prot · GA0985 · 1986-12-31 00:00:00 — finns det ett 20-tal arbeten inom möbel- och träindustrin anmälda vidarbetsförmedlingen i . finns det ett 30-tal sökande somsöker arbete inom denna bransch, sökande såväl med som utan utbildning. Till dearbeten som varit anmälda vid arbetsförmedlingen har förmedlingenanvisat många sökande. Arbetsförmedlingeni gjorde en utomordentligt ambitiöskartläggning av det kommande rekryteringsbehovet inom bl.a. möbel- ochträindustrin. Vidkontakter med företagen inom branschen framkom att dessa för de närmastekvartalen uppskattade sitt rekryteringsbehov till 100 personer. Kartläggningengenomfördes för att arbetsförmedlingen skulle ha kännedom om kommanderekryteringsbehov och därmed kunna vidta lämpliga förberedelser. Ensärskild grupp med representanter från arbetsgivare, fack, kommunen, skolan ochlänsarbetsnämnden har bildats för att föreslå lämpliga åtgärder inför detkommande rekryteringsbehovet. a. planeras en informationskampanj iskolorna. Dettatycker jag är bra exempel på hur förmedlingsarbetef bör bedrivas, just för attunderlätta anpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. 65 BO (): Jag vill först tacka statsrådet för svaret. Frågan är, som angavs,föranledd av situationen i . Denna redovisas på följande 3 protokoll 1986/87:85-87 1986/87:85 sättav som är föreståndare för arbetsförmedlingen i 12marsl987 Hässleholm-jagciterar ur en intervju; OmanoassninesD ''eXär en stor obalans mellan tillgång och efterfrågan pä yrkesutbildad blemenoåärbet k arbetskraft i träbranschen.Det är ett jätteproblem. har vi en sökande . fill 100 lediga platser i ." Oavsettom det är fråga om eller om ett kvartal är anpassningsproblemetenligt arbetsförmedlingen i på kort sikt väldigt stort. Det varmotivet till den konferens som man anordnade . Detär alldeles uppenbart att det i ett tekniskt komplicerat samhälle med ganskastora krav på yrkesutbildad arbetskraft uppstår anpassningsproblem. Det kan skegenom att de som söker arbete saknar erforderlig utbildning. Men det kannaturligtvis också ske genom att man har ett bristande intresse för ettspeciellt yrke eller för en speciell arbetssituation. Självfallet kan detsenare leda till att man försöker utnyttja möjligheterna att inte ta jobb somexisterar. Den bristande anpassningen uppfattas naturligtvis som en väldigtstor förlust för enskilda människor som inte får jobb. Men den utgör också förlust för hela samhällsekonomin - och därmed för oss alla - därför attden produktion som annars skulle ha kunnat fungera inte kommer till stånd. Detinnebär också att order kan gå till utlandet. Detär bra att lokala initiativ tas, men det totala ansvaret ligger ändå påregeringen. Frågan är då vilka åtgärder arbetsmarknadsministern kan tänka sigatt vidta för att förbättra den situation som arbetsförmedlingen i Hässleholmanser vara krisartad. Herrtalmani Enligt de uppgifter jag har fått från arbetsförmedlingen i Hässleholmär det aktuella antalet sökande 30 personer, somliga med utbildning men deflesta förmodligen utan utbildning. Antalet lediga platser är för närvarande20. Denna tidningsarfikel som citerade ur bygger delvis på ettmissförstånd. Vid arbetsförmedlingen i finns det en anmäld sökandemed utbildning i ytbehandling, och det förutses ett mycket stort behov av personalpå detta område Detsätt som man har arbetat på i och som vi i regeringen germöjligheter till genom satsning på arbetsmarknadsutbildningen och påarbetsförmedlingen är det rikfiga sättet att tackla dessa frågor. Arbetsförmedlingeni har tagit ett mycket bra inifiativ när man tidigt var ute ochgemensamt med branschens olika företrädare försökte bedöma rekryteringsbehovet.Det är naturligtvis grunden för att kunna arbeta med de arbetssökande och t.ex. erbjuda arbetsmarknadsutbildning. Menockså det privata näringslivet måste anstränga sig för att medverka till att de anställda stannar kvar i företagen, genom att göra arbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigt posifiva. Man måste anstränga sig genom att satsa på egen internutbildning och genom att öppna sina portar till inskolningsplatser för ungdomar. Ett sådant samarbete ger förutsättningar för att problemen skall lösas. Regeringen är villig att fortsätta med att satsa pä en utbyggd arbetsförmedling och en utbyggd arbetsmarknadsutbildning, ''* och de förslagen finns i årets budgetproposifionfill . 