prot · GA094 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:4 1 § Val av partigruppernas företrädare italmanskonferensen Med stöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 § riksdagsordningenhar partigrupperna till mig anmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen: () () ()i (c) (vpk) Till suppleanter har nominerats: () () ()() (vpk) Talmannen förklarade de anmälda personerna valda tillpartigruppsföreträdare och suppleanter i talmanskonferensen för tiden tilldess nästa lagtima började. Företogsval av 20 medlemmar och 20 suppleanter i . Anf.2 (): Valberedningenhar enhälligt godkänt gemensamma listor för valen av medlemmar och suppleanteri . Jag ber att till herr talmannen få överlämna de gemensammalistorna. Sedan de gemensamma listornaupplästs av talmannen och godkänts av kammaren befanns följande personer,vilkas namn i här angiven ordning upptagits på resp. listor, valda för tidenintill dess val nästa gång ägde rum: GretheLundblad (s) BengtWesterberg (fp) KarinSöder (c) LahjaExner (s) IngridSundberg (m) LenaÖhrsvik (s) i (fp) HansNyhage (m) OlleÖstrand (s) GunnarBjörk i (c) LarsWerner (vpk) WiggoKomstedt (m) LarsUlander (s) YlvaAnnerstedt (fp) GunnelJonäng (c) i (s) SiriHäggmark (m) Karl-ErikSvartberg (s) MargaretaAndrén (fp) Sten-OveSundström (s) BirgittaRydle (m) HugoBergdahl (fp) RolfDahlberg (m) 3 §Kompletteringsval till utskott, utrikesnämnden och krigsdelegationen Prot. 3 TALMANNEN: ~ 7~. Komplettenngsval ttll På grund av uppkomna vakanser i vissa utskott har och , ., kommunisternas partigrupper anmält följandenya represen- j uh g tanter,nämligen som ledamot i finansutskottet (), som . ,., delegationen ledamot iutrikesutskottet (), som ledamot i trafikutskottet ViolaClaesson (vpk), som ledamot i näringsutskottet (), somsuppleant i finansutskottet (), som suppleant iutrikesutskottet (), som suppleant i trafikutskottet (vpk) och som suppleant i näringsutskottet (). Vidare har moderata samlingspartiets partigrupp anmältLars () som ledamot i utrikesnämnden, () somsuppleant i utrikesnämnden och () som ledamot i riksdagenskrigsdelegation. Talmannen förklarade valda till (vpk) efter (vpk) efter () efter 71 Prot.1986/87:4 ledamot i riksdagenskrigsdelegation 9 oktober1986 () efter UlfAdelsohn 4 § Anmälan om nya statsråd Från statsministern hade inkommit följande skrivelse: Jag har med verkan fr. o. m, den 10 oktober 1986entledigat statsrådet och chefen för . Jag har vidare från förordnat statsrådet att vara chef för . Vidare har jag med verkan fr. o. m. den 10 oktober 1986förprdnat och att vara statsråd. Skrivelsen lades till handlingarna. 5 § Talmannen anmälde dels att () och () fr.o.m. skulle inträda som ersättare för resp. ochUlf Lönnqvist under tid dessa är statsråd, dels att Christtna () fr. o.m. den 10oktober-i stället för - skulle tjänstgöra som ersättare för MonaSahlin. 6 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att dels (). Kisa, utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan Per () avsagt siguppdraget som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamöter har i dettafall utsetts , , och , (båda m); dels Reynoidh Furustrand (s), , utsetts till nyledamot av fr. o. m. sedan ()avsagt sig uppdraget som riksdagsledamot. Till ersättare har i detta fallutsetts , , , , , , och , (alla s); dels , , , ,ström, , och , (alla s) utsetts till ersättare .för riksdagsledamöter med anledning av att antalet ersättare för Arbetare- 72 partiet-Socialdemokraternasriksdagsledamöter i läns riks- dagsvalkretsunderstigit hälften av det vid valet utsedda antalet. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med15 kap. 1 § vallagen. ,,..,. . , . " ro Utoknine av antalet Stockholmden , . . , "'"" skott 7 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Enligt till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att antalet suppleanter i lagutskottet skall utökasfrån 15 till 16, i socialutskottet från 17 till 18 och i jordbruksutskottetfrån 18 till 19. Jag hemställer att antalet suppleanter i lagutskottetbestäms till 16, i socialutskottet till 18 och i jordbruksutskottet till 19. Kammaren biföll denna hemställan. 