.Många föredrar helt enkelt kortare studier framför att sätta sig i skuld - skulder som de sedan får dras med ända upp i50-årsåldern, De kan ju ändå inte räkna med att få någon särskild lön förmödan. Om ungdomarna ser till den s, k. livslönen, finns det sannerligen intesärskilt mycket som talar för långa högskolestudier. Inte minst den aktuelladebatten om bristen på sökande till sjuksköterskeutbildningen exempelvisvittnar om detta förhållande. Alla väntar vi nu med viss otålighet på den kommandeutredningen och hoppas att får ett bra förslag att taställning till. Härmed övergår jag, herr talman, till att tala litet omvåra reservationer. De flesta är av gammalt välkänt märke. Inte mindre än 22 reservationer och ett särskilt yttrandehar avgetts. Jag ber redan nu att få yrka bifall till reservationerna 1, 7, 8,13, 16, 21 och 22. I reservation 1 framhåller vi moderater att det är viktigtmed internationella kontakter i form av studier utomlands. Vi anser därför attstudiebidrag skall kunna utgå under ett års studier på gymnasienivå utomlandssom ett första steg mot en ökad internationalisering. Vi anser också attregeringen bör lägga fram ett förslag för om detta. Reservationerna 2, 5 och 11 gäller medelsanvisning vidberäkning av studiemedel, under förutsättning av bifall till några avreservationerna 1-4 i socialförsäkringsutskottets betänkande 10 rörandetilläggsbelopp till basbelopp. Men, herr talman, den frågan har vi alldelesnyligen avgjort och voterat om. Därför gäller inte dessa reservationer. 1 reservation 7 anser vi reservanter att det s. k.fribeloppet bör ändras, dvs. att studenterna skall ha rätt till störreextrainkomster utan att detta inkräktar på studiemedlen. Nuvarandefri beloppsregler ger också stora marginaleffekter. Vi anser att kravet på en givenstudietakt är tillräckligt för att förhindra att extraarbete tar för stor delav den studerandes tid i anspråk. Därför menar vi att fribeloppsgränserna bör höjas riied fr. o.m. Vi har föreslagit att medelsanvisningen skall ökasmed 10 milj. kr. för att den här reformen skall kunna finansieras. Dessutomanser vi att regeringen bör lägga fram ett förslag med dettaytterligare anslag som grund. I reservation 8 understryker vi moderater ochfolkpartisterna i utskottet att det är viktigt att förbättra möjligheterna förunga människor att bedriva högre studier utomlands. är möjligheterna attfå studiemedel från för studier vid ett icke nordiskt lärosäte små. Detär främst när det gäller s. k. bristutbildning, dvs. sådan utbildning som integes i eller när det inte finns tillräckligt antal platser i förhållandetill uppskattat arbetsmarknadsbehov, som studiemedel för studier i utomnordiskaländer kan erhållas. Vi anser att de internationella kontakterna börunderlättas och att nya regler bör skapas. 1 reservation 15 har utskottets moderater följt upp enmotion av , där han föreslår en morot till de studerande i form avavskrivning av Studiesocialt stöd m. m. Studiesocialt stöd m. tn. studieskulderi samband med vissa studieprestationer. För att stimulera till längre studierkunde t. ex. införas en viss procentuell nedskrivning av skulden vid engrundläggande akademisk utbildning på 120 poäng och med en ökad procentsats vidytterligare utbildning eller studieprestation, t. ex. en doktorsexamen. Kanskekunde också en tidsgräns för examen föreskrivas för att en avskrivning skallmedges. Vi reservanter anser att denna idé bör prövas och vill ge studiemedelskommitténvidgade direktiv i enlighet med detta förslag. I reservation 16 återkommer vi moderater med vårabesparingsförslag inom vuxenstudiestödsområdet. Vi anser att 177,2 milj. kr. avden s.k. vuxenutbildningsavgiften, utöver den av regeringen föreslagna summan,bör filiföras anslaget C 4, som gäller bidrag till studieförbunden. Härigenomavlastas statsbudgeten en icke oväsentlig summa. Återstående medel förvuxenstudiestöd, 814,9 milj. kr., bör fördelas med 603,9 milj. kr. för särskiltvuxenstudiestöd, 57 milj. kr. för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och154 milj. kr. för korttidsstudiestöd, som är den nya termen. Däremot bordetinte längre anvisas medel för kostnader för uppsökande verksamhet ochutbildning av studieorganisatörer, då det tidigare gjorts stora satsningar pådessa områden, I reservation 21 kräver vi moderater en ytterligareutvärdering och översyn av vuxenstudiestödet. har