prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Sedan beträffande insatserna i arbetslivet på kulturområdet.Vi i har mycket markant hävdat att inriktningen för kulturen i vardagenär viktig när det gäller att verkligen ge alla människor - oavsett bostadsort,ekonomiska förutsättningar eller högljuddheten i framtoningen - en chans attvara med. Jag tror att det är utomordenfligt viktigt för kulturutvecklingen har den inriktningen. Det har vi i många sammanhang gett uttryck för. har haft en hygglig förmåga att idiskussionerna inom regeringen hävda kultursektorn bra. Att andra regeringsledamöterinte har haft samma möjlighet kan utläsas av årets budgetproposition. Jag något tillfälle sagt att det är som har skrivitmotiveringarna åt andra departement, men den inriktningen har man inte i BengtGöranssons departement. Jag medger att det fanns fel i den statistik som vi togfram, men vi hade inte tillgång till de olika uppgifter som behövdes för attden skulle bli riktig. Man kan diskutera om redovisning iremissdebatten var riktig. Statsskuldsräntornaläggs t.ex. utanför bedömningen - jag vet inte av vilket skäl. Det kunde varaintressant att se litet närmare på utvecklingen , BengtGöransson. Hur var utvecklingen när mittenregeringen lade fram sin budget1982/83 jämfört med utvecklingen , när.vi diskuterar den senaste budgeten?En sådan redovisning skulle vara intressant. Det finns alltså anledning att vara försiktig medstatistik - det kan vara svårt att fånga in alla bitar på ett bra sätt. Med enbättre statistik kan det göras jämförelser i framtida debatter, där jag hoppasatt det kommer ges uttryck för en vilja att hävda kultursektorn också iriksbudgetssammanhang. Jag skall bara göra en kommentar om sponsring. Det finnsanledning att läsa den reservation som de borgerliga parfierna har enats om.Där ställs inga långtgående krav, utan där finns en ganska försiktig framtoningnär det gäller hur sponsring skall kunna komma med som ekonomisk, faktor påinkomstsidan inom kulturverksamheten. 162JAN-ERIK (): har lättare att bekännaandras synder än sina egna - en inte helt ovanlig egenskap. Budgetunderskottet var naturligtvis alldeles för stortunder de borgerliga regeringsåren, men det hade många orsaker. Ta bara detfaktum att under ett enda år ökade statens oljenota med 15 miljarder. Under ettav de år som har varit kulturminister minskade statens oljenotamed 15 miljarder. Men därtill kommer att under de borgerliga åren föreslogsocialdemokraterna i ett större budgetunderskott än det somblev riksdagsmajoritetens beslut. Detta var innan gav sig in iaktiv politik, men det är ett faktum. Studera de siffrorna! Det kan finnas olika förståelse hos finansministrar föranslagsäskandena på kulturområdet, och det är möjligt att ochRolf hade litet större känsla för kultursektorn än har-i varje fall om man skall döma av hans uttalanden. Jag står i alla fall påBengt sida i den kampen, det kan jag försäkra. Sedan kommer med orgeln i ,Jag var på en orgelkonsert , och då sade en av deanställda: Måste ständigt tjata om orgeln i ? När jag trädde till som utbildningsminister fick jag avBertil eri lång lista på åtaganden som han hade gjort och en mängdanslag som han hade periodiserat över . Jag tyckte att det var enhederssak att fullfölja dem - fattas bara att man inte skulle göra det! Låt ossgemensamt glädjas åt denna förnämliga orgel i ! Jag skulle vilja fråga , om han om det blirnågot anslag till bygget av ett hus för i , avser attlåta det hänföras till ett enda budgetår, eller om det möjligen kan bli så attdet sprids ut . Om det skulle bli ett regeringsskifte, vilketfaktiskt inte kan uteslutas, är det väl inte orimligt att får ta konsekvenserna av hans beslut? Jag hoppas också att BengtGöransson snart fattar ett beslut i frågan och att han vill satsa på att det skallbli en ny i , 1 politiken är det ju så att vi inte spelari cup, utan i liga. Vi återkommer i olika roller,och ibland får vi ärva glädjeämnen som t, ex, orgeln i , och det ärnågonting att vara tacksam