8 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval till lag-, social- ochjordbruksutskotten kommer att ske vid sammanträdet . 9 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed avsäger jag mig mitt uppdrag som ledamot avutrikesutskottet. Denna avsägelse godkändes av kammaren. 10 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:11,15 och 17 till skatteutskottet 1986/87:18och .19 till näringsutskottet 11 § Anmäldes och bordlades 1986/87:21Åtgärder mot vålds- och egendomsbrott 1986/87:22Fortsatt giltighet av lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål 3 Prot.1986/87:1 12 § Anmäldes och bordlades Motion ' '' '. 1986/87;Jul01 av Ändring ivapenlagen (1973:1176) (prop. 1985/86:176) 13 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts . 1986/87:27av () till statsrådet om svenska företagsverksamhet i och handel med : har mederforderlig majoritet beslutat om ytterligare sanktionsåtgärder mot Sydafrikatrots att president inlade sitt veto däremot. Beslutet fattadesutan något nytt beslut i om bindande sanktioner eller omfrivilliga sanktionsåtgärder av enskilda stater. Kongressbeslutet omfattar bl.a. stopp för import från av stål, järn, uran, kol och textilier. , liksom parlamenten i andra länder som företagit merlångtgående frivilliga sanktioner än , har bl. a. kunnat grunda sittbeslut på säkerhetsrådets resolution 566 av , som uppmanarmedlemsländerna att företa lämpliga (appropriate) frivilliga sanktionsåtgärdermot . och regeringar har gjort det fullständigtklart att de kommer att inlägga sitt veto i FN;s säkerhetsråd mot bindandesanktioner, vilket förhindrar dessa. kan då besluta omytterligare rekommendationer, vilket dock inte är nödvändigt för rätten ochmöjligheten för en enskild stat att genomföra egna lämpliga sanktionsåtgärder. skrev folkrättsprofessorn och ambassadörenBo Johnson Theutenberg en artikel, där han bl. framhöll att vårneutralitetspolitik inte utgjorde hinder för svenska sanktioner mot Sydafrika.Sverige är herre i eget hus, vi tolkar själva vår neutralitetspolitik.Neutraliteten är varken författningsfäst eller internationellt garanterad.Vill just i detta fall ändra sin hittillsvarande tradition - attendast delta i av säkerhetsrådet beslutade sanktioner - är detta fullt möjligtenligt . är ett unikt fall och får ingenprejudicerande verkan annat än om ett lika unikt fall skulle komma attinträffa. Något sådant finns inte . Efter det att undantagstillståndet proklamerades iSydafrika har i genomsnitt sju svarta människor mördats , dvs. i svenskatermer ett nytt . Av 100 svarta barn som föds är det bara 35 somuppnår . Miljontals svarta människor har deporterats fillförnedring och svält. Apartheid är enligt FN-beslut ett brott. Apartheidregimengör sig skyldig fill brott mot mänskligheten. Regimens terror har fåttfolkmordskaraktär. Apartheidpolitiken är, som anges i regeringsdeklarationen,ett hot mot internationell fred och säkerhet. 1 relationtill sin storlek är ett av de länder som har den största handeln ochföretagsamheten i . Enligt uppgick densvenska exporten till till 470 milj. kr. År1985 uppgick exporten till 980 milj. kr., vilket enligt enSCB-rapport motsvarar av import. Som jämförelsekan nämnas att endast nio länder kan redovisa en större export till (källa: Direction of Statistics, IMF, Year Book 1986). Importen ärväsentligt mindre på grund av importförbud på jordbruksprodukter. Det betyderatt det inte är möjligt att genom regerings- och' partirekommendationer uppnåerforderliga resultat på handelns område för att isolera . Svenskindustri spelar en viktig roll i . Asea, , ,, Johnsongruppen, , , , Rifa och ärbetydande företag, som har omfattande verksamhet i och handel med Sydafrika.Scania, , , Rifa och är exempel på företag som har sålt förSydafrika betydelsefull verkstadsteknologi. Enligt SCB rör tre fjärdedelar avexporten just verkstadsvaror, vanligtvis med hög kvalitet och avanceradteknologi, som inte självt har tillgång till. Det gäller bl. a.kolgruveteknik, entreprenadmaskiner och t. o. m. industrirobotar. Sverigemåste givetvis verka för att FN;s säkerhetsråd fattar beslut om bindandesanktioner alternativt nya uppmaningar om frivilHga sanktioner. Men oavsett debeslut som fattas i FN;s säkerhetsråd måste avbrytahandeln och sjöfartsförbindelserna med möjligt samt genomexemplets makt söka påverka andra länder att göra detsamma. Detär inte rimligt att svenska företag är etablerade och tjänar pengar i Sydafrikasamtidigt som utsätter för en total handelsblockad. Deflesta svenska företag har svårt att förstå allvaret i politiken mot Sydafrika.Nuvarande lagstiftning och rekommendationer är inte en framkomlig väg för attgenom en konsekvent isoleringspolitik medverka till apartheidregimens fall. Medanledning av det anförda får jag ställa följande frågor till utrikeshandelsministern: Är regeringen beredd att företa alternativttillsätta en snabbutredning med syfte att avveckla de svenska företagen iSydafrika? Är regeringen beredd att avbryta handeln medSydafrika så snart frågan behandlats i FN och oavsett utgången av dennabehandling? Är regeringen beredd att genast förbjuda handel medSydafrika beträffande ytterligare varor, exempelvis stål, järn, kol ochtextilier? Behöver ytterligare åtgärder genast vidtas för attförhindra att via svenska företag får tillgång till högteknologiskaprodukter? I vilken utsträckning har de svenska rederiernaföljt regeringens uppmaning att "om möjligt undvika" trafik påSydafrika? Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta föratt stoppa sjöfarten på ? 1986/87:28av () till statsministern om åtgärder för att främjanyföretagande; I regeringsförklaringen sägerstatsministern bl. a.; "Åtgärder för att främja nyföretagande öch skapaförutsättningar för en vital småföretagssektor kommer att vara avcentral.betydelse i industripolitiken." Jag vill gärna instämma i dettapåstående. Den naturliga fortsättningen på ett konstaterande av detta slag äratt statsministern hade förklarat litet närmare hur han avser främjanyföretagandet. Det finns fakfiskt inte ett enda exempel. Tvärtom kan man, när man läser vidare i texten, finnaexempel på motsatsen till åtgärder för att främja nyföretagandet.Statsministern säger t. ex. att regeringen skall inleda överläggningar medföretag och organisationer inom tjänstesektorn i syfte att påverkalokaliseringen av företagen! Av detta kan man dra slutsatsen att statsrriinisterninte hyser någon tilltro till företagens egna möjligheter att själva fattabeslut om var, när och hur verksamheten skall organiseras. Det tyder på enmisstro mot den enskilde företagaren som inte bidrar till att skapa en sådanmiljö att nyföretagandet främjas. En åtgärd som verkligen skulle främja nyföretagandet inomt. ex. tjänstesektorn skulle vara upphävandet av allehanda offentliga monopol,som finns i stor omfattning inom just den sociala tjänsteprodukfionen. En annan åtgärd för att främja nyföretagandet vore attslopa förmögenhetsskatten på småföretagens arbetande kapital. Då skullesmåföretagen inte behöva ta ut mer än . ur företaget enbart för attkunna betala en förmögenhetsskatt på ca . En tredje åtgärd för att främja nyföretagandet vore attrensa bort onödig byråkrati och krångel. Småföretagaren är själv oftast bådeföretagsledare och personalchef, kamrer, arbetsledare, försäljare m. m. Den tiddet tar honom eller henne att fylla i blanketter, svara på frågeformulär,ansöka om tillstånd, kommunicera med myndigheter etc. kunde bättre ägnas åtproduktion och försäljning. En fjärde åtgärd för att främja nyföretagandet vore attslopa de inskränkningar i näringsfriheten som har införts under de senasteåren. Listan på angelägna åtgärder för att främja nyföretagandetkunde göras åtskilligt längre. Ingen av dessa finns emellertid nämnd iregeringsförklaringen. Jag villdärför fråga statsrriinistern; Vilka hinder för nyföretagandet avser regeringen att tabort? 