vid enundersökning av vilka kurser som de kollektiva internatbidragen används tillfunnit att av LO-gruppernas och av TCO-gruppernas ansökningaravser icke fackliga kurser. Majoriteten av ledamöterna i vuxenstudienämnderna utses avde fackliga organisationerna, och har ansett att dennasammansättning innebär en risk för att ledamöterna uppfattas som företrädareför partsintressen. Mot denna bakgrund finns det all anledning att ifrågasättaom reglerna för vuxenstudiestöd verkligen innebär att stödet går till denavsedda målgruppen, I reservation 22 anser vi moderater att den nuvarandenivån på timersättningen, , , är tillräcklig för deltagande igrundvux och grundläggande utbildning i svenska för invandrare, och till följdhärav kan det göras en besparing med 3 milj, kr. Låt mig så, herr talman, uttrycka glädje över ett parsaker, nämligen att utskottet har enats om en uppräkning av bidragen tillstuderandehälsovården med hänsyn till löne- och prisökningarna. Dennauppräkning är alldeles nödvändig, om den nuvarande ambitionsnivån skall kunnabibehållas. Det är också glädjande att utskottet biträder motion Sf424av m, fl. med förslag att vissa rörelsehindrade skall likställasmed synskadade när det gäller tal- och produktion avstudielitteratur. Den beräknade merkostnaden på 1 milj. kr. är en ringa kostnadjämfört med angelägenheten av att ge dessa elever bästa möjliga stöd för attgenomföra en utbildning. , herr talman, några ord om det särskildayttrandet från oss moderater. När det särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa, SVUXA, infördes sade regeringen att detta skulle bli en tillfälligstödform. krävs i en socialdemokratisk motion att det skall bli en permanentstödform. Visserligenhar utskottet inte denna uppfattning, men jag vill erinra om att detta varprecis vad vi moderater varnade för när det nya stödet infördes. Vi anser ilikhet med utskottet att regeringen bör följa utvecklingen noga och göra enutvärdering av det framtida behovet av och syftet med stödformen. Vid en sådanutvärdering och prövning är det emellertid nödvändigt att regeringen ocksåprövar andra möjliga lösningar, främst inom arbetsmarknadspolitikens ram. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan på alla de punkter där inga reservationer föreligger. Prot, 1986/87:105 Studiesocialt stöd tn. 102BARBRO (): Det betänkande som vi nu diskuterar behandlardet studiesociala stödet och innehåller, som sade, inte mindreän 22 reservationer och ett särskilt yttrande. stödjer 6 avreservationerna. När senast behandlade detta ämnefanns en gemensam folkpartistisk-moderat reservation angående äktamakeprövningen.Då beslöt att bifalla reservationen, vilket alltså innebar attäktamakeprövningen vid beräkningen av avgiftsunderlaget för återbetalning avstudielån skulle avskaffas. fick regeringens uppdrag attlämna förslag till hur avskaffandet skulle genomföras. Något förslag har ännuinte kommit, endast ett betänkande. En majoritet i utskottet anser, vilket framgår av dagensbetänkande, att tiden nu är mogen för att äktamakeprövningen skall avskaffas,vilket sker fr, o,m, , har i reservation 4 föreslagit att, somdelfinansiering av reformen, återbetalningsreglerna ändras så, attåterbetalningen av lån som utbetalas fr, o, m, påbörjas ettkalenderår då man senast lyfte studiemedel, I.dag börjaråterbetalningen först . har arbetat för att gestudenter bättre möjlighet att studera utomlands. är möjligheterna atterhålla studiemedel från för studier vid icke-nordiskt lärosäte små.Det är främst när det gäller s. k. bristutbildning, dvs. sådan utbildning sominte ges i eller som inte har tillräckligt antal platser i förhållandetill uppskattat arbetsmarknadsbehov, som studiemedel för studier i utomnordiskaländer kan erhållas. , , har fidigare föreslagitvissa förbättringar för erhållande av studiemedel för utlandsstudier, blandannat s. k. platsbristutbildningar, men förslaget avvisades av såväl regeringsom riksdag på grund av, som det hette, det "statsfinansiella läget". anser att den ökade förståelse för utländskaförhållanden och de erfarenheter som studier utomlands ger är till nytta, intebara för de studenter som får möjlighet att studera utomlands, utan också förSverige, när de återvänder och börjar sin yrkesverksamhet här hemma. Vi föreslår därför att regeringen skall lägga fram förslagtill nya regler, som underlättar för