67 BOLUNDGREN (m); Arbetsmarknadsministern och jag äruppenbarligen överens om att det finns problem - kanske inte just men omen eller - i , och det är det mest väsentliga.Det finns alltså problem med bristande anpassning , och då är fråganvilka åtgärder som kan vidtas. Arbetsmarknadsministern hänvisar till existerandeåtgärder, som uppenbarligen inte är fillräckliga. Det är också en attitydfråga, som inte minst facketsrepresentanter framhåller, och där har regeringen ett ansvar för att se tillatt skapa en mera positiv atfityd till denna.typ av arbetsuppgifter. Låt mig fråga arbetsmarknadsministern: När det nu finnsmycket gott om lediga platser pä de trätekniska linjerna i ungdomsskolan, harman då inte anledning att utnyttja de platserna? Finns det inte anledning attytterligare förbättra möjligheterna till företagsintern utbildning, som kanklaras i företagen? Det föreligger uppenbarligen ett stort anpassningsproblem,som just har visat sig i - därom är arbetsmarknadsministern och jagtydligen överens. Om anpassningsproblemen på arbetsmarknaden Efter detta inlägg förväntar jag mignaturligtvis att moderata samlingspartiet kommer-att stödja regeringen när dennu har lagt fram förslag om en förstärkning av arbetsförmedlingen med 250 nyatjänster som behövs för att klara sådana här problem. Jag utgår också frän attregeringen får stöd för tankegångarna om inskolningsplatser, som just syftarfill att ungdomar skall få möjlighet att komma in i industrin för att lära sigett yrke. Detta har gått mycket trögt, och det har inte varit möjligt att fåfram det antal platser som behövs på detta område för att få fart påverksamheten. Jag räknar med att efter denna debatt kommeratt bli en ivrig propagandist för denna verksamhet. Då tror jag att problemetkan lösas. 69 BO (): Det är uppenbart att arbetsmarknadsministernförenklar problematiken, genom att tro att ett ytterligare antalarbetsförmedlare skulle lösa detta problem. Det gäller alltså inte bara att"matcha" personer med arbetsplatser, med företag och med industrier,utan det gäller också till att det finns en anpassning närdet gäller utbildning. Detta är också en fråga om attityder, och det hararbetsmarknadsministern ännu inte sagt något om. Det finns en risk för negativaattityder fill denna typ av yrkesutövning. Det framställs av facket, som jagsade, såsom ett mycket stort problem. Det skulle naturligtvis behöva skapasännu bättre möjligheter till den typ av lärlingsutbildning som vi moderater imånga år har förespråkat. Vi börjar ana en viss förståelse för att denutbildningen kan innebära något positivt. Överläggningen var härmed avslutad. Omtillämpning av epizootilagen på viss fisksjukdom 21 § Svar på fråga1986/87:393 om tillämpning av epizootilagen på viss fisksjukdom har frågat mig om jag är beredd att vidtagasnabba åtgärder för att inrymma BKD under epizootilagens bestämmelser. SjukdomenBKD, bakteriell njurinflammation, omfattas inte av den internationellaförteckning över epizootiska djursjukdomar som upprättas av OfficeInternafional des Epizooties. Den svenska förteckningen över djursjukdomar förvilka epizootUagen är tillämplig följer i stort sett den internafionellaförteckningen. De åtgärder som frän samhällets sida vidtas vid utbrott avepizootiska sjukdomar syftar till att befria landet från sjukdomen. BKDpåvisades första gången hos odlad fisk i . Infekteradefiskodlingar har påträffats inom , , ochNorrbottens län. Sjukdomen har således en spridning bland odlad laxfisk,och det kan inte uteslutas att BKD förekommer bland viltlevande fisk. Vi kännerinte till alla smittvägar för sjukdomen. a. denna bakgrund bedömer våra expertmyndigheter att