prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (generellskattekontroll) Utskottetshemsfällan bifölls med 189 röster mot 111 för reservafion 1 av KnutWachtmeister m, fl. Mom.3 (generalklausulens avskaffande) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 145 för reservation 2 av KnutWachtmeister m, fl. Mom.5 (en omvänd generalklausul) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 och 7 (tolkningsföreträde och skattelagstiftningen m.m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.8 (avskaffande av bevissäkringslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (ändring av betalningssäkringslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.12 (tiden för avlämnande av självdeklarafion) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom.13 (ny förenklad självdeklaration) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. -bifölls med acklamafion. 1986/87:104 Mom.15 och 16 (förenklad deklaration för småföretagarna och informa- fionsskyldighet) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 144 för reservation 9 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.17 (faxeringsperiodens längd) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservafion 10 av m. fl, -bifölls med acklamation. Mom.18 (beslutsmofivering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.19 (tidsfrist för behandling av besvär i länsrätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 12 av m.fl.-bifölls med acklamafion. Mom.20 (väntetid i rättsnämnden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.21 (det allmännas processföring) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.22 (beslutsbehörigheten i ärenden om eftertaxering) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.23 (taxeringsrevision) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl,-bifölls med acklamation. Mom.24 (skönsfaxering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.25 (skattetillägg) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.26 (vissa uppdragsersättningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.27 (arbetsgivaransvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 av 80 m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29(återgång till tidigare regler avseende B-skatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 34 (anståndsregler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Medel för inköp av fastigheter, m. m. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 1986/87:12 om vissa anslag /88 inom verksamhetsområde (prop.1986/87:100 delvis), 1986/87:13 om anslag för budgetåret1987/88 till revisorer och deras kansli (prop. 1986/87:100 delvis), 1986/87; 14 om granskningen avriksgäldskontorets förvaltning under /86 (redog. 1986/87:3 och10), 1986/87:16 om anvisning av medel påtilläggsbudget IIför kostnader förjubileumsskrift om (förs. 1986/87:9), 1986/87:17 om anslag för budgetåret1987/88 till (prop. 1986/87:100 delvis), 1986/87:21om anslag till brottsförebyggande rådet (prop, 1986/87:100 delvis) samt 1986/87:22 om anslag till brottsskadenämnden m,m,(prop, 1986/87:100 Tredje vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs fill behandling finansutskottets betänkande12 om vissa anslag för /88 inom område. Ifråga om detta betänkande skulle debatten vara gemensam för samtliga punkter. Medelför inköp av fastigheter, m. m. 79 (); Största möjliga sparsamhet medskattebetalarnas medel är ett mål så gott som något att sträva mot. Som ett ledi denna strävan yrkar jag att det föreslagna anslaget under rubrikeni finansutskottets betänkande 12 minskasmed 10 miljoner. 