prot · GA09124 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi skall naturligtvis inte bygga vägar bara för att det är trevligt attha vägar, utan det är först sedan ett avverkningsprogram har fastställts somvägen skall komma till. De krav som samhället ställer på utförandet av vägarför att samhällets bidrag skall utgå anser vi skall gälla över huvud taget.Samma regler skall alltså gälla för skogsbilvägarnas utförande oberoende av omde byggs med bidrag eller inte. Jag yrkar bifall till vpk:s reservationer 19, 28, 30 och 33. Överläggningen i detta avsnitt var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om avsnittet fiske.) Kammaren övergick till att debattera avsnittet fiske. 46JENS (): E 7 i bilaga 11 tillbudgetpropositionen föreslåi-regeringen att lån till fiskerinäringen skall utgåmed 35 milj. kr. Regeringen beräknar därvid 25 milj. kr. till fiskerilån och 10milj. Beloppen kan jämkas mellan de båda ändamålenefter beslut av regeringen. I anledning av motiorter från , ,och kommunisterna lägger utskottet fram ett förslagtill om en höjnirtg av beloppet för fiskerilån med 15 milj. kr. Detinnebär att den totala låneramen för fiskerilån höjs till 50 milj. kr. Självklart är jag till freds med och glad över att detfinns en majoritet, i som känner till det behov som finns och ärberedd att förstärka låneramen. Vi minns från fjolårets proposition attregeringen föreslog att man skulle ta bort de förmåner som ges licensieradefiskare genom fiskerilån, men att det även då fanns en majoritet i riksdagensom inte accepterade detta. Beloppet 25 milj. kr. har stått stilla , trotsatt kostnaderna ökat kraftigt och priserna på båtar stigit.- Ökningen avlånebeloppet var därför inte enbart välkommen utan också befogad. Jag konstaterar att det nu finns ett intresse på sydkustenatt förnya fiskeflottan. Denna utveckling kommer säkert att påskyndas efterårets svåra isvinter, då endast de största och kraftigaste fartygen kunnatbedriva fiske. Det var den tredje mycket svåra isvintern i rad, och den svenskafiskeflottan har haft nästan dubbelt så många dagar stillaliggande på grund avishinder som närmast före. Reservanterna säger i sin reservation nr 36 att förslagetär väl avvägt. Man kunde lika gärna ha sagt att det kan räcka åt er. Man angerockså som skäl det ansträngda ekonomiska läget. Jag tror att fiskerilån är väl satsade pengar. De gersysselsättning, och pengarna betalas tillbaka. Det är förmånliga villkor, ochdet behövs. Ett livskraftigt svenskt fiske och en fiskeflotta i god konditionskapar liv och verksamhet vid kust och i skärgård, och det skapar trevnad föralla er som utnyttjar kust och skärgård för rekreation. Därför är inte anslagetväl avvägt, och jag yrkar avslag på reservation nr 36 och i övrigt bifall tillde reservationer där finns med. Det kunde, herr talman, finnas mycket mer att säga omproblem, behov och annat inom svenskt fiske, men på grund av den framskridrtatiden och närheten till , som ju är hänryckningens tid, sparar jag dettill . 47 (); Fisket är en viktig naturresursnäring. Detspelar en stor roll för en viktig del av vårt näringsintag, och det har ocksåbetydelse för sysselsättningen. Det bidrar till bosättning och befolkning i periferadelar av vårt territorium och utgör en icke oväsentlig del avterritoriebevakningen. 4 protokoll 1986/87:124-126 Prot.1986/87:124 Yrkesfiskare kan man dock inte bli enbart genom att varaintresserad av hav 15 maj1987 och fisk. T777 Liksom inom de allra flesta andrayrkesområden - även där verksamheten bedrivs iform av småföretagsamhet - är utbildning och särskilt inriktad yrkesutbildningviktig. Behovet av kursverksamhet för yrkesfiskarna är dokumenterat stort.Myndigheterna ställer ökade krav på skeppare och maskinister, somfiskarna måste delta i säkerhetskurser av olika slag som brandskyddsutbildningoch livbåtsutbildning. Behovet av ekonomikurser är också stort. Med de oregelbundnaarbetstider