förutsättningarna är mindre goda för att genom åtgärder som föreskrivs i epizoofilagen kunnautrota BKD i . Lantbruksstyrelsen har inte bedömt att epizootilagenunder nuvarande förhållanden skall gälla sjukdomen BKD. Jag delarlantbruksstyrelsens bedömning. SjukdomenBKD kan bekämpas genom olika saneringsåtgärder när den påvisas i odlingar.Däremot har vi ännu inte tillräckliga kunskaper för att kunna utrota den. Detär därför särskilt angeläget att få uppgifter om sjukdomens spridning i landetoch att förbättra diagnosfiseringen av BKD. Inom statens veterinärmedicinskaanstalt pågår forskning som syftar bl. a. till att förbättra diagnosfiseringenav sjukdomen. Enligt lantbruksstyrelsens föreskrifter till veterinärinstruktionenär BKD en anmäl-ningspliktig djursjukdom. Det innebär att vifår en kartläggning av sjukdomens utbredning i . Anf.71 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret, men innehållet i detsamma ärinte alls tillfredsställande. BKD,eller bakteriell njurinflammation, är en mycket smittsam fisksjukdom, men dåden inte omfattas av epizoofilagens bestämmelser kan sjukdomen inte bekämpas pådet mest effektiva sättet. DetTÖT sig om en kronisk fisksjukdom med mycket lång inkubafionsfid. Smittanöverförs till vild fisk, och man kan ställa frågan: Hur kan smittämnetleva kvar bland vild fisk? Experter på området anser att smittämnet kan levakvar . Mankan vidare fråga: På vilket avstånd kan smittan spridas? Enligt den källa jaghänvisat fill lär det röra sig om flera mil, vattenvägen. Ingenanfibiotika hjälper mot BKD. Inget vaccin finns mot BKD. Detta är, som vi serdet, oerhört allvarligt. Smittan kan spridas frånkasseodlad fisk till vildfisk och tillbaka till Riskerna är mycket stora att smittan kommer in i smoltodlingarna -laxuppfödningsanstalterna - och om så blir fallet kan vi riskera att det snartär slut på våra fina laxstammar i . Spridning av den här sjukdomensker även genom rommen, och man har konstaterat att bakterierna finns ocksåinuti cellerna, vilket innebär att sjukdomen är oerhört svårbehandlad. Detunderströk också jordbruksministern i sitt svar. Alla tänkbara åtgärder måstesåledes vidtas. Vid förekomst av BKD hos utplanterad laxsmolt räknarforskarna med återfångster om av den normala återfångsten, dvs. Jag anser det alltså litet släpphänt, herr talman, att dennasjukdom inte omfattas av epizootilagen. Om de fjällnära skogarna Jag håller med om attsituationen inte är tillfredsställande. Men jag häller sannerligen inte med omatt det är fråga om släpphänthet när vi inte vidtar åtgärden att inrymma dennasjukdom under epizootilagen - en åtgärd som har ett annat syfte än det somKarl-Anders vill uppnå. Vi har svårt att diagnostisera sjukdomen. Det är mycketallvarligt. Man känner fill för litet om dess spridning och om smittvägarna föratt kunna bekämpa den effektivt eller helst utrota den - vilket naturligtvisvore önskvärt. De utredningar som har gjorts visar atthanteringen av fisken och vattenomsättningen har en viss betydelse. Denforskning som bedrivs i och internationellt syftar naturligtvis tillatt ge en ökad kunskap, så att sjukdomen verkligen skall kunna bekämpas effektivt.Här liksom på andra områden gäller det att finna rätt medel för att nå målet.Myndigheterna har inte bedömt att den väg som harföreslagit är den bästa för att nå det mål som vi självfallet är överens om. Ensjukdom som sprids utan att vi kan diagnostisera den, det är något mycketallvarligt. 