1986/87:29av () fill utbildningsministern om ökad valfrihet i skolan: I den avlämnaderegeringsförklaringen står att läsa; "Föräldrar och barn skall ges ökadvalfrihet i skolan." Detta uttalande står i skarp kontrast till denskolpolitik som socialdemokraterna faktiskt driver. I stället för att ökavalfriheten inskränker socialdemokraterna den bl. a. genom att dra instatsbidragen för en del av de fristående skolor som ger en vissvalfrihet inom skolsystemet. Så beslutade socialistiska majoritet för någotår sedan att statsbidragen till högre samskola och skall avvecklas fr. o. m. /89. harmotsatt sig detta beslut, och krävde vi att det skulle rivasupp. En betydligt större generositet gentemot fristående skolor än den som tillämpas anser vi vara ett av de viktigaste leden i arbetet på att ökavalfriheten i skolan. Jag vill fråga utbildningsministern: Avser utbildningsministern motbakgrund av löftet i regeringsdeklarationen om ökad valfrihet i skolan attpresentera förslag som innebär att högre samskola och SigridRudebecks gymnasium får behålla sina statsbidrag? Vilka eventuella andraåtgärder avser utbildningsministern föreslå för att öka valfriheten i skolan? 1986/87:30 av () tillutbildningsministern om intagningen till gymnasieskolan: I den avlämnaderegeringsförklaringen står att läsa; Alla ungdomar bereds plats igymnasieskolan. Detta är en målsättning som det är lätt att ställa sig bakom.För att den skall kunna infrias krävs dock mer än regeringens vackra ord. Detfaktiska förhållandet är nämligen att 5 000 ungdomar i åldern i dagstår utan gymnasieplats. Detta motsvarar av det totala antalet sökande.Tvärtemot vad man skulle kunna tro när man hör regeringsförklaringen är dennagrupp dessutom större än då av de sökande hade blivit utanplats. Regeringens handfallenhet vad gäller ätt bereda16-17-åringarna plats i gymnasieskolan kontrasterar mot förslagredan från i våras. Hade socialdemokraterna då bifallit vårt yrkande om att antaletplatser skulle öka med 4 000 hade nästan alla ungdomar som sökt också fått enplats i gymnasieskolan. Jag villfråga utbildningsministern; Vilka åtgärder avserutbildningsministern att vidta för att det löfte som gavs iregeringsförklaringen om att alla skall beredas plats igymnasieskolan också skall kunna uppfyllas? 1986/87:31av () till statsrådet om de CP-skadadessituation: I vårt land lever omkring 8000 människor som är CP-skadade, därav 4 000 under . Cerebral pares är ett följdtillstånd av en skada i dedelar av hjärnan som har med rörelseförmågan att göra. Skadan är inteprogredierande, och den har skett . De flesta skadoruppkommer före födseln. CP är alltså ett följdtillstånd efter en skada i de delarav hjärnan som har med motoriken, rörelseförmågan, att göra. Man räknar inte inde hjärnsjukdomar som fortskrider, varav det finns många olika sorter. Inteheller inbegriper man hjärntumörerna. Det är alltså skador som inträffat på denomogna hjärnan innan de viktiga primära funktionerna utvecklats -1, ex. att gå,att springa, att tala - dvs. någonstans mellan ett- och tvåårsåldern. som är CP-skadad är ofta flerhandikappad. Skadan kan yttrasig som t. ex. rörelsehinder, talsvårigheter, hörselskador,utvecklingsstörning, osv. fick 2,0-2,3 %c av antaletfödda CP-skador, men hade siffran sjunkit till 1,5-1,7 %o. Denna utveckling beror bl. a. på att man i slutet av1960-talet började koncentrera förlossningarna i till störreförlossningsinstitutioner. Man kunde då i större utsträckning ge