fiskarna ofta har finns det för dem inte samma möjligheter som förandra yrkeskategorier att följa den undervisning som anordnas av kommuner ochstudieförbund. Den utbildning som tillhandahålls av kandäremot på ett bra sätt anpassas både till yrkesfiskarnas arbetstider och tillbehovet av specialinrik-tade ämnen. Anslaget för detta behöver förstärkas. Attvi här har att göra med ett konkret behov visas inte minst av vadfiskeristyrelsen uppgivit om låg investeringsbenägenhet hos vissayrkesfiskekategorier. anser därför att anslaget för detta ändamålbehöver förstärkas, och vi har för vår del anvisat . mer än vad somföreslås i propositionen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till vårreservation 35. Det är viktigt att seriöst pröva behoven inomfiskenäringen. När det gäller fiskerilånen kan man fråga sig om regeringengjort någon prövning över huvud taget. Den regering som senast funderade kringdessa lån lade fram sin budgetproposition . Sedan budgetåret1978/79 ärnämligen.som påpekade, fiskerilånens storlek heltoförändrad, och lårien har inte.räckt till. a. , och från har föreslagit att fiskerilånen skallökas med 15 milj. kr. När nu utskottet ställer sig bakom denna uppräkning visardet, anser jag, en tro på att en ny generation fiskare skall kunna etablera sigpå rimliga villkor. Men socialdemokraterna väljer att gå ut på tvärs. Det är nämligen så, herr talman, att dessa lån i huvudsakanvänds för inköp och förnyelse av fiskeflottan. 'Vid generationsskiften ismåföretag, som det här är fråga om, accentueras behovet av investeringar ibåtar och tyngre utrustning. Äldre båtar.skall överlåtas på yngre fiskare. Mendessa yngre fiskare har högre krav på sig på effektivitet och räntabilitet.Om:vi skall få några yrkesfiskare kvar i verksamhet måste vi därför varaberedda att stödja dessa krav på högre effektivitet också i fiskerinäringen.Det innebär alltså behov av relativt tunga investeringar. De fördelaktigafiskerilånen kan därför fungera som startbidrag för en.ny gertcration fiskare,som inte har möjlighet att, till fulla marknadsmässiga kostnader uppta lån verksamhet som trots allt i vårt samhälle betraktas som lågavkastande. Bristen på lånemedel, genom att anslaget varit oförändratsedan slutet av , har medfört ett ogynnsamt läge för särskilt yngrefiskare. De enda som inte har förstått detta är socialdemokraterna. Är dettar.ent av ett sättatt bakvägen i praktiken införa ett etableringsstopp förfiskare? Ja, det måste man fråga sig. Jag vill därför, herr talman, instämma i.yrkandet ombifall till utskottets hemställan i denna del. 50 Så ytterligare ett område. Till ettheltäckande fiskepolitiskt program hör Regeringen tycks ha förbisett ett viktigt faktum, Prot.1986/87:124 nämligen att införandet av det fria handredskapsfisket medförtsvårigheter attupprätthålla fungerande fiskevårdsområden. Det har lett till att fiskevår- "" Fiske den blivit eftersatt. Regeringen ger det ena slagetefter det andra på fiskeristyrelsensfingrar, vill jag påstå, och biträder inte förslagatt anslaget till fiskevård bör tillföras 8,5 milj. kr. Folkpartietanser att försämringen av fiskevården nu inte kan få fortsätta längre,utau vi har föreslagit att anslaget ökas med . därför,herr talman, bifall till reservation 37. 48 (); I jordbruksutskottets betänkande nr 16. somvi nu behandlar, upptas på s. 39-44 utskottets behandling av fisket ibudgetpropositionen, bil. 11, och dithörande motioner. Till betänkandet harockså bifogats tre reservationer avseende detta avsnitt, och jag skall närmastbemöta och kommentera dessa. Jag vill, herr talman, återkomma här i kammaren närprisregleringen på fisk skall debatteras och kommer dä att ge en allmänöversikt av fisket i . I reservation 35 hemställer representanterna frånfolkpartiet att arislaget för yrkesutbildning av yrkesfiskare höjs med 300 000kr. Enligt uppgift från är det hos denna avsatt 450 000 kr.för