prot · GA0990 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är tragiskt att konstatera det, men många som avliditeller kommer att avlida på grund av en asbestskada måste tillbringa sina sistalevnadsår med syrgastuber eller i syretält för att kunna andas. Jag skulle vilja fråga representanterna för de tre partiersom avstyrkt de båda motioner som behandlar detta ämne: Vad hade det kostatutskottsmajoriteten att sända motionerna till regeringen och begära enprövning av förutsättningarna för att åstadkomma förbättringar för nämndaasbestskadade? Det kunde inte ha kostat något mer än eventuellt ett porto. Jagtror att det hade fått den effekten att dessa människor, som anser sig vara enutsatt och undanskuffad grupp, i alla fall hade känt att någon tänkte på dem.Inte ens detta kostar man på sig. Jag tror inte riktigt på det resonemang somKjell har fört här , där han förutsätter att parterna tar förnyadeinitiativ för att lösa problemen. Det är faktiskt förvånande att justsocialdemokrater, folkpartister och centerpartister, som i andra sammanhangbildligt talat tar människor som har sociala problem på entreprenad eller ståri kö för att hjälpa dem, i det här fallet inte gör någonting. Det hade intekostat någonting att biträda dessa två motioner. Det handlar om människor somverkligen lider. Ni ömmar i andra sammanhang för människor med problem. Varförömmar ni inte för denna lilla grupp? Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(återinrättande av en medicinalstyrelse) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 66 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (ett statligt ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avDaniel Tarschys och Per - bifölls med acklamation. Mom. 6 (tillsyn över långtidsvården) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 4 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7(patienternas inflytande över vården) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGöte m.fl. - bifölls med acklamation. Motn.11 (enskilda vårdhem) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 138 förreservation 6 av m. fl. Mom. 12 (signering av journalanteckning) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 73 förreservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (förskrivning av beroendeframkallande läkemedel) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 20 förreservation 8 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(offentliggörande av testresultat) Utskottets hemsfällan bifölls med 259 röster mot 34 förreservation 1 av och . Mom. 6 (tillsättande av en dafamiljökommission) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 7 (omplacering eller ledighet för graviditet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation3 av och , dels reservation 4 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 10 (facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelseoch i yrkesinspektionsnämnderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 11 (den psykosociala arbetsmiljön) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 275 röster mot 16 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 6 av anförda motiveringen. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 (forskning om belastningssjukdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 15 (ett samlat program mot belastningsskador) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars-Ove - bifölls med acklamation. 1986/87:90 Mom.16 (skyddsombudets stoppningsrätt) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för reservation 9 av Mom.17 (kvinnors arbetsmiljö i tunga arbeten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och -bifölls med acklamation. Motn.18 (ersättning till asbestskadade) Förstbiträddes reservation 12 av m.fl. med 68 röster mot 18 förreservation 11 av . 207 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 210 röster mot 81 för reservation 12 av GöteJonsson m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.19 (rökfri arbetsmiljö) Utskottetshemställan bifölls med 217 röster mot 69 för.reservation 13 av . 