prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — förutsättrtirtgför att sparandet skall kanaliseras så att det bidrar till att utveckla vårtnäringsliv. har många händelser och tendenser påaktiemarknaden väckt berättigad uppmärksamhet och lett till omfattande kritik.Bl. a. har det 1973 införda systemet med rätt fill s. k. riktade emissionerlett fill förhållanden som både missgynnat mindre aktieägare och minskatallmänhetens förtroende för aktiemarknadert. Vad gäller aktieemissioner är ju grundprincipen att allaaktieägare skall ha samma rätt att teckna nya aktier när ett bolag vill ökasitt aktiekapital. Genom lagändringen 1973 kan dock bolagsstämma ellerbolagsstyrelse besluta att rikta emissionen genom att ge vissa aktieägare ellerandra rätt att på särskilda - oftast förmånliga - villkor förvärva akfier. motsatte sig denna lagändring 1973, eftersom vifruktade att den skulle medföra ökade befogenheter för styrelserna och dendominerande aktieägargruppen och därmed minskat inflytande för de mindreaktieägarna. Denna centralisering av beslutsfunktionerna skulle enligt vårmening bidra till maktkoncentration. Utvecklingen har i allt väsentligt tagit denvändning som då varnade för. o. m. i störreutsträckning än någon då räknade med utnyttjat möjligheterna att genomförariktade emissioner. I mofioner, bl. a. vid fjolårets , har vi fråncentern krävt mer eller mindre återgång till den lagstiftning som gällde-1, o.m. Mot bakgrund av den s. k. Leoaffären, som väckte specielluppmärksam het, tillsatte regeringen en kommission. Dess betänkartde ligger till gruud för dert proposition vi nu behandlar. I propositionert föreslås en särskild lag om riktade emissioner i aktiemarknadsbolag fill anställda och styrelseledamöter m. fl. Centerrt har tillstyrkt propositionens förslag utom i ett fall där vivelat gå längre än regeringen. I propositionen föreslås att bolagsstämma med nio tiondelars majoritet kan besluta om sådan riktad emission. Men dessutom ges rätt för bolagsstämma att i efterhand godkänrta bolagsstyrelsens beslut om emissionen. Denna senare regel i regeringens förslag kan vi inom inte ställa oss bakom. Hänsynen till alla aktieägares intressen kräver - enligt vår mening - att bolagsstämman får ett avgörande inflytande över beslut om riktade emissioner till företagsledare, övriga anställda och styrelseledamöter m.fl. . Om bolagsstämman först i efterhand föreläggs ettemissionsbeslut för godkännande, föreligger enligt vår mening risk för attbolagsstämmans och därmed akfieägarnas handlirtgsfrihet i praktikert blirganska begränsad. Med anledning av propositionert väckte vi ert motiort meddetta krav. Och vi var irtte ensamma om kravet. I sitt remissyttrande överLeokommissionens rapport motsatte sig dennadel i kommissionens förslag. Vårt motionskrav följs upp i reservationerna nr 2och nr 4 av certtern och . I certtermotioner har viframfört olika krav syftande till att förbättra förhållandena på aktiemarknadenoch förstärka de mindre aktieägarnas ställning. På grund av pågåendeutredningar och regeringerts aviserade proposition som vi nu behandlar väcktevi inte Riktade emissiorier m. m. motsvarandemotioner under årets allmänna motionstid. Ett av de krav vi framförde i fjolvar att bolagsstämma skall fatta beslut om alla riktade emissioner, alltså inteendast de som tas upp i propositionen - nämligen de som riktas mot anställdaoch styrelseledamöter. Folkparfiet har väckt en motion med detta krav, ochvi har artslutit oss till reservatiort nr 1, i vilken och centernmed anledning av folkpartimotionen kräver att hos regeringen skallbegära förslag om att avskaffa bolagsstämmas rätt att till bolagsstyrelsedelegera beslut om varje typ av riktad emission. Den s. k. klippekonomin måste motarbetas ochde mindre : aktieägarnas ställning stärkas. Reservationerrta 1, 2 och 4, somjag nu yrkar bifall till, strävar i denrta riktning. 