för. Sedan till och därmed också ettsvar till , som var ivrig att få höra vad jag tyckte om den.Jag har en viss förståelse för att man på tyckte att det varintressant att pröva frågan hur modern design fungerar och vilket genomslag denfår. Temat var det iriget fel på. Felet med utställningen var i stället att denvar förknippad med så konstiga och orimliga villkor, I glädjen över att hafunnit en sponsor förbisåg man troligen att integritetsfrågan blir oerhörtkänslig i ett sådant sammanhang. En behållning av denna debatt tycker jag är att vikan vara överens om att det är bra när vi kan få stöd för denna typ avutställningar, gästspel och turnéer, men också att vi måste hålla oerhört hårtpå den konstnärliga integriteten. Det betyder att man i vissa givna sammanhangfår säga: Nej tack, vi kan inte ta emot det här stödet. Om vi inte kan göra detpå våra egna villkor så får vi avstå ifrån det. 163INGRID (): Jag vill börja med att ge eneloge. Utskottets samtliga ledamöter är med all säkerhet tacksamma över attstatsrådet har velat vara närvarande under hela denna debatt. Det.står i bjärtkontrast till statsrådet agerande när debatterades , då denne inte ville vara närvarande. Jag tycker att det har varit roligtmed närvaro, och vi tar det som en uppmuntran. Jag tror irite att kulturministern hörde början på mittanförande, men jag talade där om att vi har ett livaktigt kulturliv. Vi äreniga om det, och det är roligt att så är fallet. Frågan är om man kan fortsätta att skryta med demöjligheter man har till kultur om man inte också relaterar det till hur dessamöjligheter tas till vara. Vi kan konstatera att biblioteken har ökat sittöppethållande , Men samfidigt vet vi att antalet boklån har gått nedmed , Satt i relation till det ökade öppethållandet innebär detta attfrekvensen lån har minskat ännu mer. Det är mycket viktig att man,när man talar om allt det fina man har gjort, också relaterar till hur mycketman har nått ut. Vi vet att färre barn ser på teater , I vissa områdenhar vi ökat utbudet av teaterföreställningar, men lika fullt har vi inte fåttfler barn att se på teater, Vi skall härinte ta upp någon lokal diskussion. Men jag tror att kulturministern är likamedveten som jag om att problemen där nere har gällt olika bedömningar avkvalitet och olika bedömningar om den s.k.konstföreningarnas salong skall visas - om det skall vara eller efter. Sådana interna stridigheter får alltid konsekvenser närdet gäller kulturak-fivitefens framtoning i stort. Det viktiga är att man helatiden visar bägge sidorna av de fenomen som man vill föra fram.Kulturutbyggnaden har när det gäller lokalerna inte på något sätt varitkoncentrerad till de socialdemokratiskt styrda kommunerna. Det går inte attkomma ifrån att de kommunala insatserna är de viktigaste. Jag hadetrott att kulturministern skulle nämna någonting om vad som har hänt med utredningen påfondsidan. Jag tog i mitt anförande upp den vilja som finns hos människor attskänka pengar, viljan hos enskilda att testamentera osv. Vi konstaterade attMissionsförbundet med 70 000 medlemmar lyckades åstadkomma en insamling på 5milj, kr, , vilket visar på en mycket stor vilja att ge. Jagkanske är idealist, jag kanske är blåögd - men jag tror att det finns mångamänniskor som är villiga att ge också fill kultur i någon form. Åtminstone destora företagen har möjligheter därvidlag, men jag vore tacksam omkulturministern ville nämna något om vad som händer på det här området, vad vikan räkna med för tidsplan osv. Tillsist några ord om dén ständigt återkommande debatten om sponsring. Såsomtidigare har sagts här hade kulturutskottet möjlighet att i går vara påNationalmuseum och uppleva en sponsrad utställning: Vad som var märkvärdigtmed den utställningen - och som jag tror att vi alla uppskattade - var att denhade en klar pedagogisk inriktning genom att den visade skillnaden mellanTizians och måleri av samma motiv. Det är i sådana sammanhang inte baraatt hänga fram bilderna, utan det gäller också att få fram en