utbildning av yrkesfiskare. Denna utbildning är i första hand avsedd attvara en kompletterande utbildning av yrkesfiskare såsom behörighetskurser,viss sjösäkerhetsutbildning osv., men pengar från detta konto används ocksåför utbildning av och inom fritidsfisket. Därutöver sker en yrkesutbildning ifisket av ungdomar på gymnasienivå pä sex olika platser i , men dettafinansieras som bekant med andra medel. Därför anser jag att en höjning av nuvarande anslag inte kan anses tillräckligt motiverad, och därför yrkar jag avslag på reservationen. I reservation 36 har vi socialdemokrater i utskottetreserverat oss mot de borgerliga partiernas och vpk:s majoritetsbeslut att höjaanslaget till län till fiskerinäringen med 15 milj. kr. till 50 milj. kr. Målet för fiskeripolitiken fastställdes . Utöver attfiskerinäringen skulle fä en både ekonomisk och social standard som ärjämförbar med den som erbjuds inom andra näringar och erbjuda trygghet iarbetet, fastslogs att hänsyn skulle tas till behovet av sysselsättning, främsti kust- och skärgårdsområden, där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. De angivna målen skulle uppnås bl. a. genom ett nyttsystem för prisreglering på fisk, licensiering av yrkesfisket samt utökat stödtill fiskets rationalisering i form av lån, lånegarantier och statsbidrag: Syftet med den nya fiskepolitiken var att få eneffektivare fiskenäring och därmed en förnyelse av fiskeflottan. De fiskerilån som lämnas är mycket fördelaktiga förfiskerinäringen. Det är inte bara lån med mycket låg ränta - två tredjedelar avdiskontot -, utan en del är direkta bidrag. Hur har då utvecklingen av fiskerinäringen blivit efter1978? Många fiskare har utnyttjat lånen. redovisas att antalet utelöpande 51 Prot.1986/87:124 fiskerilån vari 240 och att den totala kapitalskulden uppgicktill 145 milj. kr. 15 maj1987 varkapitalskulden på fiskberedningslån 46 milj. kr. TT, Därutöver redovisas 75 milj, kr, ilånegarantier till yrkesfisket. Det som äroroande att konstatera är den slagsida som yrkesfisket i Västkustfisket är dominerande. ochsydkusten är betydligt blygsammare. Det är västkustfisket som toppar fördelningenvid utnyttjandet av fiskerilånen i både antal och kronor. Om nu skulle följa utskottets förslag att höjaanslaget med , kommer detta också med största sannolikhet att innebäraatt slagsidan blir ännu större. Att är förespråkare för denna snedfördelninghar jag viss förståelse för, men att representanter för de andra partiernaföljer efter är förvånansvärt. Jag tror att det först måste till en attitydförändring hosfiskare på ost- och sydkusten. Det måste bli en satsning och en tro på framtidenför fisket hos fiskare på ost- och sydkusten. Denna förändring sker inte enbartmed pengar, utan först måste fiskarnas inställning förändras. Min uppfattning är att de medel som ärupptagna i propositionen är väl avvägda i den situation vi har , dåbudgeten är ansträngd och många andra saker får ställas åt sidan. Därför yrkarjag bifall till reservation nr 36. I reservation 37 vill man höja bidraget tillfiskevård med . utöver regeringens förslag. Det är viktigt att nämnaatt det utöver reservationsanslaget . för fiskevård också ianslaget för kalkning av sjöar - alltså försurningsanslaget - i miljö- ochenergidepartementets budget finns avsatt 2,7 milj. kr. just till utsättning avfisk och fiskevårdande åtgärder. Totalt är därför anslaget för fiskevård 8,5milj. kr., och även detta anser jag är väl avvägt. Därför, herr talman, yrkar jag avslag även på reservation37 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 49 () replik: Herr talman!Jag tycker beskrivning haltar ganska mycket. Visst är fiskerilånen fördelaktiga, och visst utgör en delbidrag till nyanskaffning av båtar, men om det inte var så skulle vi säkert hahaft det mycket sämre . När sedan redovisar att det har utgått1 240 fiskerilån, bevisar han ju bara att man har fått dela de små