prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns ingen anledning förSverige att medverka i den typen av politik. Det finns också ett annat problem. Jag säger inte dettabara för att hopa problem kring våra Europarelationer utan därför att detgäller ting som annars inte diskuteras. Det finns ett annat problem avsäkerhetspolitisk natur som har att göra med förhållandet mellanEG-gemenskapen, NATO och . Det är nämligen så, att såatt säga håller på att frigöra sig från den hänsyn till sina alhanspartner iNATO som man tidigare bemödade sig om att ändå i rimlig utsträckning upprätthålla.Terroraktionen mot t.ex,, som företogs utan att man hade konsulteratsina NATO-allierade, väckte just det här problemet - alltså om , trots väntar sig motstånd eller kritik från NATO-allierade, vill genomföra enviss typ av aggressiv aktion, så gör man det. har det inte alls gåtttill på det sättet. Men är det liksom en del av den amerikanska politiken.Detta skapar alltså, genom att de båda EG- och NATO-enheterna sammansmält medvarandra, en mycket allvarlig och ny, komplicerad säkerhetspolitisk situation,som man från skandinavisk sida skall akta sig väldigt noga för att alltförmycket bli beroende av och engagerad i, därför att man då blir tvungen attacceptera konsekvenser som är mycket mer vittgående än något annat som manupplevt . Jag har, herr talman, med detta breda och något svepandeanförande försökt att säga att vi behöver en annan diskussion - en mindreensidig, mera bred och allsidig samt på verkliga problem inriktad diskussion -om hur nationella ekonomier kan hävda sig och hur de påverkas av intensivtsamarbete med grupper av nationer och om vad som egentligen händer när man fåren sammansmältning av grupper av nationer på det här sättet. Jag menar att dendiskussionen alldeles för mycket har förts av ett väldigt begränsat antalmänniskor i speciellt framskjutna positioner i samhälle och näringsliv.Diskussionen borde föras på ett mera folkligt plan - ute i de stora folkligaorganisationerna, i studiecirklar etc. -, därför att det handlar omdemokrafin och den nationella självständigheten, om hur mycket av vår miljöpolitik, vårlivsmedelspolitik, vår regionalpolitik, vår handelspolitik och vårteknologipolitik som vi skall bestämma här inför den svenska allmänhetens ögonoch om hur mycket vi skall överlämna till en inte särdeles demokratiskbeslutstruktur, en mycket toppstyrd och hierarkisk beslutstruktur, som ärbelägen i ett annat lands huvudstad och som inte är överblickbar över huvudtaget vad gäller beredning och beslut. Det är det saken gäller, för det handlarju också om vad för slags samhälle vi vill ha. Det är ju inte säkert att vi häri skall fortsätta att ha ett samhälle där fler prylar är den alltöverskuggande strävan. Det kan ju tänkas att fillväxten i fortsättningen meraskall gälla kultur, skolning och civilisation - dvs, icke-materiella ting -,och då krävs det en annan filosofi än den vulgära och primitiva kommersialisfnsom vidlåder de ledande i EG-gemenskapen . Dehär målsättningarna måste vi ha för ögonen. Dem skall vi tänka över. Det ärdärför som jag menar att en allsidigare och mer problemorienterad diskussion ärnödvändig. Diskussionen har varit för ensidig hitfills. Om principerna för den svenska handelspolitiken råder det stor enighet,Ett litet land som är beroende av sin export för att kunna överleva somindustrination. Vi är också medvetna om vårt internafionella beroende. Därförär det viktigt att den nya Uruguayrundan lyckas. Det var också temat för möteti med ett tjugotal deltagande ministrar. Till jag säga att deltog, Alla förde en debatt om stånd still och roll backoch om hur viktigt det är att leva upp till de åtaganden som gjordes i Puntadel , Vidare sade i anslutning fill debatten om jordbruket attSverige, under förutsättning att också andra länder gör åtaganden, kan tänkasig att delta i den diskussionen, Idebatten har det hävdats hur viktigt det är att vi deltar i Europa.Naturligtvis måste delta i , Det har vi alltid