pedagogiskinriktning. Jag tror att det är vikfigt att i ett sådant fall också tala om deytterligt positiva verkningarna! Denna utställning hade aldrig kommit tillstånd om inte medel hade ställts till förfogande ufifrån - i det här falletfrån Vin- & Spritcentralen. Allmänkulturverksamhet m. m. 164 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): I det antika retoriska skolor skulle ett sådant tal somkulturministern presterat utan tvivel ha karakteriserats som panegyriskt.Det något överdrivna positivisfiska innehållet kryddat med kulturministernsutomordenfligt fina verbala förmåga skapar fakfiskt en grund för attkarakterisera talet som panegyriskt. Vissa nackdelar med panegyriska tal är attde ofta inte riktigt överensstämmer med verkligheten. Utanatt försöka att på något sätt förringa regeringens insatser på kulturensområde, som jag erkänner, vill jag säga att verkligheten i alla fall har sinaproblem. Ett exempel på den panegyriska framställningen av ett problemkomplexär den musikal som gjordes i , Man kan säga, som kulturministern hargjort, att det är bra med sådan kultur, att det är mycket positivt att denförekommer - men underlåta att säga att den typen av kultursatsningarkommer att dö därför att det inte finns ekonomiska förutsättningar för att denskall kunna fortsätta, - Det är det jag menar med panegyrisk framtoning italet. Detär värdefullt om kulturministern kan säga om han kan göra något för att bidrafill att sådana satsningar som den i kan fortsätta. Vadsedan gäller sponsringen tror jag att kulturministern måste precisera sig litetmer än han har gjort. Han framställer sponsring som ett hot mot denkonstnärliga integriteten. Vi i vpk anser framför allt att sponsringen harsamband med yttrandefriheten. Vi menar att sponsringen, och den ensidigasatsning som näringslivet genom sponsring gör på vissa kulturyttringar -sådanasom innehåller idéer och värderingar som sammanfaller med eller åtminstone inteär i motsättning till dess intressen - bidrar till en snedvridning avförutsättningarna för allsidiga kulturyttringar. På så sätt utgörs sponsringenett hot mot yttrandefriheten. Prot.1986/87:100 Jag skulle vilja fråga kulturministern: kulturministernvår uppfatf- ning? Kan kulturministern uppfattasponsringen på samma sätt som vi? Allmän kullurverk samhet m. m. tror hanåtminstone att den kan bli ett hot mot yttrandefriheten, om den tillåtsfortsätta i okontrollerade former? 165 (); konstaterade i sitt anförandeatt jag hade talat om statsbidrag till och svarade med hurmånga grundbidrag teatrarna i erhöll. Jag tycker att jag relativt klartredovisade att verksamheten vid till helt övervägande delär av regional karaktär. Om man tittar i svensk författningssamling somreglerar statsbidraget till-regionala museer, finner man i 3 § att ett museumsom är berättigat till statsbidrag. Att man nu inte får detberor på att när reglerna kom bestämde man i ett avtal med , att eftersom.Skåne saknar länsmuseum, skulle Kristianstadsmuseum och Kulturen i betraktas som länsmuseer. skulle ocksåfå sådan status. Vid samma tillfälle konstaterade man emellertid att Helsingborgsmuseum onekligen har regional karaktär och att möjligheterna för Helsingborgsmuseum att få statsbidrag skulle undersökas längre fram. har också bidrag från såväl kommun somlandsting. Man arbetar över hela nordvästra , och är avtradition kulturcentrum för åtminstone sju åtta kommuner. Jag skulle vilja veta om har för avsiktatt se över möjligheterna för att få dess enligt minuppfattning rättmätiga del av statsbidraget till museerna, 166 (): Till kulturminister vill jag sägaatt det förhållandet att teater just nu befinner sig i en svårsituation bl, a. beror pä fördelningen av de statliga grundbeloppen.Tilldelningen har legat stilla, och teater har inte fått någonökning . Om man ser på en sammanställning som har gjortsav bidragen till och för åren 19.74-1984 visardet sig att just den statliga bidragsdelen har sjunkit rätt betydligt underdessa år. Vad sedan gäller Skånska teaternmenade