6 protokoll 1986/87:104 Medel för inköp av fastigheter, m.m. Vi anser, herr talman, från sida att dettotala statliga fastighetsinnehavet inte bör ökas ytteriigare. Uppstårlokalbehov bör dessa lösas antingen genom omfördelning eller genom att man iökad utsträckning prövar hyresalternativef. Jag vill slutligen också framhållaatt reservationen på detta anslag - nära 100 miljoner - är väl tilltagen. sparsamhetsiver går också, herr talman, utöver anslaget till . Verket begär mer pengar bl. a. delsför att utveckla en simuleringsmodell för att beräkna kostnaderna vid enförändring av gällande pensionsregler, dels för att bygga upp en nyutredningsavdelning, för vilket krävs fem nya tjänster. Från sidamenar vi att båda dessa åtgärder torde kunna genomföras inom ramen förexisterande resurser. Jag vill därför, herr talman, avslutningsvis yrka bifalltill reservationerna 1 och 2 i finansutskottets betänkande nr 12. Jag villockså meddela att jag ämnar begära votering beträffande reservation 1. 80LISBET CALNER (s): I finansutskottets betänkande nr 12 behandlasvissa anslag inom område för /88. Tvåmotioner är väckta med anledning av budgetpropositionens förslag i bil. 9angående dels vissa besparingar inom detta område, dels samarbetet mellanförsäkringskassorna och . Två reservationer och ett särskiltyttrande är fogade till betänkandet. I reservation nr 1 från och moderatasamlingspartiet framhålls uppfattningen att det statliga fastighetsihnehavetinte bör öka. Reservanterna föreslår att om lokalbehov uppkommer, skallbyggnadsstyrelsen utnyttja befintligt innehav, och att om inte det går skallman, i stället för att köpa, hyra lokaler. Förslaget motiveras bl. a. med härigenom får en effektivare fastighetsförvaltning. Som vanligt underkänner man från dessa båda partier detarbete som utförs i statlig regi. Utskottets majoritet delar inte deninställningen utan fillstyrker propositionens förslag om ett reservationsanslagpm 20 milj. kr. Det är samma summa som anslagits för detta budgetår. Skälettill detta förslag är angivet i betänkandet, nämligen att medelsbehovet förinköp av fastigheter är beräknat på nu aktuella förvärv och på ännu ejbeslutade inköp. Den faktiska kostnaden är sålunda inte känd, utan beror bl.a.på beslut av regering och riksdag som kan föranleda ytterligare lokalbehov. Att som reservanterna föreslår halvera den föreslagnasumman gagnar enligt utskottets majoritet till intet. Tvärtom kan en minskadrörelsefrihet därvidlag kanske innebära mindre möjligheter att vara så flexibeloch serviceinriktad som de som står bakom motion 409 begär att man skall vara. Jag yrkaravslag på reservafion 1. I reservation nr 2 föreslår och moderatasamlingspartiet en minskning av anslaget till med 2milj. Man anser att en simuleringsmodell för beräkning av kostnader vid förändringari pensionsreglerna inte är nödvändig. Ett samarbete med konjunkturinstitutetoch anses till fyllest därvidlag. Reservanternaavstyrker även inrättandet av fem nya tjänster som förstärkning av denförvaltnings- och nationalekonomiska kompetensen. Utskottets majoritet ahser att haren viktig roll när det gäller att utveckla lönesystem och avtalsvillkor som främjaren effektiv verksamhet hos myndigheterna. Att man är effektiv innebär också deten form av besparing, . Vi tillstyrker därför propositionensförslag om anvisande av ett förslagsanslag om , till statensarbetsgivarverk. Jag yrkaravslag på reservation nr 2. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet i finansutskottets betänkande nr 12, 81 (): Vi har velat vara så effektiva, LisbetCalner, att vi har föreslagit besparingar. Jag antar att rödpennan har faritfram ganska flitigt i , och vi har här velat ge ett enkelttips på en punkt där det verkligen funnits anledning att använda den. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efter debatten om justitieutskottetsbetänkande 22,) Beträffande finansutskottetsbetänkanclen 13, 14 och 16 konstaterade tredje vice talmannen att ingen talarevar anmäld. Kammaren övergick därför till attdebattera finansutskottets betänkande 17 om anslag för /88 tillriksgäldskontoret, I fråga om detta betänkande skulle debatten vara gemensamför samtliga punkter. 