studerande att få studiemedel för studierutomlands. Jag yrkar därför bifall till reservation 8. Studiesocialt stöd m. w. synes det föreligga en bred politisk enighet om atten del av studiemedlen skall bestå av marknadsmässiga lån. anser,att den delen bör lyftas ut, ur statsbudgeten. Endast den del som motsvararstatssubventionen bör tas med i budgeten. Det kan ske genom att CSN ges rätt att emitteraobligationer eller genom att bankerna åtar sig att själva ställa erforderligamedel till förfogande. Det skulle innebära att anslaget kan minskas med 3,2miljarder kronor. Detta framgår av reservation 12, som jag således yrkar bifalltill. Enligt bedömning behövs ingen stor vidgningav kostnadsramen för att åstadkomma en bra studiemedelsreform. Vi anser attstudiemedelskommittén bör få ändrade direktiv så att den ges möjlighet attföreslå en reform som kostar mer än nuvarande system. Totalramen förstudiemedel bör höjas till 155 av basbeloppet, och bidragsdelen bör vara20-30 % av totalramen. Detta framför vi i reservation nr 14. Resurserna för vuxenstudiestödet är begränsade ochfinansieras med arbetsgivaravgifter. För att få utrymme för höjd ersättningtill studerande -främst familjeförsörjare - som avstår från inkomst för attbörja studera, differentieradesdetsärskilda vuxenstudiestödet fr. o. m,/85, För att få den högre ersättningen, avutbildningsbidraget, måste man vara berättigad till ersättning från erkändarbetslöshetskassa. Differentieringen innebär att de kvinnor som varit hemmaoch vårdat barn inte kan få det högre beloppet även om de är kortutbildade. Vianser, att en utvärdering bör ske av hur särskilt kvinnorna drabbats av dennareform. Jag yrkar bifall till reservation nr 19, , herr talman, vill jag ta upp det kollektivaansökningsförfarandet när det gäller internatbidraget. Redan förra åretföreslog att det endast skulle gälla för handikapporganisationer. Vi har styrkts i vår uppfattning härvidlag, eftersom detvisar sig, precis som vi befarade, att det endast är en liten del av dem somsöker som erhåller medel därför att resurserna är för små. Och så skall ändåpåpekas att reformen är ny och att informationen från CSN gick ut mycket sent,varför det är troligt att många inte vetat om att möjligheten funnits. Ju flersom får vetskap om reformen, desto mindre procent av ansökningarna kommer attkunna bli beviljade, . Jag tycker det är beklagligt att socialdemokraterna, somanser att handikapprörelsen är "deras folk", inte vill prioriteraunga, aktiva handikappade framför ålderspensionärer. missunnarinte ålderspensionärer möjligheten att delta i studiecirklar av olika slag. Vitycker tvärtom att det är bra att även pensionärer är aktiva, men förutsätteratt deras studieverk- samhet finansieras på annat sätt,t.ex. Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna 4, 8,12,14, 19 och 20. 103RUNE (): Jagskall börja med att citera några rader urett par brev. Det första är ställt till statsminister och detlyder: "Jag känner mig tvingad att åter aktualisera frågan omstudiemedelsskulderna. De håller på att göra mig desperat. De är absolut enskamfläck för , välfärdsstaten. Eftersom min ekonomi, min sociala situation somensamstående förälder och mina höga skulder (kr, 130 000) resulterat i att jaginte klarat de årliga avgifterna, har kronofogdemyndigheten övertagitinkasseringen av skulderna. Eftersom jag klarar inbetalningarna lika dåligtmed ny inkasserare, blir jag satt på tvångsutmätning i lön. Detta innebär attde uppmanar min arbetsgivare att dra allt som överstiger fastställtexistensminimum, en summa som ligger lägre änsocialbidragsnormen i kommunen," Och litet längre ner skriver bervskrivaren: "Jagönskar att regeringen fastslår övergångsregler som tillåter oss med storaskulder och korta återbetalningstider en skälig levnadsnivå," Det andra brevet är ställt till studiemedelskommittén ochinleds med orden: "Ärade ledamöter! Jag börjar bli desperat. Medan niutreder och tänker samlas problemen," Och brevskrivaren fortsätter islutet av brevet: "Jag önskar att ni omgående skapar'övergångsregler" i avvaktan-på utredningen för att inte vår situationskall göras helt ohållbar," Båda breven är skrivna av , socialsekreterarei kommun. Hon är en i en snabbt växande grupp av återbetalare som inteklarar av att betala tillbaka sina studielån. Av dem som påbörjat sin återbetalning är det ca 8 000som har en avgift