gjort och detkommer vi allfid att göra. Självfallet anser vi att inte är detsamma somEG, EG är mera än så. Vi deltar på de villkor som gäller med tanke på vårsäkerhetspolitik. Jagtrodde, herr talman, att jag från regeringens sida hade klargjort attsamarbetet inom betyder att de höga ambitioner som regeringen har närdet gäller socialpolitik, arbetsmiljö, yttre miljö, konsumentpolifik ochliknande skall vara vägledande - och de är vägledande - också för vårtsamarbete i EG. Despeciella förhållanden som gäller i vårt land, t.ex. kalla vintrar iNorrbotten, gör att vi självfallet måste tänka på att maskiner skall kunnaanvändas också där uppe. Men vi är ju inte ensamma om att ställa höga krav, utansådana ambitioner finns också i många andra länder. HädarCars anser att regeringen klär sig i säck och aska eftersom vi hävdar att detär ett brott mot GATT-stadgan, när vi nu inför en handelsbojkott mot Sydafrika.Nic menar - precis som regeringen - att detta är ett brott och att detförsvårar vår framtida posifion. Jagtror att det är viktigt att vi i den här debatten lägger fast vilka skälen äroch vilka de inte är när det gäller ställningstagandet till propositionen omhandelsbojkott mot och . Först och främst skall vi vara 1986/87:99 : klara överatt det här är ett avsteg från vår FN-linje. Den linjen gäller fortfarande och skallföljas . Vi skaU också fortsätta att arbeta för ett FN-beslut omsanktioner mot . Att vi nu gör ett undantag från vår huvudlinje beror,precis som har sagts i debatten, på det unika systemet i . Men det härundantaget är inte motiverat av att andra länder tycker att det är möjligt attbörja göra omtolkningar av de föreskrifter som finns i t. ex. GATT-stadgan. Vihar en förpliktelse, som jag ser det, enligt GATT-stadgan att inte införahandelshinder mot enskilda länder. Detta gäller för alla medlemsländer, och.detär särskilt viktigt för mindre länder -som vårt eget land - vilka har en storutrikeshandel. Vi är beroende av att det internationella handelssystemet inteutnyttjas som politiskt påtryckningsmedel. Skulle systemet utnyttjas på dettasätt är det tveklöst de mindre och de svaga som drabbas först. Därför är densvenska linjen att hålla på våra förpliktelser härvidlag, liksom när det gälleralla andra internafionella överenskommelser som vårt land har ingått. Vi skall alltså visa att vi från sida tarfolkrätten på allvar. Jag tror det är farligt att börja föra ett svepanderesonemang om att de här åtagandena kanske inte är så viktiga längre, eftersomdet finns andra stater som inte bryr sig om dem. Nej, bryr sig ombestämmelserna så länge de gäller. Men i det särskilda fall som utgörhar vi nu bestämt oss för ett avsteg från vad vi eljest förpliktigat oss tillnär det gäller andra länder. Det beror som sagt på vår bedömning av det unika ifallet och inte på att andra stater kan ha vidtagit liknandeåtgärder. Det är ingen nonchalans av regeringen att denallvarliga debatt som pågår om svensk vapenexport inte behandlas ideklarationen. Regeringen har bedömt saken så, att eftersom vi ochstundligen debatterar detta ämne, så skulle vi koncentrera oss på de storahandelspolitiska frågorna. Men jag instämmer gärna med alla dem som i debattenytterligare en gång velat stryka under hur allvarligt det är om det förekommerbrott mot de svenska exportbestämmelserna beträffande vapen. Vi har också från regeringens sida vidtagit en radåtgärder för att få alla papper på bordet. kommer landshövdingen iSödermanlands län, som har sett över vapenlagen, att redovisa resultaten av sinöversyn. Jag hoppas att vi då kan få en fortsatt konstruktiv debatt för attframdeles kunna avhjälpa de brister som finns i vår nuvarande lagstiftning, såatt vi på det sättet kan komma vidare. Regeringen ämnar också mycket snart taställning till frågan om den kommission som det talats om vidpartiledaröverläggningarna. Tekoindustrin och tekorestriktionerna har ocksådebatterats här. Jag vill bara konstatera, herr talman, att praktiskt tagetalla industriländer har begränsningar