jag inte i första hand att den skulle bli en regional teater. Jag nämndeden som jämförelse. En regional teater av Skånska teaterns storlek som harungefär 30 årsverken får i statligt bidrag ca 8 milj. kr, medan Skånska teaternfår 1,5 milj, kr. Det är en ganska stor skillnad. Däremot kunde kanske vissafria grupper - det finns andra grupper av samma storlekordning, t, ex. Oktober- och även Skånska teatern behandlas för sig, I ett annat bidragssystem kundede fasta och etablerade grupperna få ett bidrag som skulle ge dem bättremöjligheter att fortsätta sin verksamhet, ' Låt mig först be omöverseende för att jag i upphetsningen när tiduret började markera att min tidvar ute bara talade om Allmän kulturverksamhet m. m. grundbeloppenför teatrarna - jag hade tänkt påpeka att man i har 61 Prot. 1986/87:100grundbelopp på och Kulturen i tillsammans och 2 april 1987ytterligare 20 på , medan exempelvis Murberget i har 11grundbelopp, I den utvecklingsprocess som pågår anser jag det knappastmöjligt att argumentera för några ytteriigare höjningar i Skåneområdet, innanman har lyft upp de länsmuseer som har de allra sämsta förutsättningarna. Vi har alltså på den punkten varit mycket tydliga ibudgetpropositionerna, Vr har sagt att vi nu skall försöka lyfta upp delänsinstitutioner som har de sämsta förutsättningarna. Sedan kan jag gärnamedge att det därutöver finns anledning att diskutera också andra åtaganden,men vi får ta en sak i sänder. Jag kan till också säga attbidragsfördelningen har varit ogynnsam för storstäderna, pågrund av att man medvetet försökt utveckla regionala institutioner utanför detre storstadsområdena. Jag, som sitter på en riksdagsplats för , fårmig naturligtvis detta redovisat emellanåt. Hur blir det med iGöteborg? - jag kan inte ge besked om det här . Låt mig bara säga att ömvi kan bestämma oss för att satsa på en sådan teater, kommer den inte att kunnabetalas på ett enda budgetår. Men då kommer jag att inför redovisaatt det inte kommer att gå till på det sättet. Och det var egentligen i detstycket som jag tyckte att det fanns anledning att markera en viss irritafion,: Jag lovar att jag i fortsättningen inte vidare skallåberopa orgeln i - jag vill naturligtvis inte göra dem som spelarpå orgeln eller de som i övrigt rör sig i ledsna. Däremot erkännerjag, herr talman, att jag inte är fullt så ledsen om jag emellanåt kan göra minföreträdare på den här posten, , upphetsad. Det är rikfigt att också lämnade enlista efter sig - 6 miljoner var den på. Den lista jag fick var på 46 miljoner.Det förklarar möjligen något av min upphetsning i det sammanhanget, - harjag slutat att tala om orglar, , visst har också centerparfiet, ,och vpk ära av kulturpolitiken - det är en heder att vi i långastycken kan vara eniga om den. När jag här redovisar vad som har hänt är detinte en redovisning av allt som har hänt, utan jag har valt att peka på vad somhar skett under de som den socialdemokratiska regeringensutfit vid makten. Det var egentligen bara de exemplen jag valde. Jag skall härgärna erkänna att vi i utvecklingen av detta självfallet har haft stöd av deandra parfierna. Jag tillhör dem som inte ser det som en belastning att vinnamotståndares medyerkan och samverkan. Jag är tillräckligt trygg i min politiskauppfattning för att kunna få medhåll även av meningsmotståndare utan att fåfrossa. När det gäller anslagsutvecklingen vill jag för peka på att det naturligtvis är orimligt att inkluderastatsskuldsräntorna. Däremot är det rimligt, att när man diskuterarkulturstödet totalt, också inkludera exempelvis kulturlokalbyggena, somfaktiskt har en viss betydelse för kulturlivet ute i landet. När jag då anförde några exempel, , nämndejag åtminstone en ganska massivt borgerlig kommun, nämligen , Det 135 Allmän kulturverksamhet m. m. har skettunder den här perioden - det finns alltså inte en sådan klar skillnad, meddetta väldiga kulturhus är ett mycket gott exempel på hur man överpartigränserna kan träffa överenskommelser om att faktiskt lösakulturlokalsfrågan