beloppen iså många delar att lånen har legat så lågt att de behöver höjas. Han talar också om att fisket har slagsida och att det harfått tyngdpunkten på . Men så har det alltid varit, . Man uppmuntrar inte till framtidstro genom återhållsamhetoch genom att pruta ned på olika områden. Här behövs verkliga insatser, om manskall komma någonstans. Det gör man inte med socialdemokraternas fiskeripo-htik, 50 () replik: I det svenska näringslivet finns det ingenannan näring som har så fördelaktiga lån som fiskerinäringen. Jag nämnde i mitt anförande att 52 räntan är två tredjedelar avdiskontot. Jag har ingenting emot utan vill givetvis tvärtom arbetaför att fiskerinä- Prot. 1986/87:124 ringen går framåt, , mendet som är oroande är fördelningen av lånen.Tittar man närmare på den, ser man att av fiskerilånen tillfaller ~-- västkustenoch det övriga landet. Rättare sagt: tillfaller O-län. " Det är också intressant att de lån som inte har beviljats till hälften fallerpå O-län. Med andra ord: Om man skulle få ett större anslag såkommer det mera pengar till O-län, och följaktligen blir klyftan än större iyrkesfisket i . 51 () replik; Det är inte så underligt om av lånen gårtill , eftersom av fiskarna finns på , och en mycketstörre andel av den effektiva fiskeflottan. Då är det egentligen en litenfördelning. Man kan ju inte bevilja lån till människor som inte villlåna och inte vill utveckla sig. Jag sade i mitt anförande att det nuförefaller finnas en ny vilja, åtminstone på sydkusten, att skaffa nya båtar,och därför behövs det utökade medel. Jag tycker påståenden rimmar illa medverkligheten. De visar bara att inte alls har någon särskilt storandel av fiskerilånen, men jag ser gärna en mycket bättre utveckling påostkusten än vad som finns . 52 () replik: Det är riktigt att en förändring kanskekommer att ske på sydkusten, men ännu är tiden inte mogen. Jag sade i mittanförande att en attitydförändring måste till, och det tar litet tid att ändrainställningen hos fiskarna på syd- och ostkusten. När den tidpunkten kommertycker jag vi kau ta upp ert diskussion om högre anslag, men är tiden somsagt inte mogen. 53 (); Jag har begärt ordet för att något kommenterafrågan om lån till fiskerinäringen, eftersom vi i revisorer hållerpå att utreda den frågan. Regeringen har alltså föreslagit att anslaget till låntill fiskerinäringen för /88 skall vara 35 milj. kr. Till minstora förvåning får jag läsa i betänkandet att det finns en majoritet för attöka anslaget med 15 milj. kr. Oppositionen finner motiveringen för höjning avanslaget övertygande. Men, herr talman, det gör inte jag, och inte hellerriksdagens revisorer. Vi har låtit utreda lån och bidrag som administreras avfiskeristyrelsen, i Förstudie 10. Villkoren för att få fiskerilån och fiskberedningslånföljer förordningen om statligt stöd till yrkesfisket m.m., vars regler påolika punkter kan diskuteras. a. är räntevillkoren för fiskerilån ochfiskberedningslån olika men mycket förmånliga för låntagarna. Vidare finns detför närvarande ingen klar bild av fiskebranschens, särskilt fiskberedningsindustrirts,ekortomiska läge. En sådan bild är en nödvändig bakgrund till en diskussion omfortsatt statligt stöd till fiskberedningsbranschen och vilka villkor somdärvid bör gälla. Syftet med den granskning som revisorer gjort är 53 Prot.1986/87:124 att undersöka om administrationen av de aktuella stöden äreffektiv samt att 15 maj1987 bedöma utvecklingstendenserna inomviss del av fiskerinäringen och om p. , ' villkoren för stöden äranpassade till denna utveckling. Även om de statliga kostnadernakan anses begränsade, haren granskning av stödet betydelse för fortsattabeslut om villkoren för stöd på detta område. Vad som har framkommit i förstudien talar för att vi vidrevisionen skall fullfölja granskningen, och detta beslutades enhälligt avriksdagens revisorer. Det är därför mycket anmärkningsvärt att en majoritet avoppositionspartierna nu har föreslagit en ökning av detta anslag medytterligare 15 milj. kr. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen 36 och förutsätter att revisorers ledamöter röstar medden. 54 () replik: - Jag känner till att det pågår en utredning,, för jag har själv varit med och resonerat om fiskerilånen. Vadsom kominer fram av utredningen återstår att se, men jag hoppas verkligen attdet blir positivt för fisket. Såvitt jag vet är fiskerilånen otillräckliga. Manfår bara låna en liten andel och inte för båtar som är . Undertiden som revisorerna utreder-och troligen kommer fram till att behovet av lånär större-anser jag liksom en majoritet av att det är befogat att ökaanslaget till dessa lån. Det ena utesluter inte det andra. I den förstudie som riksdagsrevisorerna har gett ut stårdet att granskningen skall avgränsas till att avse administrationen av stödetoch tillämpningen av förordningen om statligt stöd till yrkesfisket. Dettahindrar inte att fiskerilånert förbättras. 55 (): har talat om att höjningen avanslaget till fiskerilån är tokig, därför ätt det går för niycket pengar tillvästkusten. Motivet är väl i första hand en viss avundsjuka hos -jag tyckte inte att han förde fram några egentliga motiv. Utskottet har i detta betänkande enhälligt sagt att man ärbekymrad över att investeringslusten pä har varit för liten.Enligt är den för liten också på syd- och ostkusten: Skall det blimöjligt att öka investeringarna där behövs det mera pengar, och det endarimliga sättet att skapa den möjligheten är att utöva en viss påverkan. har sagt att lånen är alldeles förförmånliga för att få användas på samma sätt i fortsättningen. Den diskussionenförekom också , och då föreslog regeringen att lånen inte skulle varaså förmånliga. Men riksdagsmajoriteten ansåg ätt de jnte skulle ändras,eftersom det fanns motiv för att fisket skulle kunna fä förmånliga lån. Detta äringet hugskott från oppositionen, utan vi har länge ställt krav på attanslaget till fiskerilån skulle öka. Eftersom anslaget har legat på samma nivå sålänge representerar det ett betydligt mindre belopp än när det Fiskeflottan behöversuccessivt förnyas - behoven är stora. därförglädjande att en majoritet i nu har ställt sig bakom våra krav Prot. 1986/87:124 i detta avseende. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i detta sammanhang. Överläggningen i detta avsnitt var härriied avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i det förevarandeärendet. Mom. 2(anslag till Bidrag fill jordbrukets rafionalisering, m:m.) Först biträddes reservation 1 av i m.fl. med 69 röster mot 43 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan rried 178 röstermot 62 för reservafion 1 av i m. fl. 42 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2(försäljning av mark från jordfonden) ' Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 2(kreditgarantiavgifter) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 130 förreservafion 4 av m. fl. Mom. 1(anslag till Främjande av rennäringen) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 129 förreservation 5 av m. fl. Mom. 3 (åtgärder för lägre cesiumhalt i renkött) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 9 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med250 röster mot 33 för reservation 7 av och . Mom. 4 och6 (livsmedelssubventioner m. Först biträddes reservation 12 av ochKarl-Anders med 33 röster mot 15 för reservation 15 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 10 av ochBengt med 44 röster mot 33 för reservation 12 av ochKarl-Anders . 205 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 192 röster mot 55 för reserva- Prot.1986/87:124 tion 10 av och . 