på tekoområdet. konstaterar jagatt tillhör de länder i världen som per capita importerar mest kläderfrån . Den svenska tekoindustrin behöver emellerfid även ifortsättningen ett visst importskydd. Jag tycker nog att är litet orättvisnär han säger att - och därmed jag - inte har levt upp till deöverenskommelser som träffades i samband med att det nya MFA -multifiberavtalet - undertecknades i . Vi har gått vidare, viliberaliserar när det gäller av det som är begränsat, ochomförhandlingar sker nu rörande våra bilaterala texfilavtal med ettfemtontal länder. Detta betyder att det successivt blir ökande import avtekovaror. Tillslut några ord om hur viktigt det är att vi också i den här diskussionenbehandlar relationerna mellan utvecklingsländer och industriländer. För att viskall kunna åstadkomma ett vettigt system måste det föras en ordentligdiskussion om skuldbördan i världen. Det är väsentligt att alla inblandadeparter - industriländernas regeringar, utvecklingsländernas regeringar,affärsbanker och internafionella institutioner - deltar i denna diskussion.Vidare är det väsentligt att frågan blir föremål för debatt på den kommandeUNCTAD-konferensen . 1986/87:99 , 10 ()replik: manade fram intrycket av begravningsstämning i sitt anförande.Jag kan förstå honom, när jag ser ut över plenisalen - den åsynen manar junästan till samma sorts känslor. Jag skall passa på att säga någratacksamhetens ord till den allmänhet som kommer i så stora skaror och lyssnarpå oss. Jag skulle tycka att det vore trevligt om det funnes något fler åhörarehär nere också. Förmig, herr talman, liknar emellerfid det här mera en formell dansfill-ställning,där vi rör oss kanske inte som i en amerikansk squaredans, men möjligen som inågot slags menuett med samma turer år . Det som hänt är möjligenatt snubblat in på sina skosnören och infört något av enintellektuell vinkling på det vi talar om. Det tycker jag är trevligt - det ärbra och det är nödvändigt. Däremottycker jag inte det är bra att har det svårt med hörseln. Hanhar sagt att jag velat riva alla broar. Jag vet inte varifrån han får dessaidéer. Som väl är förs det protokoll här i , och jag vill fillrådaPer-Ola att läsa innantill i fortsättningen, när protokollen kommer. Vadjag har sagt är nämligen att det här är en långtgående och svår procedur, somvi måste börja vänja oss vid. Man kan inte tala om det godamed internationell samverkan och i säga att detta gäller endastom det inte rör mig och det som jag är rädd om. Man måste vara beredd att iömsesidighet och generositet gå in i internafionell samverkan, och detförefaller som om det vore svårt. Nuhar jag förbrukat en massa taletid på sådant som gäller personer som inte heterJörn , Men jag kan väl ändå få lov att när det gäller Svenssonsfarhågor för intellektuell utarmning av såsom en liten nordisk nation idet europeiska samarbetet tala om vad det är som den aktuella kommissionenshögteknologiska program verkligen gäller. Det omfattar 56,5 miljarder kronoroch innebär alltså en mycket stor satsning. Det handlar om åtta punkter - jagskall föredra dem alla. För det första gäller detatt höja den s. k. livskvaliteten. Fördet andra gäller det att åstadkomma ett västeuropeiskt informationssamhälle. Fördet tredje gäller det att förbättra de västeuropeiska telekommunikationerna. Fördet fjärde gäller det att på traditionella industrier applicera nyateknologier. För detfemte gäller det att utveckla kärnteknologin. För det sjätte gäller det att utveckla bioteknologin, fördet sjunde att utforska resurserna på sjöbotten och för det åttonde attetablera ett , där arbetsvillkoren för forskarna och deras medhjälpareblir så enhetliga som möjligt. Denna stora satsning på teknologisk utvecklingkan väl ändå inte, , anses vara något slags utarmning av dedeltagande nationerna. 