82LARS (): Jag ber kammaren om överseende med att jagtar upp dess tid med att kommentera etf enigt betänkande. Jag har inte enssjälv suttit på ärendet i utskottet. Men det sammanhänger med att jag är ledamotav riksgäldsfullmäktige, vars anslagsframställning det här gäller. Detta ärendeinrymmer enligt min mening flera ovanliga inslag, vilka det finns anledning attfästa uppmärksamheten på. är - vilket är bekant för ledamöterna -ett verk direkt under . Det betyder att dess budgetförslag inte, somfallet är med myndigheter underställda regeringen, prövas ifinansdepartementet. Äskandet går i stället direkt till , därgranskningsarbetet får utföras av finansutskottet kansli, vilket naturligtvisinte har vare sig vana vid eller tid för detta slags göromål. Vid riksgäldsfullmäktiges ställningstagande tillanslagsframställningen hände det ovanliga att det förekomreservationer mot det förslag som arbetats fram på tjänstemannanivå inomkontoret. Jag anmärkte på att budgetförslaget inte följde de avriksdagenuppställda direktiven utan låg drygt 2 milj. kr. Vidare var jagkritisk mot ett förslag att kassatjänsten skulle bedrivas somuppdragsverksamhet. Jag ansåg att beslut bordefattas om att systemet med sparobligationer kunde avvecklas sikt.Slutligen vände jag mig mot tanken att den vinst som uppkommit på kontoretstidigare uppdragsverksainhet inte i sin helhet skulle inlevereras till staten.Riksgäldsfullmäktiges socialdemokratiska majoritet fastställde emellertidkontorets förslag till anslagsframställning med rösterna 4 mot 3. Jag vågarpåstå att det är mycket ovanligt att det i verksstyrelsen förekommeromröstningar och delade meningar om anslagsäskandets utformning. Sedan har dock finansutskottets kansli gjortförtjänstfulla insatser för att belysa svagheterna i detta budgetförslag. Ettenigt utskott - alltså även de socialdemokratiska ledamöterna - har mot dennabakgrund beslutat fastställa en medelsanvisning som följer de ursprungligabudgetdirektiven. Man avvisar tanken att kassatjänsten skulle kunna bedrivassom uppdragsverksamhet, liksom förslaget att en del av vinsten föruppdragsverksamheten skulle fritt kunna disponeras av . Dettaär ståndpunkter som jag har förfäktat. Därutöver har man på etttidigare anslag funnit en behållning på 1,4 milj. kr. som ej tagits i anspråk.Sammantaget betyder detta att drygt 2 milj. kr. har kunnat sparas i förhållandetill anslagsäskande. Det stämmer därmed väl med minreservation i riksgäldsfullmäktige. , herr talman, gick det alltså lyckligt. Men mankan inte alltid lita på att företrädare för den borgerliga oppositionen iriksgäldsfullmäktige på egen hand skall kunna tränga bakom kontoretskostnadsberäkningar för att finna svagheterna. Inte heller är det särskilteffektivt att finansutskottets kansli skall använda en stor del av tiden underden bråda period som dessa vårmånader utgör för att granska och pruta pä enanslagsframställning från en myndighet. Det inträffade är enligt min mening ett av flera skäl tillatt senare i vår bör bifalla förslaget i proposition 143 om atthuvudmannaskapet för riksgäldsfullmäktige skall flyttas från tillregeringen. Därmed skulle verkets anslagsäskanden på sedvanligt sätt inomfinansdepartementet få prövas och avvägas mot andra myndighetersframställningar. Jag har inget annat yrkande, herr talman, än bifall tillutskottets hemställan. 