73 (): Det är möjligt att det finns svårigheter attanvända epizootilagen i detta sammanhang, men om man inte kan göra det tror jagatt enda utvägen är att helt utesluta sjöbaserade odlingar av laxfisk. Då fårman sannolikt flytta odlingarna upp på land och i fortsättningen begränsa sigtill landbaserade odlingar av laxfisk. Överläggningen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1986/87:396 om de fjällnära skogarna har frågat mig om regeringen ifortsättningen avser att tillämpa en gentemot avverkarna generös tolkning avriskdagsbeslutet om de fjällnära skogarna. Frågan omavverkning i områden som betecknas som fjällnära prövas av Om de fjällnära skogarna skogsvårdsstyrelsenenligt 19 § skogsvärdslagen samt med stöd av de föreskrifter och allmänna rådsom har utfärdat. krav att stor återhållsamhet skalliakttas med bedrivande av skogsbruk i fjällnära skogar kommer till uttryck idessa föreskrifter och råd genom ändringar som gjordes . Denna återhållsamhetpräglar de beslut som har fattats . Enligt min mening är detviktigt att skogsägarna och myndigheterna i fortsättningen noga följerföreskrifterna i sin planering av avverkningarna så att den av riksdagenförordade hänsynen till andra intressen tas. 75 (): "Denna återhållsamhet präglar de beslutsom har fattats ", säger statsrådet. När tog beslutet om de fjällnära skogarna vardet ett enigt beslut, men från folkparfiet tillfogade vi en reservation enligtvilken vi ville ha fram ett säkerställande program. arbetas det medprogrammen om de fjällnära skogarna, men tydligen är det arbetet inte klart,och jag skulle gärna vilja veta när sammanställningen skall bli klar. Den oro som vi kände berodde pä att vi trodde attbevarandeintressena skulle fä en svag ställning. gick kommunerna emot -de kanske hade ett tryck på sig av arbetsmarknadsskäl. kundelänsstyrelsen gå emot. Därför är det beslut som jag har som referens i dennafråga mycket intressant. Där finns en enstämmig opinion. kommun villgå emot, samebyn vill gä emot och vill gå emot. På den andrasidan står -sedan besvären bifallits - statsrådet ochskogsvärdsstyrelsen. Det är detta som gör att beslutetkan bli prejudicerande. Vilka är det som har sagt sitt i frågan? Jo, det ärjust de som skall bevaka de krav på återhållsamhet som fanns i riksdagensbetänkande, nämligen och naturvårdsenheten inom denna. har ställt sig på samma sida som det bolag som i det här fallet villavverka skog. Forskare står på båda sidor, men klart är att man vill beskogaområden som ligger betydligt högre än vad domänverket går upp i. Därför är detviktigt att få klarlagt om det i fortsättningen skall bli denna typ avställningstaganden när det gäller de fjällnära skogarna. Är det beslut somtagits prejudicerande för framtiden? Jag kan inte instämma i av hanteringen av det enskilda ärende han refererar till. Det ärdirekt felaktigt att säga att regeringen skulle stå på samma sida som bolaget.Tvärtom -bolaget önskade avverka skog, och det var denna storaavverkning som opinionen riktades mot. I det slutliga beslut som skogsstyrelsentog och som regeringen har biträtt vid behandlingen av ett överklagandeärendehar man minskat ner yrkandet om till 23 hektar.Man har alltsåtillåtit en väsentligt mindre avverkning än vad som från början yrkades. Detvisar just att tillämpningen icke varit generös utan att man tvärtom har tagithänsyn till naturvärdsintressena. Man har också i beslutet skrivit in begränsningar tillförmån för naturvården och rennäringen. Det är alltså ett avsevärt mycketmindre område som bolaget har fillåtitsavverka på än vad som hade begärts - jämfört med . Detta ärsålunda inte ett bra exempel på att man skulle ha givit beslutet någon generöstolkning. Detär vidare aldrig så att beslut i sådana här ärenden är prejudicerande -manskall givetvis ta ställning till varje ärende för sig. 77 (); Det är i och för sig tillfredsställande att statsrådet säger att varjeärende skall bedömas för sig. Det innebär alltså att beslutet i detta ärendeicke skall få vara prejudicerande. Detär riktigt att arealen har minskats, men opinionen;mot en avverkning av denareal som ändå skall avverkas står kvar oförändrad - det är vikfigt attframhålla i det här sammanhanget. Jaghar funderat över varför statsrådet anser att man i det här sammanhanget måstegå emot naturvårdsintressena. År det så att statsrådet bedömer de resurser somstaten har till förfogande för att lösa in områden som behöver sparas somotillräckliga, och har det i så fall fått vägas in i sammanhanget? Det finns ju500 miljoner i ackumulerade behov för just inlösen av mark. Hår de