11HÄDAR () replik; Jag noterade att statsrådet integav mig något svar på frågan varför det var så väsentligt att sätta stopp för importfrån av dukar. har ju blivit en stor marknad för svenskaprodukter, både när det gäller energisektorn och på andra områden. Jag syftarnaturligtvis bl, a. på avtalet om export från till av kanoner , ett avtal som dessutom kan leda till följdleveranser avsamma storleksordning. Får jag erinra om att statsminister sig starkt för denna affär och att han sannolikt spelade enavgörande roll för dess tillkomst. Mot denna bakgrund vore det väl ändå skäligt att få svarpå frågan: Om vi säljer så mycket till , är det då verkligen angelägetatt förbjuda att sälja bordsdukar till ? I fråga om vill jag erinra statsrådet om attSverige , utan beslut i , vidtagit olikasanktionsåtgärder mot flera länder, om också inte lika långtgående som dem motSydafrika. Det bör också noteras att de svenska importrestriktionerna mot fruktoch jordbruksprodukter infördes med hänvisning till GATT-bestämmelserna ochutan att någon av oss då uppfattade att dessa restriktioner stod i strid medvåra internationella åtaganden. De svenska åtgärderna mot har successivtskärpts. En lång rad åtgärder har successivt vidtagits.Viktiga steg är förbudet mot nyinvesteringar, förbudet mot finansiell leasing,förbudet mot införsel av jordbruksprodukter från och ochförbudet mot överlåtelse och upplåtelse av patent- och tillverkningsrättighetertill sydafrikanska företag. Enligt uppfattning går det inte atthävda att vid något enskilt tillfälle har passerat en linje därsanktionsåtgärderna har brutit mot traditionell svensk utrikespolitik eller motinternationella avtal. har uppenbarligen svårt attbestämma sig för på vilken fot han skall stå. Han talar dels om nödvändighetenoch värdet av att deltar i en utvidgad marknad, dels är han emot. Hantalar för frihandel och mot frihandel. Dessutom delar han ut en del bokfips.Jag vill gärna hålla med honom om att Wallraffs bok är läsvärd, men jag harockså ett boktips till . Jag föreslår att han läser i liv - jag tror att den är värd att läsas som enillustration till vart ett sovjetsystem kan leda. 12PER-OLA () replik: Det är riktigt, som statsrådet säger,att det råder ganska stor enighet om principerna för svensk utrikeshandel. Närvi ibland utsätts för yttre påtryckningar är det bra att vi här hemma i långastycken har en gemensam syn på utrikeshandeln. Vår utrikespolifiska utvecklingär ju också, som jag framhöll i mitt tidigare inlägg, beroende av en öppenvärldsekonomi. Så långt möjligt måste vi förena detta med kravet på ensjälvständig utvecklingslinje. Detta innebär bl, a. att vi måste räkna medsjälvförsörjning. Annars blir inte vår säkerhetspolitiska hållning trovärdig.Vi får inte heller avstå från vår neutralitetspolitik. Här ser jag en fara,eftersom det ställs vissa krav från ledande män. Det talas juom att man gradvis skall utveckla en gemensam utrikespolifik i Västeuropa.Detta ingår som ett av många element i harmoniseringsarbetet. Jag tror att det ärmycket viktigt att regeringen ger ett klart besked om hur regeringen serpå den saken. Det får i det här läget, när vi står inför en begynnande debattom EG och , inte finnas några som helst oklarheter. Jag ställde ett antal frågor till statsrådet omhuruvida miljö- och hälsokraven är viktigare än de ekonomiska och industriellakraven. Något riktigt svar fick jag inte, men jag uppfattade det ändå så, attvi alljämt skall ställa miljö- och hälsokrav i det fortsatta arbetet på harmoniseringen.Detta är också nödvändigt med tanke på de konsekvenser för miljön somutvecklingen av näringsliv har fört med sig - med den miljöförstöringm. m, som kommer in över våra gränser, tog upp det här med broarna, menuetten ochallt vad det nu var. Jag tolkade honom så, att han gärna ville se att det bleven avreglering av jordbruket. Det är ju en gammal känd ståndpunkt hos NicGrönvall, Även om han nu inte har rivit alla broar, uppfattade jag honom somatt han börjat nagga brofästet i kanten, och det är nog så allvarligt. Jag troratt det är viktigt att vi slår vakt om restriktioner för svensklivsmedelsförsörjning. Här finns det en beredskapspolifisk, enförsörjningspolitisk och inte minst en