83ARNE GADD (s): konstaterade två saker, dels attfinansutskottet var enigt när det gäller betänkande nr 17, dels att han intehade deltagit i överläggningarna. Jag utgår ifrån att han inte antar någonkorrelation däremellan. Därefter redogjorde för finansutskottetsresonemang om anslagsäskanden. Han nämnde mycket kort attutskottet i sitt förslag till besparingar räknade in en kostnad på preliminärt1,4 milj. kr. Den kostnaden är intressant, därför att hösten1985-1985/86:9 - beträdde ett ganska kraffigt anslag fill riksgäldskontoret.Syftet var då att skulle genomföra en provundersökning beträffandekontrolluppgifterna för sparobligationsinnehav. Så sent som framgick det av riksgäldskontoretsskrivningar rörande anslagsframställningarna att undersökningarna pågick iplanerad omfattning. Vid närmare kontroll har det konstaterats att dessaundersök- ningaralls inte har vidtagits vilket är att beklaga och kan komma att trassla tillårets deklarationsförfarande. Jag instämmer i framställning ochutgår ifrån att och andra i riksgäldsfullmäktige i fortsättningenser till att sådana fadäser inte upprepas. 84 (): Jag har berömt finansutskottet och det harjag kunnat göra, eftersom jag själv inte har deltagit i behandlingen. Iutskottet hade man enhälligt kommit fram till samma slutsats som jag självgjort tidigare, I riksgäldsfullmäktige var jag tvungen att reservera mig,därför att den socialdemokratiska majoriteten följde det av kontoretstjänstemän framarbetade förslaget. När det gäller anslaget på 1,4 milj. kr. vill jag påminnaArne Gadd om att beloppet sammanhänger med kostnaderna för skyldigheten attinlämna kontrolluppgifter för dem som har sparobligationer ochpremieobligationer -en enligt min mening fullkomligt onödig sak. Vi har frånmoderat håll här i kammaren reserverat oss mot detta förfarande, och jag harlikaså i riksgäldsfullmäktige gång på gång ifrågasatt det kloka i dennaordning, Uppgiftsinlämnandet har medfört mycket stora merkostnader, men trotsdetta vet vi ju att det här inte på något sätt har blivit bra. Många medborgare har fått felaktiga kontrolluppgifterangående sina innehav av premieobligationer och sparobligationer. Dessa fel harinte ens kunnat rättas till, innan deklarationstiden gick ut. Felen försökerman nu korrigera efteråt genom att sända ut rättelser, ett alldelesotillfredsställande förhållande. Vi har i fullmäktige behandlatförhållandet utan att kunna få till stånd någon rättelse, mycket beroende påatt själva förutsätt-. ningarna för hela denna utsändning av ett mycket stortantal kontrolluppgifter - för vilket det inte fanns något underlag - var grundadepå ett felaktigt beslut. Man hade aldrig från början möjlighet att klara avdetta, 85 (): Vi kan naturligtvis byta åsikter omsparobligationerna och deras effektivitet. Men jag ville påminna att han och andra i riksgäldsfullmäktige har av tilldelatsresurser för att se till att kvaliteten när det gäller den faktiskautsändningen skulle vara bra. Man påstår att man har genomfört den så sentsom utan att några åtgärder har vidtagits. Detta är en uppgift förLars som riksgälds-fullmäktig att klara av. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om justitieutskottetsbetänkande 22.) Kammaren övergick till attdebattera justitieutskottets betänkande 21 om anslag till brottsförebygganderådet. I fråga om detta betänkande skulle debatten vara gemensamför punkterna 1 och 2. 86 (): I betänkande nr 21 är partierna överens omanslagen. Några motioner som gäller snatteri behandlas i betänkandet, varför de tas upp i debatten . Samtliga motioner som är aktuella innehåller yrkanden om att överväga att införa ordningsbot för snatteri. I två av motionerna-Ju621 och Ju626 - föreslås dessutom en minskad användning av åtalsunderlåtelse och rapporteftergift vid snatteri. Båda dessa motioner innehåller också yrkanden om ändring av den beloppsgräns som tillämpas vid gränsdragning mellan stöld och snatferi. I vårt rättssamhälle fillämpas principen att den som tar något som tillhör annan med uppsåt att tillägna sig det skall enligt 8 kap, 1 § dömas för stöld. Ett tillgrepp som med hänsyn till värdet och övriga omständigheter vid brottet kan bedömas som ringa utgör dock snatteri enligt 8 kap, 2 § , ' Snatteribrotten har blivit något av en samhällsfara somständigt växer i omfattning. Man uppskattar värdet av det som snattas till ca 