prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi avser delånekungörelser som tillkommit före den nu gällandebostadsfinansieringsförordningen . När regeringen på olika sättförsöker hitta former för att stärka budgeten genom skattehöjningar, genomreduceringar på kommunsektorn osv., så är det märkvärdigt attsocialdemokraterna inte kan tänka sig att gå med på vårt förslag. Ettgenomförande av förslaget skulle för nästa budgetår spara ungefär 350 milj. kr.Det gäller räntebidrag som utgår till fastigheter som är byggda för 12-15 årsedan till en kostnad på . När detgäller dessa borde det finnas möjligheter att betala kostnadernafullt ut. Andra besparingsåtgärder som skulle kunna genomföras äratt slopa hyresförlustgarantierna, de temporära hyresrabatterna,kvarboendegarantierna etc. Allt detta har satts in för att ökabostadsproduktionen i de områden som är ekonomiskt starkast i landet och somenligt vår mening borde klara finansieringen härvidlag själva. Det är vidare viktigt att försöka minska det antal reglersom styr bostadsbyggandet och bostadspolitiken. Dit hör markvillkoret. Dettainfördes under andra förhållanden. Socialdemokraterna har upprepade gångerundantagit småhusen - dessa har inte omfattats av markvillkoret. Vi för vår deltycker att markvillkoret helt kan slopas. I utskottet här man diskuterat frågan om en översyn avaktieutdelning när det gäller allmännyttans grundfond och aktiekapital. Vianser att principen måste vara att ägaren, dvs. kommunen, skall bestämma vilkaavkastnings- krav man har på det kapital som ställts till förfogandeför ett allmännyttigt bostadsbolag eller grundfonden för en stiftelse. Det ärklåfingrigt att härvidlag försöka gå in i den kommunala självstyrelsen. Dettamåste vara en sak som kommunerna själva avgör, så att det också skapas rättvisamellan de människor som bor i kommunen. Det är som sagt kommunerna som skallavgöra vilka krav på avkastning på kapitalet som skall ställas. När det gäller kostnaderna för de arkeologiskaundersökningarna anser vi att regeringens förslag i princip är bra, men vi har en något annan åsikt om uppläggningen. Dessa kostnader har varit ett bekymmer. startar man i liten skala genom att ge möjligheter till ett visst stöd. Vi har för vår delvelat ta steget fullt ut och redan från början låta stödet få formen av bidrag istället för lån. ' Avslutningsvis, herr talman, vill jag beröra reservationenom VA-nätet och säga några ord om angelägenheten av att vi får till stånd flerainvesteringar i ombyggnad av detta nät. Vi vet att systemet är gammalt -avdet är byggt . Det uppstår förluster genom exempelvis onödigt storvattenproduktion. Vi kan helt säkert räkna med att det också är miljöproblem;det är ju inte bra att det som transporteras i ledningarna kommer ut iomgivande mark. Det pågår en teknisk utveckling för att man skall kunna vidtaåtgärder på området. Det tycker vi är bra, men vi anser att dét vore nödvändigtmed en ordentlig genomgång för att undersöka hur man skall kunna finansiera enbetydligt mera omfattande verksamhet än den som förekommer. Med.detta ber jag att få yrka bifall tillcenterpartiets reservationer. 26BRITTA (); Allas rätt till en bostad där friheten och integritetenär skyddade slogs fast i 1985. Gamla, handikappade och långvarigtsjuka skall ges förutsättningar att ,bo kvar i vanliga bostäder i vårabostadsområden. Tre bostadspolitiska mål angavs när det gäller attförbättra boendeförhål-landena för de nämnda grupperna, 1, Rätten till frihet och integritet iboendet, 2, Rätten till stöd, hjälp och värd iboendet, 3, Rätten till godboendestandard oavsett vårdbehov, dvs, rätten till en bostad med god tillgänglighet,gott om utrymme och god utrustningsstandard i en miljö som ger förutsättningarför ett aktivt deltagande i samhällslivet. tar i reservation 14upp frågan om äldres och handikappades boende. anser attsärskilda krav måste ställas pä äldres och handikappades bostäder och att desjälva skall kunna välja bostadsort, boendeform och serviceinsatser. Såvitt