103LENNART (): talare har mycket utförligtredovisat bakgrunden till den här propositionen, varför jag i den delert kanbli mycket kortfattad. beslutade om att medge rätt till s. k.riktade emissioner, allt i syfte att underlätta för företagen att skaffaerforderligt kapital. Efter en del uppmärksammade händelser, framför allt inomSonessons, är det nu dags för att återigen skärpa reglerrta iaktiebolagslagen i de här aktuella delarna. I propositionen föreslås att den nya lagstiftningen fårkaraktären av en särskild lag. Fråri utskottsmajoriteteus sida anser vi att detnu är befogat med en särskild lag för att till allmänhetert och fill företagensärskilt markera att ser allvarligt på dessa frågor. Det är våruppfattuirtg att en särskild lag kommer att uppmärksammas i betydligt störreutsträckning än om vi skulle göra som reservanterna vill i reservationen 1,nämligen att inarbeta de här reglerna i aktiebolagslagen. Det är möjligt att vilängre fram i tiden kan inarbeta dessa regler i aktiebolagslagen. Jag hållerdet inte för otroligt, men det är i så fall i ett långt perspektiv. Jag noterar med tillfredsställelse att reservanterrta ireservatiort 1 säger att i avvaktart på ert sådart lagstiftning, alltsåinarbetning i aktiebolagslagen, är reservanterna beredda att godta huvuddrageni propositioncrts förslag. Vad reservanterna dessutom vill äratt alla beslut om riktade emissioner skall fattas på bolagsstämman. Vi menar från utskottsmajoritetens sida att när vi nu pånytt skärper lagstiftnirtgert så gäller det att göra ert rtoggrartn avvägningför att förhindra fortsatt missbruk av reglerna, utart att förta det primära ide här reglerrta, rtämligert att urtderlätta för företagen att skaffaerforderligt kapital. Vi menar att proposifionens förslag är väl avvägda. Manhar i propositionert ävert gett bolagsstämman ett avgörande inflytande. Menäven om själva beslutet om en riktad emission fattas av styrelsen, så skall deti efterhand godkännas av bolagsstämman. Och på bolagsstämman skall det vara enmycket kraftig majoritet för att godkänna styrelsens beslut. Bolagsstämmansbeslut blir giltigt endast om det fattas med nio tiondels majoritet. Dennakraftiga majoritet anser vi är en garanti för att bolagsstämman verkligen hardet avgörande inflytandet. Vi menar att detta i allt väsentligt hartillgodosett de intressert som reservanterna vill skydda när de framför attalla beslut skall fattas på bolagsstämmart. Vi anser från majoritetens sida attpropositionerts förslag ärbetydligt smidigare. I reservatiort nr 3 föreslår man frårt moderatasamlingspartiet att det på denrta avgörartde bolagsstämma skall räcka med tvåtredjedels majoritet. Mert det kan vi inte acceptera från majoritetens sida,utan vi anser att propositionens förslag om en mycket kraftig majoritet är välbefogat. Reservation 6 från moderata samlingspartiet gäller endelfråga - frågan om tilldelnirtg av aktier. I propositionen föreslås attstyrelsen i sin helhet skall besluta i denna fråga. Vi anser från majoritetenssida att det är helt logiskt mot bakgrund av vad som hänt inom vissa företag -något som är anledning till att reglerna om riktade emissiortcr rtu skärps. Viartser att det är riktigt att styrelsert i sirt helhet beslutar även i sådanafrågor. Reservanterrta däremot artser att det även i fortsättningen borde varamöjligt för styrelsen att delegera beslutsrätten i denrta fråga till ert ellernågra få styrelseledamöter. Vi i majoriteten anser att det inte är välbetänktatt nu förorda en sådan delegering. I reservation 7 återkommer med förslag om attden differentierade rösträtten skall upphöra, dvs. att alla akfier skall halika röstvärde -en aktie en röst. Vi har under måuga år bevittrtat attfolkpartiet har väckt olika motioner härom i denna kammare, utan attfolkpartiet har kunnat anvisa någon direkt lösning av denna mycketkomplicerade fråga. Den har varit föremål för en omfattande utredning iröstvärdeskommittén. Den utredningens förslag har vidarebefordrats tillägarutredningen, som arbetar med denna mycket svåra materia. Vi