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom.21 (projektorers/konstruktörers arbetsmiljöansvar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Mom.22 (en snabbutredning om arbetsmiljölagens brister) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för reservation 15 av Lars-OveHagberg. Mom.23 (en översyn av arbetsmiljölagen med hänsyn till de handikappades behov) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av - bifölls medacklamation. Mom.24 (arbete åt ungdomar ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.25 (striktare föreskrifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av - bifölls medacklamation. Mom.26 (översyn av gränsvärdena) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 19 av Lars-OveHagberg anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.28 (säkerhetsdagar i skogen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av och -bifölls med acklamation. Mom. 30(skyddsarbetet på högskoleområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 31 (bensinstationspersonalens arbetsmiljö) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 33 § Anmäldes och bordlades 1986/87:89 Ett reformerat tingsrättsförfarande 1986/87:106Ändring i m. m. (s. k. kontraktsvård m. 1986/87:113 Ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291),m.m. 34 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:204 av () till bostadsministern omåtgärder mot fukt- och mögelskador i byggnader: Det riksdagsbeslut som kunde fattasi bred enighet om att snabbt hjälpa de småhusägare som drabbats av fukt- ochmögelproblem i sina hus var ett viktigt led i kampen mot fukt- och mögelskadori byggnader. Men därmed får ingen låta sig nöjas. Fukt- och mögelskador i byggnader är ett omfattande ochallvarligt problem. Arbetet på att komma till rätta med fukt- ochmögelproblemen i hela sin vidd måste gå vidare med obruten intensitet. En vikfig del i det arbetet - sedan ekonomiska möjligheternu finns för de akut drabbade att få skadorna åtgärdade - är att se till atthusen byggs med rätt teknik från början. Därmed slipper man dyrareparationskostnader för att komma till rätta med fukt- och mögelskador iefterhand. Det går t. ex. inte att skylla på att folk duschar förmycket eller att materielen är bristfällig, när uppenbara brister fortfarandefinns i själva konstruktionen och i sättet att bygga. kan husbyggas med uppenbara konstruktionsfel. Ofta är det en vanlig inställning att yttre estefiskadetaljer får kosta vad som helst, medan förebyggande åtgärder mot fukt ochmögel inte alls får kosta något. Trots en omfattande detaljreglering av byggandet ärfortfarande normerna så oklara att ett byggande som eftersätter kvaUtetskravenkan fortgå. Prot.1986/87:90 heller gynnar de statliga lånebestämmelserna ett mer gedigetbyggande som skyddarmot fukt och mögel. Och är det så att estetiska hänsyn kan tillåtasfå ohindrad tillämpning bland arkitekter och byggare, medan kvalitetskraveneftersatts. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga bostadsministerri: Vilka åtgärderär regeringen beredd vidta i ett fortsatt arbete i kampen mot fukt- ochmögelskador i byggnader? Är regeringenberedd att ge de nya byggnormerna som skall börja att gälla enenkel och klar utformning så att fukt- och mögelskador kan undvikas? Är regeringenberedd att ändra lånebestämmelserna så att kvalitetskraven inte kan eftersättasi byggandet? 1986/87:205 av () till justitieministern omifrågasatt omfördelning av polismanstjänster: har tilljustitiedepartementet redovisat den begärda översynen av polispersonalensfördelning mellan vissa polismyndigheter. Enligt bestämda uppfattning finns detinte någon polismyndighet som, med nuvarande polisorganisation, har flerpolismanstjänster än som erfordras för att uppnå miniminivån när det gällerupprätthållande av allmän ordning och säkerhet samt service i övrigt tillallmänheten. En minskning av antalet poliser skulle innebära avsevärdasvårigheter vid berörda distrikt. Jag har den uppfattningen att det totala antalet polismänmåste öka om vi skall kunna bryta den mycket negativa brottsutvecklingstrenden.Det är direkt felaktigt att tro att en förflyttning av polismän mellandistrikten kan lösa problemen. Frågan beträffande omfördelning av polismän berör helalandet och skall därför enligt min uppfattning behandlas i . Jag villmed anledning av ovanstående fråga justitieministern; Avser regeringen att förelägga förslag beträffandeomfördelning av polismanstjänster? 1986/87:206av () till industriministern om ökad förädling av dennorrbottniska basindustrins produkter; Sysselsättningsläget i Norrbottenhar visat en klar tendens till försvagning. Den tidigare positivasysselsättningsuppgången och större delen av 1986 har stagnerat. De statliga basindustrierna som svarar för en dominerandedel av industrisysselsättningen i länet signalerar nu fortsatta strukturellainsatser. De åtföljande personalminskningarna kommer inte att kunna kompenserasav en ökad sysselsättning inom andra områden enligt länsarbetsnämndensbedömningar. Länet har trots den positiva trenden under 1985-86fortfarande landets i särklass högsta arbetslöshet, dubbelt så hög somriksgenomsnittet. Genom strukturåtgärder som aviserats inom basindustriernaLKAB och förvärras arbetsmarknadsläget snabbt. Det