jag kan bedöma finns det inga motsättningar mellande önskemal som framförts i de motioner som ligger till grund för reservationenoch den målsättning som har antagit. Innebörden av beslutär ju att alla skall ha rätt till en egen bostad. Och det är väl ingenöverdrift att påstå att detför närvarande pågår ett intensivt arbete i vårt land för att minskainstitutionsboendet. Vi vet att många människor som vistas påinstitutioner av olika slag skulle kunna skrivas ut till ett självständigtboende om bostadsförhållandena förbättras och om och primärvårdenbyggs ut, . De flesta människor vill hellre bo kvar hemma än flyttatill en institution när de blir gamla eller om de på annat sätt blir beroendeav stöd och hjälp. De flesta sätter stort värde på att bibehålla sinsjälvständighet. I ett eget boende kan man också undvika den passivisering somofta blir en följd av det totala omhändertagandet som institutioner i mångafall erbjuder. Den målsättning som vi nu har ställer stora krav päboendemiljöns kvalitet. Brister i bostaden och i bostadsmiljöns utformning ochtillgänglighet skapar social isolering och gör handikappade mer beroende avhjälp och stöd. Att ha en god utrymmesstandard och bostadsutrustning ärnaturligtvis särskilt viktigt för människor som behöver stöd och hjälp. Godaboendeförhållanden är ofta en förutsättning för en framgångsrik rehabiliteringoch för att människors fysiska och mentala resurser skall kunnatas till vara.Men med en god boendestandard avses inte bara förhållandena i den egnalägenheten. Också tillgängligheten och den yttre miljön, integreringen ibostadsbebyggelsen i övrigt, förekomsten av service, möjligheten tillgrannkontakt och fritidsverksamhet har stor betydelse. återstår det mycket att göra innan målet omsjälvständighet i boendet och rätten till ett eget boende är uppfyllt. Och detställer stora krav på kommuner och landsting som har ansvar för detta. Menmålsättningen är klar- omsorgen om äldre skall utformas utifrån principerna omnormalisering och självbestämmande. Normalisering irinebär.att insatsernaskall underlätta för den enskilde att bo och verka i sin vanliga miljö under sånormala förhållanden som möjligt. Självbestämmande förutsätter ett varieratutbud av stöd och service som individen kan välja av som denpersonliga integriteten respekteras. Självbestämmande innebär också möjlighetatt välja boendeform-vanlig bostad, , ålderdomshem -som även kallasservicehus med helinackordering, gruppboende och sjukhem. Det är ett omfattande förändringsarbete som pågår och somskall göras inom flera sektorer och med olika lösningar beroende på deförutsättningar som finns i skilda delar av landet. Vi får inte heller glömma bort att även om de allra flestaäldre kan och vill bo hemma finns det äldre som vill bo i någon form avkollektivt boende därför att de behöver mycket vård, service och tillsyn ellerav andra skäl. Franiför allt är det viktigt att förändringen görs med störstavarsamhet och med hänsyn till de enskilda människor som är berörda för att intenågon onödigtvis skall komma i kläm. Detta ställer stora krav på samordning ochsamarbete mellan olika verksamheter och på kommunen som ansvarar för atttillgodose behovet av bostäder och service samt på landstingen som ansvarar försjukvården. Eftersom de önskemål som förs fram ireservationen väl sammanfaller med tidigare antagna målsättningar finns detingen anledning till någon ytterligare åtgärd från sida. Jag yrkaravslag på reservation 14 och bifall till utskottets hemställan i motsvarande del. 27TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 28 () replik: tog upp centerreservationen nr14 om de äldres och handikappades boende och yrkade avslag på den. Henneshuvudmotivering var att det inte finns några motsättningar eller skillnader iuppfattningar mellan oss och inte heller några skillnader när det gäller de målsom vi satt upp tillsammans. Då kan man fråga sig varför inte vi har fått gehörför vår motion och varför denna reservation har behövt