35 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 5 (låginkomstsatsning m.m. inom jordbruket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (samhällets delansvar för överskottsarealen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLennart Brunander och - bifölls med acklamation. Mom. 4 och5 (bidrag till permanent skördeskadeskydd m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avKarl m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (enöversyn av skogsvårdslagen) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 135 förreservation 18 av m.fl. Mom. 5 (skogsvårdslagens portalparagraf) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 14 förreservation 19 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (neddragning av skogsvårdsorganisationen mm.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 7 b (säkerställandeprogram för de fjällnära skogarna,m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 7 c (naturvårdsgräns för fjällskogar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (urskogar m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avLars och - bifölls med acklamation. Punkt 16 (anslag till Skogsvårdsstyrelserna:Investeringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (statsbidrag till skogsvård m.m.) 56 Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 25 av son iLjung m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till Bidrag till skogsvård m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation25 av i m.fl. i motsvarande del, delsreservation 26 av och , dels reservation 27 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (lövdominerade skogar) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 15 förreservation 28 av . Mom. 6 (åtgärder som strider mot starkanaturvårdsintressen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (förbud mot skogsgödsling, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avJan Jennehag -bifölls genom uppresning. Mom. 1(anslag till Stöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation31 av i m.fl., dels reservation 32 av ochBengt , dels reservation 33 av - bifölls med acklamatiort. Mom. 5 (vägar ovan skogsodlingsgränsen) Utskottets hemställan - som ställdes mot i-eservatiort 34av och - bifölls med acklamation. Punkt 20 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 1(anslag till Lån till fiskerinäringen) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 132 förreservation 36 av m. fl. Punkt 26 (anslag till Bidrag till fiskevård m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 42 förreservation 37 av och , 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 3(dricksvattenförsörjningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avKarl ni, fl, - bifölls med acklamation. Bidrag till allmän sjukvård, m.m. Mom. 1(anslag till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avKarl m, fl, - bifölls 'med acklamation. Mom. 2 (en i hela landet arbetande veterinärorganisation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avKari m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 6 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande vid nästa arbetsplenum. 1986/87:27 om bidrag till allmän,sjukvård m.m. (prop.1986/87:100 delvis). Bidragtill allmän sjukvård, m. m. 56 (): Det betänkande vi nu skall behandla berör enhe! del viktiga frågor, och det innehåller bl. a. två betydelsefullatillkännagivanden till regeringen. Det ena gäller specialistkompetens i denintegrerade primärvården, det andra gäller läkemedelsmissbruk. Jag vill börja med att nämna de moderata reservationer somär fogade vid betänkandet och yrkar bifall till dem. Det gäller reservationerna3, 6 och 8. I en av reservationerna yrkar vi på en minskning avstatsbidraget till sjukvårdshuvudmännen. Vi har nämligen den principiellauppfattningen att den som har ansvaret för verksamheten också skall stå förkostnaderna. I detta fall ser vi det som naturligt att det sker en förändringav kostnadsansvaret mellan landstingen och staten. Vi tar också upp frågan om invandrarkvinnornas rätt attvälja kvinnlig gynekolog.