på ett vettigt sätt. En av dem som har lämnat ett mycketviktigt stöd i det stycket är dåvarande ordföranden i teaterstiftelsen där,, tidigare folkpartisfisk politiker. Det finns all anledning attuttala uppskattning för det. Det ger i sig förutsättningar för att det husetkan fungera som ett så explosivt kulturcentrum som det faktiskt är. Jag ber om ursäkt om jag också idetta stycke visar en viss entusiasm. Jag tillhör nämUgen dem som tycker attdet finns anledning att erkänna verkligheten även i de ögonblick då den ärangenäm och inte bara när den är bedrövlig. Det finns faktiskt så passmycket positivt att notera att jag tycker att de som är kulturintresseradeskall ta vara på det och markera kulturens kraft. Det finns en rad problem inom kultursektorn. Dessa arbetarvi med, och vi har haft tillfälle att ta upp dem här. Konstnärernasarbetsvillkor hör de fill frågor som vi måste ägna mycket stor uppmärksamhet.Det kulturmotstånd och den kulturförtunning som finns på många håll i samhälletär andra mycket svåra hot. Men det jag pekar på är den kraft, denförutsättning, som faktiskt finns att aktivt bekämpa dessa företeelser. När det gäller sponsringen har jag en annan uppfattning änden jag tycker mig möta hos vänsterparfiet kommunisternas företrädare. Hos ermöter jag ofta föreställningen att sponsringen kan gödas bort. Men min tes är-och på den punkten har jag omprövat min uppfattning- att sponsring förekommermest där kulturen mår bra. Företagen tycker nämligen om att surfa på det som ärlustbetonat och framgångsrikt. Ju mer vi får kulturen att växa och frodas,desto lättare blir det att skaffa sponsorer och desto piggare kommer de. Detvar vad som hände på idrottsområdet. Sponsorerna kom när kommunerna byggdeishallar, sporthallar och annat och när idrotten kunde expandera och varautåtriktat akfiv. Det är detta som gör att jag under arbetet med åretsbudgetförslag haft en något annan inställning i det avseendet än . Till vill jag säga att vi fått enunderhandsrapport från fondutredningen. Jag har inte hunnit läsa den, och jagåterkommer alltså på den punkten. Jag är litet tveksam när det gäller statistiken överboklån och barnteaterbesök. Barnteaterstatistiken redovisas i antaletbesökare. Teatrar har mera medvetet än tidigare spelat för små barngrupper. Mananvänder sina ensembler för att spela för 100 personer, medan man tidigareibland gjorde stora parkföreställningar i det fria för 1 000 barn på en gång.Detta gav naturligtvis mycket höga siffror i statisfiken. Jag tror att vi litetmer noggrant behöver analysera dessa siffror. Det är klart att det alltid blir problem om vi skapar enstruktur som folk inte utnyttjar. Jag kommer då in på det förhållandet att vivid sidan av denna grundläggande struktur, som samhällsorganen - stat,landsting och kommuner - kan tillgodose, har de yrkesverksamma konstnärerna,deras kunskap och yrkesskicklighet. Därutöver krävs vad jag vill kallafolkbildningsambitionen, lidelsen. Den finns också - även bland de unga människorna. har i de senaste numren presenterat ungafolkbildare , I förra numret var det , 28-årigFolkets hus-föreståndare i utanför , som presenterade hur honarbetar, har man en ung glödande entusiast från ABF i , som heterPia och är från . Hon går ut och engagerar människor för etteget konstnärligt skapande, frigör människors ambition och vilja att vara medoch skapa. Folkbildningsambitionen måste tillföras för att kulturen skallkunna utvecklas och växa. Därför måste vi uppmuntra den och ta den till vara.Vi administrerar aldrig fram någon god kulturverksamhet. Det krävs alltid attde besjälade människorna, de besjälade andarna, filiför sin kvalitet, sitt intresse,för att mötet mellan konstnären och hans publik skall bli meningsfullt. Allmän kulturverksamhet m. m. 168 (): Det är riktigt att åtagandena var större 1982än de var 1976. Det berodde inte bara på penningvärdet. Det fanns nämligensedan gammalt en princip att staten bidrog framför allt till nyakulturbyggnader med en viss andel av