frågornafått påverka bedömningen? beslut innebär icke ett totalstopp för avverkning i defjällnära skogarna - det torde väl känna till. Det innebär skall ta stor hänsyn. Det har man gjort när man kraftigt har minskatarealen - från 80 till - och ställt särskilda villkor med hänsyn tillnaturvårdens och rennäringens ititressen. De omständigheter som till har alltså icke påverkat regeringens beslut. Anf.79 (): Jag är medveten om att beslut inte innebär något totalstopp.Men det som skiljer de här ärendena från många andra är att här har en klaropinion - kommunen, och samebyn - gått emot, och statsrådet harändå ställt sig på samma sida som skogsbolaget. Det skiljer det här ärendetfrån många andra. Man går här högre upp än domänverket gör. Därför är detta ettallvarligt ingrepp som borde få prejudicerande verkan åt andra hållet. Jag ärändå tillfreds med att statsrådet säger att detta beslut inte får varaprejudicerande - skulle det bli det vore det beslut som fattats om de fjällnäraskogarna inte längre mycket värt. Detär klart att vissa delar av dessa skogar måste avverkas. Vi vill ha ettsäkerställandeprogram, och vi vill att inventeringen skall göras klar, men detfinns tydligen inte resurser att slutföra den. Överläggningenvar härmed avslutad.' Om gods trafiken på 23 §Svar på fråga 1986/87:414 om godstrafiken på Mot bakgrund av att SJ för närvarandeombesörjer godstrafiken pä bandelen i kombinerad trafiklastbil-tåg har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd såatt godstrafiken återupptas. Jag har inhämtat från SJ att godstrafiken på järnväg tilloch från har minskat markant . För att undvikamerkostnader för snöröjning och för att kunna erbjuda kunderna bättretransporter träffade SJ och den ende kvarvarande trafikanten en överenskommelseom kombinerad trafik lastbil-tåg med omlastning vid eller Daglösen. Trafikuppläggningen har visat sig fungera bra. Både SJ ochtrafikanten finner den ändamålsenlig och har dessutom kunnat göra besparingar.Man tänker därför fortsätta att prova den kombinerade transportlösningen.Alternativet med järnvägstransport ända fram till hålls dock öppet. 81 (): Jag ber först fä tackakommunikationsministern för svaret pä min fråga. I svaret konstateras att godsmängden under senare årmarkant har minskat. Det är naturligtvis också beroende av näringslivetsutveckling i den bygd som via denna järnvägssträcka skall försörjas medgodstrafik. Jag vågar påstå att den här trafiklösningen inte heller innebär-attman ökar godsmängden. Man kan dra vissa slutsatser av det lämnade svaret. En avdessa är att SJ har regeringens tillåtelse att helt på egen hand bedrivaregionalpolitik. När beslutade att lägga ned persontrafiken utlovadesnämligen att godstrafiken pä bandelen skulle bibehållas. Det löftet uppfyllerman inte , och jag anar att det var fråga om en fint för att dämpa opinionenmot nedläggningen av persontrafiken. Jag vill också erinra om att en av SvenHulterströms statsrådskolleger, som besökte Bergslagen i början pä 1985, sagtatt kommunikationerna är mycket dåliga. Svaret föranleder en principfråga.Varje är beslutar vi om ersättning till SJ för företagets bedrivande av trafikpå trafiksvaga bandelar. Min fråga till kommunikationsministern är: Kan depengarna användas hur som helst, exempelvis för att subventionera godstrafik påväg? 82Kommunikationsminister : Herr talman! Det viktiga i dettasammanhang är att man försöker finna så förnuftiga transportlösningar sommöjligt i varje särskilt fall. Här har man funnit en transportlösning som bådaparter är nöjda med. Jag förstår då inte vad man förväntar sig att regeringenskall göra. Skall regeringen säga fill SJ och , som benyttar sig avdenna transportlösning, att de skall försöka komma fram till en sämre lösningän den som de redan har? Det kan inte vara en rimlig utgångspunkt. Att skulle ha haft någon bestämd mening i denriktning som angav har jag inte kunnat finna. Senast i samband medbehandling- en avföregående års budgetproposition underströk tvärtom behovet av finner effektiva