överstigande . Bland samtliga återbetalare, såvälgamla som nya, är det 2 600 som har avgifter . Studerar man skuldbilden för samtliga som finns istudiemedelssystemet finner man att vi har 75 000 personer som har skulderöverstigande . Av dessa har 2 000 skulder på . eller mera.Gruppen ökar i antal genom att alla som finns i systemet ännu intehar avslutat sina studier. Det var den här alarmerande bilden som fick oss icenterpartiet att utarbeta ett åtgärdsprogram för dem som harstora skulder och svårigheter att betala tillbaka. Vi föreslog också ett nyttstudiemedelssystem , som skall förhindra en stor skuldsättning. I motionen Sf401 av m. fl. har vi utvecklatvåra förslag . Vi föreslår en halvering av återbetalningarna för dem somhar de lägsta inkomsterna, så att av det avgiftsunderlag somöverstiger 3,5 gånger basbeloppet behöver användas.för återbetalning. Hänsyn vid återbetalning tas bara till ett barnunder . Att vårda eller försörja två eller flera barn anses tydligenkosta lika mycket som ett. Vi tycker självfallet att det i stället borde varaförsörjningsbördan som ligger till grund för uppskovsgränsen. Därför föreslårvi att avdrag vid fastställande av avgiften skall få göras även för barn med ett basbelopp och för varje ytterligare barn medett halvt basbelopp. Vi föreslår ett avskaffande av makeprövningen vidåterbetalning. När det gäller den sistnämnda punkten finns det glädjande nog enmajoritet i utskottet för ett avskaffande. När det gäller de båda första punkterna skriverutskottsmajoriteten på' s. 15 i betänkandet att genomförandet av förslagen bådeskulle bli kostnadskrävande och innebära inskränkningar istudiemedelskommitténs arbete. Studiesocialt stöd m. m. Studiesocialt stöd tn. det ärklart att vill man ingenting göra åt de akuta återbetalningsproblemen är detbekvämt att hänvisa till utredningens arbete. Det är här på sin plats attpåminna om tänkvärda ord "Jag börjar bli desperat. Medan niutreder och tänker samlas problemen," I studiemedelskommitténs direktiv står att olika angelägnabehov får vägas mot varandra, men utredningen får inte leda till ökadekostnader för staten eller kommunerna. Det finns som jag tidigare redovisatuppenbara behov av akuta åtgärder som lindrar återbetalningsbördan för vissa grupper.Samtidigt behövs ett nytt studiemedelssystem som förhindrar en storskuldsättning. Enligt de direktiv som utredningen arbetar efter skall manåstadkomma båda sakerna utan att det kostar mera. Den ekvationen går inte ihop. Därför har vi från sida krävt att ramen förstudiemedelskommitténs arbete skall vidgas. Kommittén skall kunna lägga framförslag som kostar mer än dagens system. Det gör vi därför att vi anser att ettgenerösare studiemedelssystem totalt sett blir samhällsekonomiskt lönsamt, I reservation 15 har vi närmare utvecklat hur de vidgadedirektiven skall se ut. Vi förordar som bekant att det nuvarandestudiemedelssystemet ersätts med en studielön. Studielönen skall vara avstorleksordningen ett basbelopp och vara beskattad. Det innebär att enautomatisk justering av studielönen sker med hänsyn till övriga inkomster. Vi anser det också rimligt att litteraturkostnaden, somvarierar kraftigt mellan olika utbildningar, blir avdragsgill. De studerandesom behöver en komplettering till studie- och ferielön kan enligt vårt förslagerhålla statsgaranterade lån av basbeloppet. Räntan på de lånenskall vid återbetalningen motsvara halva marknadsräntan. Tyvärr har vi bara i fråga om enpunkt-äktamakeprövningen - fått gehör i utskottet för våra förslag tillförbättringar. Den pågående utredningens möjligheter att lösa samtliga problemsom man har givit utredningen i uppdrag att lösa är, som jag redan tidigarevisat, starkt begränsade. Det är därför knappast någon djärv gissning om manförmodar att studieskuldernas storlek och vissa återhetalares situation blir enåterkommande fråga för även . Jag yrkar bifall till reservationerna 9, 15, 18 och 20, 104MARGO (vpk): Den enda rimliga studiefinansieringen ärstudielön. Vpk avvisar de synsätt som gör gällande att en sådan reform skullemedföra orimliga kostnader för statsbudgeten. Ett införande av studielön måsteses som en bra investering. Hela samhällsutvecklingen är beroende av utbildningoch forskning. Studielön är det enda system som garanterar alla som så önskaren utbildning efter intresse och förutsättningar utan ekonomiska avväganden.