viktig regionalpolifisk aspekt. Tidigarei debatten sade att vi måste ta hänsyn till skuldbörda. Detvore bra om också tog hänsyn fill den svåra situafioneni vissa regioner i . Prot; 1986/87:99 Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 13JÖRN (vpk) replik: Boken i liv läste jagsom ung man . Den grep mig djupt. Det är någotegendomligt att boken skall dyka upp i den här debatten. Är det så gamla böckersom grundar sitt tänkande på, har han liksom hunnits i fatt avhistorien. Då har han inte mycket att erbjuda i en diskussion om framtiden. Detär på något sätt avslöjande för tankevärld att han inte ens harföljt med händelserna i . Det behövs en frihandel, en frihandel modifierad avprotektionism. Jag vet mycket väl att man måste stå på just dessa två ben. Jagtror inte att det räcker med att stå på bara ett avdem. Detta att det behövs en frihandel, modifierad av en betydande grad avprotektionism, har att göra med att produktionsfaktorerna är olika rörliga.Man kan inte låta dem röra sig hur som helst, därför att det i så fall uppstårkrisfenomen och sociala effekter som är onda och felaktiga. Därför måste detalltså finnas vissa modifikationer, vilket inte utesluter att man kan varaanhängare av en vidgad handel med olika delar av världen. Det är mycketmärkligt att vill stå på bara ett ben. Han vill köra sinfrihandelsteori till förbannelse. Det är just egenskapen att vilja köra en vissteori till förbannelse som skiljer predikanter och mer nyanserat tänkandemänniskor. Detär säkert så, , att dét finns mycket i det vetenskapliga programmetsom är bra för , liksom också för andra delar av världen. Jag menaremellertid att vi också bör vara angelägna om att bevara vår självständighet.Ta t, ex. just det som nämnde, ny industriteknik. På just dettaområde har anledning att inte gå i de stora, multinafionellakoncernernas ledband utan söka egna, självständiga, skräddarsydda tekniskalösningar för att på det sättet bättre kunna hävda sig, ha en bättreframförhållning, ha mer självständighet och ett bättre grepp över den tekniskautvecklingen. Det är ju inte alls säkert att de mycket tvivelakfiga effekter påarbetsprocessen som kommer sig av den nuvarande mikroelektronikens utvecklingär någonting som vi vUl ha här i , Jag kan, i motsats fill ,rekommendera en färsk bok, nämUgen ,Där belyser man dessa frågor mycket väl och visar just hur ensidigt den härteknologin hittUls har utvecklats i förhållande till sina förutsättningar. PånationeU basis och på ett självständigare sätt skulle vi i kunna göramera av denna teknologi. Sedanmå jag säga att det exempel som valde, kärnteknologin, var någotolyckligt, eftersom vi i faktiskt har beslutat att vi så småningomskall avskaffa kärnkraften. Och några atombomber vill väl inte attvi skall tillverka. sade att Europasamarbetet är en lång process. Det är vaddet handlar om. Därför kan man inte bara vid ett enda tillfälle redovisa helaalltet, utan vi måste i regering och riksdag jobba steg för steg för att på detsättet veta vad det är vi gör. Idebatten har sagts hur viktig opinionsbildningen är. Vi har ett gemensamtansvar för att vi själva är med i debatten och för att vi ute i folkrörelsernaför diskussionen om internationellt samarbete och europeiskt samarbete. Här harockså EFTA-delegationen ett ansvar. Jag har fidigare sagt att jag vill utökasamarbetet med EFTA-delegationen för att få en dialog om EFTA och EFTA:s roll isamarbetet om Europafrågorna, HädarCars vet nog, som gammal handelsminister, att enskilda handelsavtal inte kanbehandlas i denna kammare. Men jag tror inte, fru talman, att jag bryter motsekretessen om jag säger att det inte är så att indierna är förbjudna att säljadukar i . Frågan handlar om hur många dukar som man skall sälja. Det är inga punkter somhar satts upp i regeringens direktiv när det gäller Här har vi alla känt ett ansvar för att leva upptill överenskommelsen i MFA, Det tycker jag att vi gör genom de direktiv somgivits om att frisläppa av det som är begränsat. Samfidigt är vimedvetna