transportformer för att tillgodose näringslivets behov.Det framhölls bl. a. att detta kan vara särskilt aktuellt för trafiksvaga banordär transportstandarden är låg och styckekostnaderna orimligt höga. I sådanafall skulle man enligt vad som framhölls i propositionen och som godkändes avriksdagen försöka få till stånd kombinationstransporter med lastbil och tåg.Det är också vad som gäller just beträffande . Jag undrar, JanHyttring, vilken transportlösning man skall ha. Skall man ha en sådan somföretaget inte är betjänt av? Om biljettpriserna på SJ:s bussar 83 (): Det är klart att man just nu upplever sigvara betjänt av den här trafiklösningen. Vi har också från andra bansträckordär man har valt denna lösning erfarenhet av att företagen under en ganska korttid får rabatterade transporter på väg. Det är nämligen vad SJ erbjuder. Men såsmåningom försvinner denna rabattering, och då kan situationen för de företagsom transporterar sina varor på bansträckan bli en helt annan. Vi har dessutom en strävan, som jag hoppas att alla här iriksdagen och i regeringen delar, att främja näringslivet i , som juär en del av Bergslagen. Det är inte särskilt attraktivt för andra företag omde får veta att det här är den lösning som kommer att erbjudas vad gäller derasbehov av godstransporter. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1986/87:416 om biljettpriserna på SJ:sbussar 84 Kommunikationsminister : Herrtalman! har, med hänvisning till ett förslag till avtal mellan SJoch trafikhuvudmannen i om taxan för ersättningstrafikentill Forsmo-Hoting-banan, frågat mig vad jag tänker göra för att upprätthållatransportrådets och regeringens uppfattning om biljettpriserna. Det är SJ och trafikhuvudmännensjälva som bestämmer vilken taxa som skall gälla på tågen resp. för bussarna ilänstrafiken. Det är också parterna själva som bestämmer om hur biljettsamarbetetskall utformas. Därmed ges förutsättningar för en riktig avvägning mellan prisoch standard. Detta betyder att regeringen inte har någon anledning att ingripai förhandlingarna i den aktuella frågan. Jag vill dock allmänt framhålla attdet är angeläget med en förbättrad samordning mellan SJ;s tågtrafik ochbusstrafiken i länen. Anf.85 (vpk): Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag noterar att kommunikationsministern inte i sak bestrider att biljettprisernakommer att höjas. I transportrådets slutgiltiga förslag till regeringenframhölls att för långväga resor som går yia Forsmo-Hoting-banan denframtida taxan bör beräknas enligt kortaste resväg , oberoende av vilkenresväg som blir Om biljettpriserna pä SJ:s bussar aktuellefter nedläggning av persontrafiken mellan och . Det underströksvidare att Forsmo-Hoting-banan alltså räknas som prisbildande väg, även ompersontrafiken överförs till landsvägsbuss. Jag utgår ifrån att det också varregeringens uppfattning i frågan. säger kommunikafionsministern att han inte vill läggasig i förhandlingarna i den aktuella frågan. Men folk som drabbas av dyrarebiljetter.måste fråga sig: Tänker regeringen fortsättningsvis utöva någotinflytande alls när det gäller trafiksituationen i och speciellt då itrafiksvaga delar av landet? De familjer som kommer att drabbas av höjdabiljettpriser kommer säkerligen att ha en annan uppfattning änkommunikafionsministern. Här är det också fråga om vad folk har för tilltro tillregeringen när det aVviseras nedläggning av bandelar. Man erbjuder fördelar föratt göra anrättningen smakligare, men är regeringen beredd attstillatigande se hur de tas bort. 86 Kommunikationsminister ; . Självfallet kommer regeringen att försökautöva ett inflytande över både den regionala och den lokala trafiken, men intei den formen att man går in när länshuvudmännen och SJ förhandlar och i detaljbestämmer vilka biljettpriser som skall gälla för varje enskild sträcka, utan iden formen att vi i det trafikpoUtiska utvecklingsarbetet som pågår kommeratt vara med och diskutera trafiklösningar som kan vara bra och som är tillresenärernas fromma.