skall allaha klart för oss att detta är en svår och komplicerad fråga. Vi har artledrtingatt ställa oss själva frågan: Skall utländskt ägande få ta över stora svenskaföretag? Det kan bli konsekvensen om vi fattar ett förhastat beslut ochsäger att alla aktier skall ha sarrimå röstvärde. När vi har ställt denna fråga till oss själva inser vinog, var och en, hur viktigt det är med ett fullständigt beslutsunderlag. Någotsådartt firtns inte att tillgå . Det är nödvärtdigt med fortsättutredrtirtg för att vi skall få detta beslutsunderlag och kunna ta ställning idenna fråga längre fram. - Med den motiveringen yrkar vi från majoritetens sidaavslag på reservation 7. I reservation 8 tar upp frågan omunderlättartde av vinstdelningssystem. Utgångspunkten för reservationert äratt det i aktiebolagslagert 12 kap. 3 § finns en regel som säger att enminoritet som äger minst en tiondel av aktierna kan påkalla vinstutdelning. Reservanterna tycker inte om dertrta regel vad gällersmåföretag: Där skall företagsägarcrt själv kunna besluta om hur företagetsvinst skall disponeras. Reservanterna föreslår att i det fall aktierrta avsesbli placerade i en sådan stiftelse som ingår i ett vinstdelnirtgssystem skallen ändrirtg av dert nuvarande gränsen till två tiondelar övervägas.Reservanterna förordar en översyn av nu gällande regler. Den intresserade läsaren frågar sig ; Menarfolkpartiet att aktieägare i ett småföretag aldrig skall få någon utdelning påsina aktier? Skall företagsägaren alltid vara suverän i sina beslut? Ärfolkpartiet berett att försvaga minoritetens ställning när det gällerlagreglernas utformning i aktiebolagslagen? I så fall stämmer det inte överensmed andra förslag frårt . Riktade emissioner m. m. 1986/87:13025 maj 1987 Riktade emissioner m. m. Utskottet artför på s. 10 i betärtkartdet följartde; "Om de berörda parterrta är öyererts om att deanställda skall få inflytande i företaget genom att äga aktier kan en sådanordning alltid åstadkommas, låt vara att de gamla aktieägarna kanske då fåravstå från sina tidigare möjligheter att ertsidigt besluta om ändringar ibolagsordningen och att moderbolaget går miste om rätten att påkallatvångsinlösen." Utskottet konstaterar alltså att nuvarande regler inteinnebär något hinder för att åstadkomma den vinstdelning reservanterna talarom. Slutligen ett par ord om reservation 9, där upp skadeståndsreglerrta. vill i sirt reservatiort skilja på ledamöteri ert bolagsstyrelse som kommer inifrån det egna företaget och därigenom harert mycket ingående kännedom om detta företag och främmande styrelseledamöter,som rekryteras från verksamheter utanför företaget. vill införaolika former av skadeståndsskyldighet för de de olika grupperna avstyrelseledamöter. Vi i utskottsmajoriteten anser att det är en felaktiguppdelning som förordar. Det är för oss en främmande tanke. Vianser att alla ledamöter i ett företags styrelse har ansvar för företagetsledning. Skulle man gå in på den linje som reservanten här aktualiserat är detrisk för mindre inflytande för en del styrelseledamöter, risk för attledamöterna skulle kunna delas in i a- och b-ledamöter. Vi är främmande för ensådan utveckling och anser att det inte är realistiskt att fatta ettdylikt beslut. I den allra sista reservationen tas upp en fråga omansvarsförsäkring för styrelseledamöter. Den berördes i korthet tidigare.Reservanternas förslag går ut på att en ansvarsförsäkring inte längre skall fåbetalas av bolagsmedel.. Vi i majoriteten vill framhålla att varje företagväljer mycket artsvarsmedvet-na personer till styrelseledamöter. Vi anser atten ansvarsförsäkring inte är något motiv för ett mindre lårtgt gåcrtde artsvarfrårt dessa ledamöters sida. Vi vill i stället framhålla att ertansvarsförsäkring är av avgörande betydelse för den skadelidande. När någonmänniska drabbas skall det finnas en försäkring att tillgå, som kan ge denskadelidande en fullgod ersättning. Regler av den föreslagna typen skulle också lätt kunnakringgås. De skulle bli ett slag i luften. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet och avslag på de olika reservationerna. 104MARTIN () replik; Jag vill något kommentera vad LennartAndersson sade i anledning av reservafionerrta 1 och 2. För det första vill jagbetorta att vi frårt certterrts sida är glada över den proposition som harframlagts. Den stämmer i viss mån med de krav vi har framförtmotionsvis. Men det är också fråga om hur långt man vill gå när det gäller attskydda de mindre akfieägarnas ställning. De är glada för förslaget att det nuskall fordras nio tiortdels majoritet på bolagsstämma, men vi har vänt oss motpropositionens förslag att en bolagsstämma i efterhand skall kunna bekräfta vadstyrelsen redan har beslutat. Det är det vi har tagit upp i vår reservatiort 2. Vi skall komma i håg att propositionen gäller börsbolagoch OTC-bolag och emissioner som riktas till styrelseledamöter, verkställandedirektör och andraanställda plus dessa grupper uärstående. Det som vi tar upp i reservation 1 ärakfiebolag och riktade emissioner i allmänhet. Den omfattar således allaaktiebolag. Om regler motsvarande dem som gäller börsbolag och liknande införsäven för andra aktiebolag bör de införas i aktiebolagslagen . Men tills vidareär vi rtöjda med att det blir ert särskild lag och med att det har föreslagitsåtgärder. Vi vill dock gå litet längre än utskottsmäjoriteten. Ser man påmajoritetens skrivning när det gäller att avslå vår framställning om att intetillåta att bolagsstämma fattar beslut i efterhand, märks det att majoriteten ärnågot tveksam, eftersom den avslutar sin skrivning när det gäller motiveringtill avslaget på följande sätt: "Skulle det i framfiden visa sig att metodenmissbrukas får frågan om dess fortsatta tillåflighet tas upp till förnyatövervägande." Det är braatt utskottsmajoriteten redan nu har pekat på den möjligheten. Men, herr talman, reservation 1 går betydligt längre änpropositionen. Den gäller alla aktiebolag och alla riktade emissioner. Jag villha det sagt för undvikande av en eventuell oklarhet. Riktade emissioner m. m. 105 () replik: Jag vidhåller den plädering jag gjordetidigare för reservationerna 1 och 2 och går inte rtärmare irt på dem,eftersom också Martirt Olssort har berört dem. Däremot vill jag kommenteranågot av det som i övrigt anförde. jag glömde att nämna i mitt huvudanförande att reservation8 om underlättande av vinstdelningssystem kommer att särskilt beröras av BengtHarding . Frågan om röstvärdesdifferentiering får naturligtvis ses isamband med övriga åtgärder som behövs för att få en bättre fuugerandeaktiemarknad. Frågan har varit en hjärtefråga för folkparfiet uuder mårtga år:Dert kanske har kommit i skymundan , då andra frågor när detgäller börsen har varit mer avgörartde, exempelvis frågan om korsvist ägande. Det är riktigt, som Lenrtart Artderssort säger, att fråganom röstvärdesdifferentiering var förmål för utredning i utredningen om aktiersröst och värde, men den utredningert kom tyvärr inte fram tijl någotställningstagande. Jag kan notera att frågan inte är avförd utan kommer upp iden nya ägarutredningen. kommer inte att släppa kravet på enröst-ert aktie. Det är en rättvisefråga. något om den sistareservationen i detta betänkande, som handlar om ansvarsförsäkring förstyrelseledamöter. Man kan givetvis ha olika åsikter om hur en sådart frågaskall lösas, och vi tycker att regerirtgen bör se över dert frågart. Vi harinte sagt att vi har något fullkomligt förslag, men vi är irtte rtöjda mednuvarande ordning. Ledamöterna i en styrelse bör ha ett persortligt ansvar, ochdet skall inte kurtrta försäkras bort. Det är den fråga som vi vill haöversedd. Det är därför vi har avgivit reservationen. 106BENGT (); Min uppgift är att här kortfattat behandlafolkpartiets reservation nr 8 i lagutskottets betänkande 1986/87:27 angåendeunderlättande av vinstdelningssystem. 