2 miljarder , och då har man som utgångspunkt handelns totala omsättning på 180 miljarder. Det totala svinnet uppskattas av handelns företrädare till , varav anses hänförligt till snatteri eller kundstölder. Vissa större varuhus i storstäderna är mera drabbade än mindre affärer. Det snattas eller stjäls för i genomsnitt , i varuhus i . Gränsen mellan stöld och snatteri kan ibland vara svår attdra. a. gäller att försök till snatteri, till skillnad från försök tillstöld, inte är straffbart. Straffet för snatteri är böter eller fängelse i högst sexmånader. Som ett riktmärke vid avvägningen mellan stöld och snatferi använderman sig vid rättstillämpningen av en gräns för värdet av det tillgripna. Värdetföljer förändringarna i penningvärdet och anses ligga omkring600-700 kr. Det skall konstateras, att även om en snattare upptäcksoch polisanmäls, är det inte alltid säkert att vederbörande får något straff.En polisman har nämligen rätt att lämna rapporteftergift och nöja sig med ettpåpekande till den felande. Detta kan ske om det enligt polismannen är uppenbartatt böter skulle kunna komma att utdömas och att brottet verkar varaobetydligt. Riksåklagaren har förklarat att en värdegräns vid . vidbagatellartade snatterier av engångsnatur kan godtas. I praktiken kan manalltså tillåtas stjäla för något . utan risk för sanktioner frånsamhällets sida. Det sker i sådana fall inte heller någon registrering avbrottet. Om en snattare konsekvent begår nya stölder på andra platser ochbegränsar sig till varor värda , finns det goda möjligheter förvederbörande att helt straffritt begå nya brott vid upprepade tillfällen, omhan skiftar från stadsdel till stadsdel och grips av olika poliser. Det finns exempel på notoriska snattare som mer ellermindre försörjer sig på att begå snatteribrott. Ett exempelrelaterades i pressen. Det gällde en person här i somgreps för snatteri . Polisen tog honom vid samtligatillfällen på bar gärning. Men jourhavande åklagare ville inte anhålla mannen,så mannen släpptes fri direkt. För att anhålla en person krävs det nämligen att brottetkan ge fängelse i minst etf år eller att brottslingen har satt sin verksamhet isystem. För snatteri gäller en högsta gräns om sex månaders fängelse. Ett av deaktuella snatteritillgreppen skedde kl, 11,15 i ett varuhus i . Kl,16,15 var det dags för ett nytt gripande i etf vai-uhus på , Slutligengreps mannen kr, 18,15 i en Metrobutik, också på Söder, Bara hardenna person gripits 13 gånger för snatteri. Många bedömare hävdar att snatteri är ett steg ibrottskarriären. Det finns tecken på att ungdomar långt ner i åldrarnagrundlägger en kriminalitet genom att börja snatta. Det är en farligt demoraliserandedebut som kan få tragiska konsekvenser för många. Anledningen till detta är,enligt min uppfattning, samhällets frånvaro av påtaglig reaktion vidsnatterier. hemstad förekom för en del år sedan enungdomsliga som gick under namnet Björnligan, Det handlade huvudsakligen ompojkar. under som hade satt snattandet i system. Pojkarna överlämnades -som det så vackert heter-till de sociala myndigheterna, som naturligtvis intehade något annat att komma med än s, k, samtalsterapi och det skrattadeungdomarna enbart åt. Den sociala personalens situation kom slutligen attpräglas av ren uppgivenhet, I det läget vidtalade man en distriktsåklagare somombads att hjälpa fill. Denne använde en skrämselstrategi som naturligtvissaknade förankring i lagen. Men det tog i varje fall skruv. Pojkarna toghotelserna om vad som skulle kunna komma att hända så allvarligt att deupphörde med sina snatteribrott. Björnligan försvann'ur socialvårdens värld ochhar sedan aldrig återkommit. Butikstillgreppen har en sådan omfattning att nya vägarmåste prövas för att man skall kunna komma till rätta med dem. Därför har detre borgerliga partierna i utskottet förenats i en reservation, där manhänvisar