om ett mycket stort ansvar för svensk teko. På det sättet får vi islutomgången göra en förnyad studie av hur svensk teko ser ut och hur vi dåskall gä vidare. Till vill jag säga: När det gällersamarbetet med EG handlar det om att kan delta på alla områden utomsäkerhets- och utrikespolitiken. Medlemskap är icke aktuellt. Det.vill jagytterligare en gång understryka för att inga missförstånd skall råda på dennapunkt. Det är regeringens ståndpunkt. Jag menar också att vi har riksdagensmandat att fungera inom de ramarna. Jag tycker också att jag tidigare gav klart besked om hurallvarligt vi ser på miljöfrågor. Miljödebatten i är, liksom här hemma,stark. Vi kanske är litet överlägsna, när vi tror att det bara är vi svenskarsom är angelägna om att slå vakt om människors liv, hälsa och miljö. Så är detinte. Vi har många gemensamma intressen med kolleger i olika parlament iEuropa. Vi skall anstränga oss att tillsammans med alla meningsfränder slå vaktom just detta. Då tror jag att vi kommer i gång. Man försöker att ta just dessafrågor som förevändning för att slippa delta i det europeiska samarbetet. Därhandlar det ju också mycket om tekniska lösningar, om regler och bestämmelser. Jag tror att det är nödvändigt att vi rannsakar vårahjärtan och njurar, oavsett om vi jobbar i , , någonmyndighet eller i näringslivet. Vi svenskar är inte bäst på allting. Vi harinte alla goda idéer. Det finns fakfiskt människor runt omkring oss som ocksåhar goda idéer. Det är tillsammans som man kan hitta lösningarna. På det sättetkan vi vara aktiva partner i det europeiska samarbetet. 1986/87:99 lapriri987 15NIC () replik; Tack, fru statsråd, för de senaste orden. Detkändes vidunderligt skönt att här få uppleva den ödmjukhet som låg i attstatsrådet konstaterade att vi svenskar inte alltid är bäst. I samverkan, JörnSvensson, kan vi möjligen bli bättre. Men vår utgångspunkt är inte att vi ärbäst. Debatten har kommit att handla en del om . Det ärinte riktigt meningen. Jag vill ändå gärna ta fasta på den debatt som kom uppnyss om det lagliga, avtalsenliga, i vår Sydafrikapolitik. Det är motsägelsefullt att statsrådet bekänner sig tillGATT-avtalets text och uttalar vår absoluta plikt att respektera avtalet föratt behålla det starkt, men likafullt bryter mot det. Det räcker inte med attsäga att situafionen i är unik. Om statsrådet inte kan GATT-avtaletstext går det an att låna avtalet här - vi har litet bokutlåning . Det står i avtalet under vilka omständigheter man kanacceptera en politisk markering. Denna omständighet finns inte återgiven. Detkan vara skäl att påminna statsrådet om att när vi skulle gå in i FN, övervägdesmycket noga i om vi med vår neutralitet kunde acceptera FN-reglernasöverstatlighet. Efter en långtgående politisk överläggning bestämde vi oss föratt vi kunde acceptera den. Men vi har inte gemensamt bestämt oss för att vikan göra så när det gäller , Prot.1986/87:99 laprill987 Statsrådet berörde något den kommande ,Jag vill gärna skicka med statsrådet mina tankar kring råvaruavtalen, inne på dem , men vi har inte kommit in på dem . Det ärangeläget att vi inom GATT-överläggningarnas ramverk kostar på oss att se överdessa råvamavtal. Jag skulle gärna vilja se att gjorde enmarkering som innebar att oändliga behov av marknads- ochprodukfionsfillväxt skall tillgodoses inom frihandelns ram. Där kommer jag osökt in på det ämne som tarupp, nämligen den ofullkomlighet som frihandeln enligt hans mening innebär.Endast inom ramen för frihandeln kan vi åstadkomma den tillväxt i ekonomi ochmarknader som är nödvändig för att möjliggöra för att klara sinskuldbörda, något som är Uka nödvändigt för att de skall kunna få till stånd entillväxt och en förbättrad levnadsstandard. Samma gäller för den europeiskaarbetslösheten, . Genom en tillväxt i världsekonomin och av dens.k. världsmarknadens storlek och omfattning kan den europeiskaproduktionsapparaten fuUt utnyttjas och därmed bidra till en minskadarbetslöshet också i industriländerna. 16 HÄDAR () replik;