8 protokoll 1986/87:130 Riktade emissioner m. m. Den liberala utgångspurtkten är att vinstdelningssystembör stimuleras så att sådana införs i så många företag som möjligt.Vinstdelnirtg är artgelägen ur många synpunkter. Personalen får störreinflytande i företaget och företaget kan påräkna en personal med extra storartsvarskänsla.Lsamma mån som aktieägandet sprids i företagen, mirtskas ävenägandekoncentratio-nen i näringslivet. Allt detta är en positiv utveckling, förhela samhället. Därför är det beklagligt och även svårförståeligt att ledandesocialdemokrater är så negativa till vinstdelningssystem. har däremot en synnerligert positiv inställningtill vinstdelningssystem. Därför vill vi på alla sätt underlätta uppbyggnadenav sådana system. Så sker bl. a. genom att uudanröja hinder som finns iexisterande lagstiftning. Här skall behandlas två sådana särskilda hinder. Fördet första gäller det 12 kap. 3 § aktiebolagslagen, som reglerar rätten attpåkalla vinstutdelning i aktiebolag. En mirtoritet av aktieägarna kan -vom manäger av aktierrta - kräva utdelning av upp till halva vinsten iföretaget. För det andra handlar det om 14 kap: 9 § aktiebolagslagen, somgäller tvångsinlösen av aktier i koncerrtförhållartden. Sådan inlöscrt kartkrävas av moderbolaget uuder förutsättrtirtg att mirtoritetsägarrta inrteharunder av aktierna och representerar urtder av röstetalet av samtligaaktier i dotterbolaget. Dessa två regler förhindrar emissioner elleröverlåtelser av aktier avsedda för vinstdelningssystem. Många företagsledareanser nämligen att meningsfulla system inte kan innehålla så låga värden somhögst av aktiekapitalet. Därför är man villig att göra dubbelt så storasatsningar. Men man kan då inte acceptera att förlora sin kontrollöver företagsvinst och aktieinlösen. Mot denna bakgrund har föreslagitatt den föreskrivna gränsen skall knytas till på minoritetssidartbeträffande såväl vinstutdelning som aktieinlösen i rtämnda lagrum. Eu sådartförändring skulle öka intresset för vinstdelningssystem i företagen. Samtidigtmåste kraftigt betonas att minoritetsskyddet inte får urholkas genom dennagränshöjning. En förutsättning för dess tillämpning måste därför vara att minst10 % av aktierna verkligen placeras och även behålls i någon form avvinstdelningssystem. Med en sådart kortstruktiort bör den föreslagna reformenbli positiv ur alla synpunkter. Eftersom redan anlagtsynpunkter på denna reservation, lämnar jag några direkta svar på ställda frågor. Han menade att det blir urholkat med det förslag som har lagt fram. Jag påstår bestämt att och därmed lagutskottets farhågor är helt grundlösa. De undanröjs genom att, och det framgår tydligt av reservationen, gränshöjning- én från är kopplad till ett särskilt villkor, nämligen att det verkligen inrättas vinstdelninjgssystem. Beträffande majoritetsmakt kan man alltså konstatera attkorttrollen i aktiebolagslagen i dess rtuvarande utformning accepteras på dennivå som dert ligger rtu. har inte föreslagit någon förstärkning,endast ett bibehållande av gällande kontroll. Vi har lagt fram det härförslaget för att underlätta nya system. Det är ju en uppenbar fördel förarbetstagarna att få del i företagets vinst. Kortsekvertsert av detta resonemang om minoritetsskydd ochmajoritets-makt blir att utdelrtirtg skall bli lika stor eller lika liten som . Det sker alltså ingen som helst förändring på denna punkt, som LennartAndersson förmodade genom sin retoriska fråga. Till slut kan man bara säga att socialdemokratirtsirtställning till vinstdelningssystem är svårförståelig. Varför är manmotståndare till vinstdelningssystem? Varför är man motståndare tillaktieägarspridning? Jag trodde att man skulle vara positivt inställd. Låt mig, herr talman, medhänvisnirtg till det anförda få yrka bifall till reservation 8,med krav på översyn av gällartde lagstiftning för underlättartde avvinstdelningssystem i näringslivet. Riktade emissioner m. m. Överläggnirtgertvar härmed avslutad. Mom. I (lagstiftrting om riktade emissioner i