till stöldutredningens förslag om att införa ordningsbot vid mindresnatteribrott.. Reservanterna menar att ett ordningsföreläggande skulle kunnautgöra en både snabb och för den enskilde förhållandevis skonsam form avlagföring. Dessutom skulle ett system med ordningsbot vid snatteri kunna bidrafill ett bättre resursutnyttjande genom att man därmed minskade åklagarnas ochförenklade polisens arbete. Reservanterna menar att frågan om förutsättningarnaför ett införande av ordningsbot vid snatteribrott bör bli föremål för närmareavväganden, t.ex, i anslutning till det pågående arbetet inom regeringskanslietmed fängelsestraffkommitténs förslag. Utskottets majoritet hävdar å sin sida att ettstrafföreläggande i form av ordningsbot endast får utfärdas vid brott förvilket inte är stadgat annat än böter i pengar. Man menar därför att vägen ärstängd när det gäller ordningsbot vid snatteri. Skulle emellertid - som fängelsestraffkommittén föreslår isitt betänkande när det gäller snatteri - fängelse utgå ur straffskalan, medfördetta att snatteri blirett rent bötesbrott. Majoriteten i utskottet anger enlång rad skäl för att den ordningen inte kan komma i fråga. Och det mestförvånande är att man i andra sammanhang är väldigt angelägen om att finnaersättningar för fängelse. väljer man att låta allt vara som det harvarit, Snatteribrott skall i fortsättningen tillåtas få allt större betydelse isamhällsekonomin. vill infepröva nya vägar för att förhindra denna form av brottslighet. Man får lätt uppfattningen attutskottsmajoriteten - eftersom förslaget kommer, som det heter, från fel håll -måste vara kallsinnig till att ordningsbot införs, detta trots att flerautredningar, nu senast fängelsestraffkommittén, har kommit fram till attordningsbot skulle vara en smidig lösning för de enklare snatteribrotten. Istället tror man på "pappoliserna" i varuhusen. Justitieministern harför sin del fört fram att man skall göra "massiva tillslag mot snattarevid några väl valda tillfällen" och att detta skulle vara en nyarbetsmetod när det gäller att komma till rätta med snatterierna. Hur dessamassiva tillslag - alltså razzior - skulle gå till har inte justifieministernangett. Eftersom försök till snatteri inte är straffbart ochsnatteribrottet är fullbordat först då brottslingen har passerat kassan ellerlämnat affären - det beror på hur butiken är konstruerad -, kan något tillslagsvårligen ske inne i affären. Ett polisuppbåd skulle med all säkerhet avskräckade personer som är i varuhuset från att stjäla vid just det tillfället. Därmedskulle hela polisaktionen vara meningslös som tillslag betraktad.Justitieministerns tillslagsidé kan helt enkelt inte omsättas i praktiken.Däremot kan ett ordningsbots föreläggande bli ett effektivt vapen motsnatterier. Jag yrkarbifall till den reservation som återfinns i utskottets betänkande. 87 (): I en partimotion från till dethär föreslås en rad åtgärder för att minska vad vi kallarvardagsbrotten - framför allt våldsbrotten - och även förmögenhetsbrotten motenskilda. Snatteri är en typ av förmögenhetsbrott, och ett mycketvanligt sådant. Snatteri är beteckningen på en stöld, som med hänsyn tillvärdet av det tillgripna och med hänsyn till omständigheterna i övrigt är attbetrakta som ringa. Som ett riktmärke vid avgränsningen mellan stöld ochsnatteri använder man sig av en gräns för värdet av det tillgripna - vilketSven Munke var inne på - som anses ligga vid . Snatteri låter kanske inte så allvarligt, men någrameningar och siffror ur betänkandet belyser snatteriproblemets omfattning: "har detskett en kraftig ökning av antalet anmälda butikssnatterier. Sålunda ökade butiksstölderna och -------------------------- , Antalet anmälda butikstillgrepp var år1984 ca 50 000 Man skall då lägga märke till, herr talman, att detverkliga antalet brott med största sannolikhet är mycket högre, eftersom den s,k.