kostnaderna. Det var nya länsteatrar,länsmuseer och liknande. Summorna tenderade att stiga till mycket betydandebelopp. Därför var jag tvungen att gå fill och redovisa att man iframtiden inte skulle kunna bibehålla en sådan princip, vilket man i och försig kan beklaga. Den principen var annars ofta nyckeln fill att man i en regionkunde sättas i gång med ett bygge. i t.ex. var på tal redanunder mina år-i regeringen. När och andra uppvaktade mig kunde jagsäga att staten skulle bidra med ett visst belopp. Jag tror att detta är ganskaviktigt, men det medför betydande problem. Om säger ja tillStora teatern i kanske han fiU sin efterträdare lämnar över en räkningi storleksordningen 246 milj. kr. Jag lovar att jag inte skall krifisera det.Jag tror nämligen att statens bidrag även där blir avgörande för om man skallfå kommunerna och de omkringliggande landstingen att ställa upp och garanteraett nybygge. Jag hoppas att vi fillsammans skall kunna medverka till att pådetta sätt stimulera framväxten av nya teatrar och museibyggnader ute i landet. Skall vi gå gemensamt fillkonserthuset och lyssna till en orgelkonsert med låt oss säga CésarFrancks musik? Jag hoppas att kan bjuda mig närStora teatern i står färdig. Då kan vi väl glädjas tillsammans. 169ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Kulturministern säger att sponsorerna har enbenägenhet att satsa på den kultur som blomstrar. Det är självklart.Anledningen fill att de sponsrar en viss kulturyttring är att de använder sigav kulturen som ett marknadsföringsmedel. Målsättningen med sponsringen är intei första hand att stödja kulturen, utan det är att öka vinsten genom attanvända sig av kulturen. Självfallet är det så. Det stärker vår tes som säger att koncentrationen avsponsringen fill vissa kulturyttringar, som för tillfället eller av någontrendmässig anledning är populära, gör att balansen i det allmännakulturutbytet rubbas, så att vissa Allmän kulturverksamhet m. m. kulturyttringar blir dominerande i förhållande, tillandra. På så sätt utgör sponsringen ett hot mot yttrandefriheten och denkonstnärliga friheten. I det sammanhanget kommer resonemanget om det nödvändiga iatt värna om den nationella kulturen in. Det var just denna obalans och hotetmot yttrandefriheten som föranledde oss att aktualisera frågan om det nödvändigai att göra kraftfulla satsningar för att utveckla den svenska nationellakulturen. Den har mycket få chanser att hävda sig av egen kraft gentemotmassinvasionen av den kommersiella kultur som finns . Jag vill bara helt kort säga några ord tillAlexander Chrisopoulos. Det som sägs om risken att man får en styrning är naturligtvis alldeles riktigt. Det var just det jag ville peka på. Det är därförinfegritetspro- blemef så noga måste prövas. I ett läge där kulturen är expansiv är det lättatt få sponsorer, och då måste man mycket noga diskutera integritetsproblemet. Där är vi överens. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 36 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid nästa arbetsplenum. 37 § Anmäldes och bordlades 1986/87:128Internationella köp 1986/87:129 Vissa frågor omersättning för uppehälle vid vård inom , m. m. 1986/87:136 Godkännande av enkonvention om förenkling av formaliteterna vid handel med varor 1986/87:139Ändringar i beskattningen av bensin, m.m. 1986/87:141Ändringar i lagen (1985:571) orn värdepappersmarknaden 1986/87:142Ändring i bankrörelselagens bestämmelser om kapitaltäckning 1986/87:143 Ny riksbankslag ochändrat huvudmannaskap för riksgäldskon-toref 1986/87:144 Överenskommelse omstatlig driftersäftning för läkarutbildning och forskning, m, m, ' 1986/87:145 Ändringar ilagstiftningen för stads- och landshypoteksinstitutio-nerna 1986/87:148 Finansiella koncerner m.m. 38 §Anmäldes och bordlades Redogörelserna- 1986/87:19 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet 1986/87:20 revisorersberättelse över granskningen av Sfiftelsen jubileumsfondsverksamhet 39 § Anmäldes och bordlades Motion 1986/87:Jul10 av m. fl.