komma till. Om det intefinns, som här sade, några skillnader i uppfattningar, varför hardå inte vår motion tillstyrkts? Jag skall inte närmare utveckla motiven för vårreservation igen utan hänvisar till vad jag sade i mitt första anförande, därjag tog upp dessa motiv. Vi tycker från sida attsocialdemokraterna alltmer fjärmar sig från en bostadspolitik med socialainslag. Det tar sig t. ex. uttryck i förslagen om att förändrabostadsanpassningsbidraget så att det drabbar de äldre som bor i glesbygdskommunerdär antalet åldringar är särskilt stort. Försöken att komma fram till en vettiglösning när det gäller ålderdomshemmen, som också berörde, harvarit knaggliga. Det är ett annat exempel. Till slut har vi nått enighet, någotsom är positivt för ålderdomshemmen. En debatt återstår även där när det gällerdriftbidragen. Det vore bra om socialdemokraterna kunde återgå till enbostadspolitik med större mått av socialt inslag. Det skulle gagna boendet förde äldre och handikappade. Det är det vi vill åstadkomma med vår reservation. 29 () replik: frågar sig vad det finns föranledning till reservationen. Jag kan faktiskt ställa samma fråga. Jag frågarmig verkligen vad det fanns för anledning för att reservera sig idenna fråga. Vi har bl. a. i utskottsbetänkandet skrivit in att vi vill attregeringen skall följa de mål och riktlinjer som vi antagit och se hur manskall kunna konkretisera och förverkliga målen. Motionen går ju ut på att manskall konkretisera målen. Då förstår jag inte vad hade föranledning att avge en reservation. 30 () replik: Anledningen till reservationen, BrittaSundin, är helt enkelt den att vi från anser att regeringen hittillsännu inte konkretiserat målen. 31PAUL LESTANDER (vpk): Mitt anförande med anledning av detta betänkandekommer huvudsakligen att behandla sex reservationer där vi från vpk har en heltannan uppfattning än utskottet. Det gäller reservation 18 om inrättande av ensamhällelig bostadsbank, reservation 33 om ett riktat stöd till de allmännyttigabostadsföretagen, reservation 47 om stöd till allmännyttiga bostadsföretag förfastighetsförvärv, reservation 69 om ett utvidgat ROT-program och program förVA-nätets restaurering, reservation 99 om riktade energibidrag och reservation101 om stödet till den kommunala energirådgivningen. kommunisterna anser att underskottsavdragenvid inkomsttaxeringen helt skall slopas. Det år stötande ur rättvisesynpunktatt de skattebetalare som har låga inkomster skall behöva stå reellt för en såstor andel av statens och kommunernas skatteintäkter. En viktig förklaring tillvarför det blivit så är den snabba ökningen av underskottsavdragen. Under åren1973-1982 nära sjudubblades de totala underskottsavdragen. Det är framför alltunder som den markanta ökningen ägt rum. Det huvudsakliga i underskotten är räntor på egna hem. Ettförhållandevis högt ränteläge och starkt stigandevillapriser har medverkat till ökningen av avdragen, men detta utgör endast endel av sanningen. Främst höginkomsttagare och kapitalstarka individer har systematisktutnyttjat systemet till skatteplanering för att minimera de egna skatterna. Dettahar i sin tur medverkat till att driva upp priserna. Ur skattemoralisk ochfördelningspolitisk. synpunkt är detta oacceptabelt. har värdet avunderskottsavdragen begränsats. Detta är dock otillräckligt. Slopade underskottsavdrag skulle kunna höjaboendekostnaderna. Därför föreslår kommunisterna att ensamhällelig bostadsbank inrättas. Utlåningen från en sådan bank skulle sketill låg och fast ränta. Med en halvering av räntan skulle kostnaden förfritidshus och egnahem bli i huvudsak densamma som för byggnader avnormal standard. Villor och fritidshus av lyxkaraktär skulle intesubventioneras genom lån i bostadsbanken. Där kunde i stort sett sammabegränsningar gälla som finns vid den statliga belåningen. Lyxkonsumtionoch spekulation skulle inte som premieras genom underskottsavdragen. Slopandet av underskottsavdragen och en statligbostadsbank skulle fylla . två syften: skatt efter bärkraft och ettsamhälleligt stöd för bostadsfinansieringen som svarar mot grundläggandesociala behov. Bostädernas roll som spekulations- och placeringsobjekt skulleminskas. kommunisterna vill också ge ett riktat stödtill de allmännyttiga bostadsföretagen. Vi anser att en frysning av dengaranterade räntan på den nivå den hade vid utgången av 1986 skulle varalämplig. Dessutom bör räntan sänkas med en halv procent för de hus som byggsunder . Vårt förslag grundas på statistik över hur hyreskostnaderna rusar ihöjden jämfört med andra konsumentpriser. Statens insatser för bostadsstödminskar ju också i realiteten. Ett annat område där det behövs riktade statliga insatsergäller allmännyttiga bostadsföretags möjligheter att köpa bostadsfastigheter.Värt parti anser att allmännyttiga bostadsföretag representerar omistligavärden för en framtidsinriktad, socialt acceptabel bostadspolitik. Det är motden bakgrunden vårt förslag om räntestöd till allmännyttan förfastighetsförvärv skall bedömas. kommunisterna vill därför geett räntestöd till de allmännyttiga bostadsföretagen för att möjliggöra förvärvav hyresfastigheter och egnahem som kan upplåtas med hyresrätt. För attgöra det möjligt att genomföra absolut nödvändiga insatser inom 4 protokoll 1986/87:123 det VA-nät som finns runt om i anservänsterpartiet kommunisterna att det behövs ett utvidgat ROT-program för dettanät. Vi menar att detta är en så stor uppgift att kommunerna knappast kommeratt orka med den utan statligt stöd. Vårt parti vill därför att staten tar endel av det ekonomiska ansvaret genom att utvidga det tioårigabostadsförbättringsprogrammet till att även omfatta åtgärder i offentligabyggnader och anläggningar. Samma villkor bör gälla för lån och bidrag tilldetta som för ombyggnad av bostäder och vissa lokaler. Räntebidraget tillkommunerna bör dock begränsas till hälften av vad som utgår. Det finns också, som . sade, en mycketintressant teknikutveckling kring reparation av ledningar, som skulle kunna fåen kick framåt om ökade underhålls- och förbättringsinsatser initierades. EttVästerbottensföretag har fått stöd frän SIND för produktion av en speciellplaststrumpa som trycks in i det trasiga ledningsnätet och armeras. Flera goda skäl talar således för bifall tillvpk-reservation 69. De riktade energibidragen har säkerligen haft storbetydelse för energihushållningen i vårt land. Vpk menar att fortsattaintensiva insatser behövs inom detta område. Reservation 99 tar upp detta behovoch bör bifallas av . Även reservation 101 behandlar energihushållningsfrågan.Vpk tycker att det är viktigt att den kommunala energirådgivningen kanfortsätta i minst samma omfattning som . Betydelsen av denna rådgivningtorde öka . Dagens låga oljepris innebär att intresset förenergihushållning kan minska. En fortsatt hög aktivitet inom dettaområde är önskvärd ur många synpunkter. Vi ser nu fram emot att man skall börjaavveckla kärnkraften. kom besked om att de tropiskaurskogarna kommer att vara totalt uthuggna inom blott 80 är om skövlingenfortsätter i samma omfattning som . Hushållning med energi och annat,samhällelig energiplanering och stora sparåtgärder är de viktigaste insatsernasom kan göras. Att i detta läge föreslå att man skall slopa energibidragen ochinte ge kommunerna bidrag till fortsatta energihushållningsåtgärder är varkenlångsiktigt eller klokt - det är inte ens förnuftigt. Jag vill också något kommentera vad bl. a. Maj-LisLandberg sade om att regionalpolitiken år en viktig del när det gäller attklara bostadspolitiken. Det är närmast en självklarhet att det skapas vissalokala bristområden om stora folkomflyttningar äger rum. Vilka storaregionalpolitiska insatser är det då som och hennespartikamrater står för? Man har faktiskt sagt nej till att använda löntagarfondernasom investeringsfonder i samhälleliga företag. Fonderna har blivit ettspekulationsmedel. Man har av samma skäl sagt nej till vattenkraftsavgifter.Man avstår från att utveckla de statliga företagen. De läggs i stället ned ochman privatiserar och börsintroducerar. Är detta en regionalpolitik som kanunderlätta lösningen av problemen i vår bostadspolitik? 