allmänhet) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 77 förreservation 1 av m.fl. 8 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (godkännande av emissionsbeslut) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avUlla Orring m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (majoritetskravet) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 65 förreservation 3 av m.fl. Mom. 6 (filldelrting av aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 6 avPer-Olof Strirtdberg m.fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 8 (differentierad rösträtt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. 7/(underlättande av vinstdelnirtgssystem) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 8av och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (ansvarsförsäkring för styrelseledamöter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Prot.1986/87:130 15 § Föredrogs 25 maj1987 lagutskottets betänkande 1986/87:29 om ändring ihemförsäljningslagen (1981:1361) (prop. 1986/87:88). Utskottets hemställan bifölls. 16 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avmorgondagens arbetsplenum. 1986/87:34om vissa energifrågor (prop. 1986/87:87 och 1986/87:100 delvis). 107PER-RICHARD MOLÉN (m): I vanliga fall brukar vi vid detta tillfällebehandla alla de förslag som väckts från regering, partier ochenskilda ledamöter på energipolitikens område. Detta var också meningert ,mert en av regeringen utlovad proposition på kärnkraftsavvecklingens områdeblev försenad. Den har varit förutskickad , men alltidskjutits fram. När den till slut kom var det för sentatt ta med den. Och därmed fick vi också skjuta upp de motioner somhar med kärnkraften att göra. Den energipolitiska debatten kommer därför i dagatt bara beröra vissa snäva ertcrgisektorer. Man får säga vad man vill, mcrtdet är ändock kärnkraften och elproduktionen som är den stora frågan. Egerttligen skulle man, herr talman, kunna göra det mycketenkelt för sig och bara säga följartde i kvällens debatt; Med hänvisrting inteminst till de sakliga starka argumenten som förts fram från detmoderata samlingspartiet yrkar jag bifall till de moderata reservationerna iårets upplaga av det energipolitiska betänkandet. Det finns dock anlednirtg att kommentera en del avsnitt inäringsutskottets betänkande nr 34 om vissa energifrågor: I betänkartdet har viatt ta ställning till regerirtgens förslag om anslag till vattenfallsverket påca 3 575 milj. kr. och om inriktningen av verkets investeringar. Från moderatsida artser vi i likhet med självt att verket mera självständigt,som t.ex. , skall få besluta om sina irtvesterirtgar och ävert påkapitalmarknaden söka sig ut och finansiera dessa. Ingen kan bättre änVattertfall och dess personal avgöra vilka investeringar som står i tur. Dettavore enligt vår moderata mening en fördel, eftersom statens budget då intebehöver belastas med dessa stora belopp pä flera miljarder. Det kapital somVattenfall behöver kommer då också att prissättas i kortkurrens med alla andrasom söker kapital på kapitalmarknaden. Inom är man besviken över att man inte har fåttmöjlighet att tillämpa denna princip redan från det budgetår som börjar löpaden . Allt har från sida varit väl förberett, men trotsdetta har regeringert tvekat, och det beklagar jag. Närdet gällerde enskilda investerirtgarnaharjag anledningatt kommentera en enda purtkt, och det gäller Rirtghals 2. Om dertnainvestering var vi överens, men ville socialdemokraterna inäringsutskottet göra ett tillägg; "Utskottet har inget att erinra mot detberäknade medelsbehovet för ånggerteratorbytet. Det bör emellertid påpekas attdet ytterst artkommer på regeringen att avgöra i vad mån de utgifter som ettanslag möjliggör skall verkställas. Särskilda omständigheter kan föranleda attregeringen behöver utnyttja dertna prövningsrätt." Man kan, herr talman, fråga sig vilket motivet är tilldenna brasklapp som så där i sista minuteu dök upp i näringsutskottet.