privata näringslivet/storföretagen har med några fåundantag underlåtit att investera i länet. Därför intar de statliga företagenen central roll i länets utveckling. De ständigt återkommande strukturomvandlingarna ibasindustrier har medfört en allt lägre förädlingsgrad på produkterna. Ett exempel på den utvecklingen är i somtidigare hade ett brett produktprogram för stålbyggnads- och varvsområdet m.m.Om det föreliggande strukturförslaget går igenom kommer i attförvandlas till ett ämnesverk med en låg förädlingsgrad, med allt vad detinnebär av konjunkturkänslighet etc. Det är en utveckling som inteöverensstämmer med den färdriktning som angavs i 1982/83 "Utveckling iNorrbotten". Till de positiva utvecklingsföretagen i länet kan räknasPlannja AB, ett dotterföretag till , som har gjort stora genombrott pä deninternationella fordonsmarknaden med t. ex. bildetaljer. Företaget användersig bl. a. av en avancerad presshärdnings- och förstyvningsteknik för attbearbeta och förädla plåtdetaljer. En utökad satsning på verksamheter som Plannja bedriverskulle med säkerhet resultera i en breddning av företagets utbud av produkteroch ge ett verksamt bidrag till en utökad sysselsättning i regionen. I dessa tider då basnäringarna utsätts för hårdastrukturomvandlingar, och företagsledningarna visar etf mycket svagt intresseför satsningar på nya produkter och nya verksamheter, är det viktigt att deföretag som har kunnande och nya tekniskt avancerade produkter ges nödvändigaförutsättningar att utvecklas. Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustriminister . ställa följande frågor: Ärindustriministern beredd att vidta åtgärder för att få till stånd en ökadförädling av basindustriernas produkter? Vilka åtgärdertänker statsrådet vidta för att utvecklingsföretag av den typ som Plannja ABrepresenterar ges nödvändiga utvecklingsresurser? 1986/87:207av (vpk) till statsrådet . Å. Johansson omkonsumentprisindex och reallöneutvecklingen: Regeringen framtvingade ettlöneökningstak på avtal. 1 avtalen infördes ett pristak på 3,. Inflationen sprängde pristaket, om än knappt. Störstaprisökningarna gällde livsmedel (6,) och bostadskostnaderna förhyreslägenheter. Genom att KPI - konsumentprisindex - mäter konsumtionensgenomsnittliga sammansättning slår inflationen hårdare mot hushåll somanvänder större delen av sina inkomster till livsmedel och bostadskostnader. Delägre avlönade har därför fått en klar reallöneförsämring . Prisutveckingenför är så oroväckande att regeringen infört ett är löneökningarna för det andra avtalsåret mycketblygsamma. i ett längre perspektiv har de lågavlönade drabbatshårt av att kostnaderna för livsmedel ökat och kostnaderna förboende i hyreslägenhet . KPI harunder nämnda tid ökat . KPI är ingen bra grund för att mäta reallöneutvecklingen.Den är alltför generell och tar ingen som helst hänsyn till attkonsumtionssammansättningen är olika från hushåll till hushåll. Regeringenslöneökningsbegränsande poUtik har drabbat de lågavlönade hårt. Trots attavtalens pristak överskreds blev det inga förhandlingar, vilket främstmissgynnat grupper med hög konsumtion av livsmedel och boende i hyreslägenhet.När avtalsrörelserna i så hög grad styrs av regeringen vore det skäl att seöver KPI så att det ger ett rättvist utslag för dem med lägre inkomster. På grund av SAF:s, de borgerligas, regeringens och defackliga topparnas felaktiga inflationsteori drivs avtalsrörelserna medutgångspunkt i att löneökningarna är drivkraften i inflationen. Trots de lågalöneökningarna 1986 stiger inflationen över målen. Det bör vara dags förregeringen att ompröva sin inflationsteori och kasta blickarna på de vinster,förmögenheter och spekulationsvinster som skapas och överväga om intevirisfr maximeringsprinciperna är den egentliga orsaken till hög inflation. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefrågor till löneminister . År regeringenberedd att ta initiativ till ett mer rättvisande konsumentprisindex (KPI), somkan avläsa prisutvecklingen för olika gruppers konsumtionssammansättning? Vilkaslutsatser drar regeringen av sin inflationsteori utveckling därinflationsmålen överskreds trots mycket låga löneökningar? 