32MARGARETA (): Bostadsbidragen är viktiga medel för attkomma vidare pä vägen mot målet att alla skall kunna få möjlighet attefterfråga en bostad som tillgodoser rimliga behov. Deförändringar som nu skall besluta om innebär; För det första att bostadsbidragen i högre utsträckning äni dag direkt täcker bostadskostnader. Den del av bidraget som ibland betraktassom inkomstprövat konsumtionsstöd niinskas. Det innebär att bidragen blir ettmer uttalat bostadspolitiskt instrument än de är . För det andra kommer en större andel av högabostadskostnader att kunna täckas av bidrag. Fördettredje återinförs bostadsbidrag till hushåll utan barn för ungdomar. För det fjärde kommer inte någon del av studielån attjämställas med irikomster. För detfemte förenklas bidragsprövningen. I bostadsutskottets betänkande nr 20 redovisas olikameningar om bostadsbidragen. Jagskall kommentera några av de mångareservationerna och därmed också motivera varför jag yrkar avslag påreservationerna nr 48, 49, 51, 53, 55, 56, 57 och 59-66 och bifall tillreservationerna 50, 54 och 58. vill avveckla bostadsbidragen och ersätta demmed grundavdrag. Detta kräver ändringar i nuvarande skattesystem. Det harriksdagen redan avvisat. Den moderata modellen med avdrag i stället för bidragkan väntas gynna höginkomsttagare och bli mindre värd för den som har lågainkomster. anser att de ändrade reglerna för bostadsbidragen, somvi nu skall ta ställning till, kommer att ge mindre valfrihet i fråga omboendet. I själva verket är det precis tvärtom. Flera hushållkommer att fä möjlighet att efterfråga bättre och rymligare bostäder med de nyareglerna. Det innebär givetvis ökad och inte minskad valfrihet. , och vill inteinföra några bostadsbidrag för ungdomar. Därför säger de att det inte blir enenda bostad till med hjälp av bostadsbidragen. Självfallet blir det inte det,men ungdomar som av ekonomiska skäl inte kan få en egen bostad får nuförbättrade möjligheter att söka en egen bostad. Bostadsbidragen är ett blandde övriga förslag som finns i proposition 93, som vi skall behandla i nästavecka, om åtgärder för att åstadkomma bostäder ät unga. föreslog i sitt betänkande att bostadsbidragtill hushåll utan barn skall återinföras. I bostadsutskottets betänkande nr 12förra året förutsätts att förslag skall föreläggas . föreligger det alltså ett förslag om bostadsbidrag tillhushåll utan barn för ungdomar mellan . Därmed är bostadsutskottetstidigare framförda krav delvis tillgodosett. Vi erinrar om detta i reservationnr 50 och förutsätter att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på frågan. Vivet att det finns fler hushåll utan barn som behöver bostadsbidrag. Det ärangeläget att de också kan få'bostadsbidragi så snart som det ges ekonomisktutrymme för det i statens budget. Vi är alltså beredda att arbeta för att detskall bli ett sådant utrymme förmatt också de här hushållen skall komma att fåbostadsbidrag. Det är mitt svar på direkta fråga. Det förslag som föreligger är avsett att underlätta förungdomar utan barn att klara kostnaderna för en bostad även om inkomsterna ärlåga. Det måste vara.värdefullt att få detta stöd just , dåmånga ännu inte kommit in på arbetsmarknaden. Därför hälsar vi socialdemokrater Prot.1986/87:123 . medtillfredsställelse att bostadsbidrag till hushåll utan barn kan återinföras ochatt de ges till en grupp som har mycket stort behov av dem. Av dessa skäl yrkar jag avslag på reservationerna 49 och51 och tillstyrker reservationerna 50 och 54. I fem reservationer behandlas hyresgränserna. Moderaternasoch förslag syftar till att sä småningom avvecklabostadsbidragen, medan vpk föreslår höjda övre hyresgränser och oförändradeundre gränser, dvs. totalt högre bostadsbidrag. vill minska anslaget till bostadsbidragengenom höjda nedre hyresgränser och viss höjning av de övre hyresgränserna.Höjningen