1986/87:208av () till jordbruksministern om drogproblemen i trafiken: Vid 33;e session iReykjavik antogs en rekommendation (rek 22/85) att skulle a) låta utredaomfattningen av drogproblemet i trafiken i de nordiska länderna samt b) utvecklametoder som ger möjligheter för snabb och effektiv analys av förekomsten iorganismen av narkotika, såsom cannabis, och andra medel som verkar pådetcentrala nervsystemet. I ministerrådets meddelande beträffande rekommendationenfill årets session nämndes helt kort: att för alkohol- och drogforskning(NAD) beslutat sätta i gång arbete med att utreda omfattningen avdrogproblemet i trafiken, att ett forskarmöte kring droger och trafik hållits inovember 1986, att ett forskningsprojekt,på området inletts 1985 på Stateensrettstoksikologiske institutt i samt att vissa planer finns att starta ettnordiskt forskningsprojekt kring trafik och läkemedel/narkotika. Det är synnerligen knapphändiga uppgifter ministerrådetredovisar i sitt meddelande och jag skulle därför till vår svenskasamarbetsminister vilja ställa följande frågor: År statsrådet beredd attredogöra för arbetsläget inom Nordiska minister rådet när det gäller att fullfölja uppdraget beträffande rekommendation 22/85 om drogproblem i trafiken? När avser statsrådet att kunna redovisa avslutat arbete? 1986/87:209av () till miljö- och energiministern om mottagningen avavfall från fartyg: För att förhindra nedsmutsning avden miljön har det tillkommit olika internationella konventioner. Numeragäller MARPOL 73 modifierad genom ett tilläggsprotokoll 1978. harbiträtt denna konvention som är i kraft . På regional nivå för s. k. "Special areas" hartillkommit "Convenfion on the Protection of the MarineEnvironment of the Baltic Area", den s. k. Helsingforskonventionen. Dennainnehåller i allt väsentligt samma regler och skyldigheter som MARPOL 73/78beträffande oljeutsläpp och nedsmutsning av haven men går i vissa avseendenlängre så att allt utsläpp och all dumpning av avfall är förbjudet i helaÖstersjöområdet, Bälten och och vidare norrut till en Unje söder omSkagen-Göteborg. Samtliga Östersjöstater, , , , ,, och har biträtt denna överenskommelse. Mot denna bakgrund har vi i utfärdat lagar,förordningar och tillämpningsbestämmelser. a. har hamnar och avlasfareålagts att, utan kostnad för det enskilda fartyget, mottaga och förstöra fastavfall, oljeblan-dat barlastvatten och driftsavfall från fartygs maskinrum. Mottagning av lastrester från oljetankfartyg samt frånkemikalietankfartyg åligger ej hamnarna utan vamägarna och redarna. Oljeblandatbarlastvatten skall i första hand mottagas av avlasfare av gods. Varkenbarlastvatten eller det fasta avfallet eller toalettavfallet har egentligenutgjort något problem. Hamnarna har dock i dessa fall ett samordnande ansvaroch i övrigt är det hamnarnas skyldighet att kostnadsfritt ta emot allt övrigtavfall. Hamn får kompensera sig för sina kostnader i dessasammanhang genom uttagande av generella avgifter, men uttagande av avgift förvarje särskilt fartyg får ej ske. Hamnarna kan då generellt höja t. ex.fartygshamnavgiften eller vamhamnavgiften. Statsmakterna har åtagit sig attersätta utgifter i detta sammanhang som går över- av de samladeintäkterna/år från fartygs- och varuavgifter. Till följd av den hårda konkurrensen mellan sjöfart ochhamnar å ena sidan och andra transportmedel å andra sidan samt det allmännatrycket på rederinäringen har emellertid hamnarna inte kunnat höja sinaavgifter ens i takt med inflationen, långt mindre kompensera sig för dekostnader man har för mottagning av avfall. Det har således blivit ennettokostnad accentuerad av de relativt låga oljepriser som gjort återvinningav olja ur avfall olönsamt. Kostnaderna för mottagning av fast avfall ochtoalettavfall utgör inte någon större ekonomisk börda för hamnarna. Mottagningav oljeblandat barlastvatten är ganska sällsynt förekommande eftersom bruk avtankar växelvis för olja och vatten i princip inte får förekomma och därför attfartygen i allt större utsträckning är utrustade med länsvattenseparatorer somi tillräcklig omfattning kan rena barlasfvattnet. Problemet är mottagning avmaskinrumsavfall som både är kostsamt och tekniskt komplicerat. vardenna sektor undantagen från det allmänna förbudet mot uttagande av avgift idet enskilda fallet men detta undantag från förbudet upphörde . Normalt driftsavfall från även stora maskinanläggningarborde vara volymmässigt små, men det förekommer att redare ochfartygsbefälhavare önskar avlämna tusentals ton; uppenbarligen härrörande frånhaveri, slarv eller rengöring efter last. Detta har medfört att vissa hamnaruppställt egna kriterier för att förhindra vad man uppfattar som missbruk, t.ex. maximerat volymen för mottagning, vilket saknar stöd i gällandeförfattningar. och har med sjöfartsverketsmedverkan utfärdat vissa rekommendationer både beträffande mottagningenstekniska del och beträffande definition av driftsavfall, men detta har intelöst problemet. För att utröna kostnadsläget och omfattningen avavfallsmoftagningen har utfört enundersökning i sina 50 kommunalt drivna medlemshamnar beträffande kostnader förmottagning av maskinrumsavfall. Kostnaderna tyder på en nära nog 100-procentigökning . Det kan med fog befaras, att om detta fortsätter kan manräkna med att de svenska hamnarna 1989/90 har en kostnad på 15-20 milj. kr. MARPOL 73/78 har global gilfighet medanHelsingforskonventionen gäller för de områden och för de stater sominledningsvis här blivit omnämnda. Av Helsingforskonventionens signatärmakterär det numera endast och som utan avgifter för den enskilderedaren tar emot avfall eftersom även (1986) tar betalt enligt enbestämd taxa av den enskilde redaren. Övriga länder tar också betalt ellersaknar motfag-ningsordningar, dvs. de far i praktiken inte emot. De storahamnarna på kontinenten, i synnerhet , som tidigare kostnadsfritt togemot oljeavfall, tar numera betalt. I denna utveckling föreligger stor risk attSverige och tvingas mottaga snart sagt allt avfall från fartyg somanlöper hamnar i en rad länder under sina resor. I är man mycket bekymrad över denna utveckling ochdär avser man att i olika internafionella sammanhang påkalla uppmärksamhet. Detkan inte vara rimligt att hamnar i två länder ensamma skall ta hand om avfallfrån en mängd nationers fartyg som kommer från stater och hamnar som vägrarutföra motsvarande prestation. och de svenska hamnarna villsjälvfallet verka för en ren och god marin miljö. Det är av värde att detenskilda fartyget kan lämna ifrån sig miljöstörande avfall i hamn därdestruktion kan ske och att det finns incitament härtill - allt för attförhindra att avfallet dumpas i sjön. Jag vill fråga miljöministern; Är statsrådet villig att på detinternafionella planet skyndsamt ta upp frågan om mottagning av avfall frånfartyg syftande till införande av kostnadsfri mottagning även i andra statershamnar? 35 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:456 av () till finansministern omuppskov med realisafionsvinstskaft vid försäljning av bostadsrätter: förekom i pressenuttalanden från en departementstjänsteman på , med innebördatt det inte är aktuellt att ändra skattereglerna för bostadsrätter så att sammauppskovsrätt skulle införas som redan gäller vid småhusförsäljning. I dettaärende har regeringen givit en mängd olika besked: 1 valrörelsen utlovades förbättringar förbostadsräftsinnehavarna. Sedan kom ett utredningsförslag, som tvärtom gick utpå att avskaffa uppskovsrätten för småhusägare. Därefter har ingenfing hänt. Nutycks regeringen vilja lägga hela frågan på is i avvaktan på förslag från enkommande skatteutredning. Jag villdärför fråga finansministern: Avser regeringen att lägga framförslag som ger bostadsrättsinnehavare samma rätt som småhusägare har tilluppskov med realisationsvinstskatten? 1986/87:457 av () fill industriministern omanvändningen av medlen i förnyelsefonderna: I en intervju i Dagens Indusfri den14-16 mars svarar industriministern på intervjuarens fråga om det kan"vara fel på förnyelsefonderna i sig": Men om företagen går ochdrömmer om att kunna få tillbaka oanvända pengar så kommer dendrömmen att spolieras. Åtminstone om det sitter en socialdemokratisk regering. Detta uttalande av industriministern strider helt mot detbeslut som fattade i fråga om rätfen till oanvända förnyelsefonder.Med anledning härav vill jag fråga: Förbereder industriministern enproposifion om att av företagen icke använda pengar i förnyelsefonderna ejskall återbetalas till företagen? Prot.1986/87:90 1986/87:458 av () fill socialministern omhemvårdsbidraget: ----------------------- har bestämt att hemvårdsbidraget skall beskattas. Meddelande om frågor Dettakommer säkerligen att innebära mycket negativa konsekvenser för den viktigasociala verksamhet som bedrivs med hjälp av hemvårdsbidraget. Jag vill medanledning av ovanstående fråga; Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta för att neutralisera de negativa effekterna av beslutbeträffande hemvårdsbidraget? 1986/87:459 av () tilljustitieministern om kyrkofriden; kl. 06.30trängde Halmstadspolisen in i Immanu-elskyrkan i och förde i väg enchilensk flykting som genomförde en hungerdemonstration i kyrkans lokaler.Polisen hade inte varit i kontakt med kyrkans ansvariga, och för att kunnakomma in i kyrkan använde man sig av låssmed. I vårt land har det sedan urminnes tider ansetts rådakyrkofrid. Kyrkorummet med angränsande lokaler skall utgöra en plats där människorskall kunna känna trygghet. Det minsta man kan begära är att om polisen måstehämta någon person ur en kyrka skall detta ske på ett värdigt sätt. Så hadeockså kunnat ske i . Jag villmed anledning av detta fråga justitieministern; Anser justitieministern att det fortfarande skall gällakyrkofrid i ? 1986/87:460 av () till socialministern omtvångstestning vid befarad aidssmitta: I pressen redovisades för en fidsedan hur två män gripits.