blir dock mindre än enligt regeringens förslag. Detta är förstasteget mot en avveckling av bostadsbidragen. vill i stället höjabarnbidragen. Alla barnfamiljer behöver en ändamålsenlig, tillräckligtrymlig bostad till en kostnad som är möjlig att bära. Skall även familjer medsmå eller måttliga inkomster räknas som målgrupp, måste vi ha kvar riktadebidrag som kan täcka en rejäl andel av bostadskostnaden. Med regeringensförslag ökar barnfamiljernas möjligheter att efterfråga även nybyggda bostäderpå ett sätt som skulle bli mycket dyrt att åstadkomma genom enbart höjdabarnbidrag. Vpk:s förslag leder till så starkt ökade kostnader att detinte ryms inom det anslag som propositionen anger. Därför yrkar vi avslag pådet. Vi accepterar att regeringsförslaget är vad som ärsamhällsekonomiskt möjligt. Dessutom anser vi att det är nödvändigt att höja deövre hyresgränserna även om det i någon mån sker på bekostnad av höjda undregränser. För många barnfamiljer är detta en förutsättning för att kunnaefterfråga en rymlig nyproducerad eller nyrenoverad bostad. Jag yrkar avslag på reservationerna 56, 57, 59 och 122 ochtillstyrker reservation 58. Inkomstprövningsreglerna behandlas i två reservationer.Moderaterna vill att bidragen skall prövas mot disponibel inkomst efter skatt,medan nöjer sig med att vilja dra av det allmänna avdraget frånden sammanräknade bidragsgrundande inkomsten. I båda fallen torde högreinkomsttagare gynnas. Vi socialdemokrater föredrar regeringens förslag, som mergynnar låginkomsttagare. Bostadsbidragen är framför allt avsedda att underlättaför dessa. Därmed yrkar jag avslag på reservationerna 52 och 53. Samtliga borgerliga partier vill att hälften avräntekostnaden för lån som avser förvärv av bostadsrättslägenhet skall varabidragsgrundande bostadskostnad. Dessutom vill och folkpartietatt ett belopp som motsvarar en normal avskrivning på egnahem också skall varabidragsgrundande kostnad. Enligt propositionen uppgår avgifterna förbostadsrättslägenheter till ungefär samma belopp som hyrorna för motsvarandelägenheter. Därmed blir den bidragsgrundande bostadskostnadenlikartad. Om räntekostnaderna skulle läggas till, skulle detta innebära storaskillnader mellan olika bostadsrätter. Men den kanske väsentligasteinvändningen är att dessa räntekostnader är svåra att skilja från andraräntekostnader. Med hänsyn till dessa förhållanden vill vi inte medverkatill en ändring av gällande regler. Vi avstyrker därför reservationerna i dettaavseende. De tre borgerliga parfierna avstyrker förslaget omförenklade regler för prövning och omprövning av bostadsbidragen. Proposifionsförslaget innebär att de allra flestabidragstagarna slipper omprövning mer än en gång . Ingendera parten -vare sig den som får bidrag eller den som har att pröva detsamma - kommer attvara skyldig att kontrollera bidraget under pågående bidragsår. Vi slipperifrån den närgångna kontroll som har kritiserats och som med fog har upplevtssom obehaglig och integritetskränkande. Utskottet föreslår att den som får högre inkomst underbidragsåret slipper göra en anmälan. Men den som får lägre inkomst underbidragsåret får rätt att själv begära en justering. Den minskade kontrollen -och därmed mindre risk för att integritetskränkande åtgärder vidtas -bibehålls, precis som det föreslås i propositionen. Bidragsberättigade däremotfår genom utskottets förslag till en ändring på denna punkt rätt att självaaktualisera ändringar som är positiva för dem. Vidare vill också ha ett utökatskattejämkningssystem i stället för bostadsbidrag. Det är svårt att bedömavilka effekter ett sådant system skulle få för de enskilda hushållen. Jag avserdå t. ex. den eftersläpning av slutlig uppgift om den egna bostadskostnaden somskulle bli följden, om ett sådant system infördes. Visserligen skulle ett sådant system innebära en hög gradav rättvisa och måttliga kontrollåtgärder. Men den väsentliga invändningen ärolägenheterna för de hushåll som året efter drabbas.avåterbetalningsskyldighet.