intensivvårdåt de barn som var för tidigt födda, hade tecken på skador eller för övrigtansågs löpa risker. Mödravårdscentralerna kan också spåra uppgraviditetskomplikationer och ge förebyggande hjälp. Resultatet har blivit atti dag föds ca 140 barn som får CP. På barnavårdscentraler, barnsjukhus,osv. fortsätter sedan habiliteringen . Men är så gott som alla CP-skadadeutestängda från habiliterings- och rehabiliteringsmöjligheter. Vidvuxenrehabiliteringen vill rnan ofta inte befatta sig med denna kategorihandikappade eftersom de har medfödda handikapp. Talvård t. ex. går inte attfå, då de foniatriska klinikerna anser deras handikapp vara för svåra. På såsätt kan mycket av det som vunnits under fidigare år gå förlorat. finns mellan 3 000 och 4 000 CP-skadade som ärfödda innan barnhabiliteringen kom i gång . De är nu ochäldre. De har aldrig fått någon habilitering över huvud taget under sinbarndom. En del av dem vistas fortfarande på hem för utvecklingsstörda eller påålderdomshem, där de en gång placerades, därför att de på grund av motoriskahandikapp, talskada och/eller nedsatt hörsel ansågs "obildbara".Några få personer ur den senare gruppen har sent i vuxen ålder, ofta av enlycklig slump, fått sin hörsel förbättrad genom hörapparat, lärt sig att talaförståeligt, att läsa och skriva och kunnat studera vidare. Men dessa hörnaturligtvis till undantagen. vet ingen hur många CP-skadade som finns bortglömdapå institutioner som inte alls är anpassade efter deras behov. var detmånga CP-skadade som bedömdes som utvecklingsstörda. Det har visat sig att detär mycket svårt att ange hur många som i själva verket har utvecklingsstörningar.Tidigare räknade man med att av CP-skadade var undernormalbegåvning, men är man inte säker på om det är så många. Ingen vet hur många CP-skadade som fortfarande intefått någon utbildning eller endast fått en mycket bristfällig skolgång. Det varförst som det blev obligatorisk skolgång för alla handikappade. ISocialstyrelsen redovisar 1983:9 står det att läsa att man i hittat 35flerhandikappade som inte fått någon skolgång alls och att 13 av dessa varfödda . Många av de vuxna CP-skadade har också svåra barn- ochungdomsupplevelser som kommit att prägla dem hela livet. Eugeniahemmet varunder den enda anstalt i som tog emot CP-skadade och gav demutbildning. Men Eugeniahemmet, med dess stora sovsalar och stränga disciplin,gav också många ärr i själen hos de elever som gick där. Samhällets kunskaper om hur vuxna CP-skadade har det är idet närmaste obefintliga. De handikappförbund som organiserar CP-skadade kandock berätta om att den här handikappgruppen har mycket stora behov som Det gäller t. ex. utbildning, arbete, talträning, tandvård,sjukgymnastik och boende. En kartläggning över CP-skadades situation i måstegöras. Kommunerna måste också aktiveras, så att de i enlighet medsocialtjänstlagens intenfioner verkligen bedriver en uppsökande verksamhet,för att nå "glömda" CP-skadade. Landstingen, kommunerna och statenmåste också samordna sina insatser, så att en habilitering kan komma till ståndockså för CP-skadade . har beslutat att ge regeringen tillkänna det behov som föreligger av en övergripande planering av synskadadesrehabilitering. I beslutet anfördes att regeringen bör vidta åtgärder för attfölja upp och ta till vara de erfarenheter som vunnits i syfte att förbättrasamordningen av olika rehabiliteringsinsatser. Det är ytterst angeläget att en liknande planering ochöversyn görs när det gäller de vuxna CP-skadades situafion. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Kommer statsrådet att ta initiativtill att en kartläggning av de CP-skadades situation görs? Vilka åtgärder vill statsrådet föreslå för att kommunernasuppsökande verksamhet skall fungera så att CP-skadade verkligen ges service ochstöd? Vilka åtgärder vill statsrådet vidta för att en samordnadhabilitering av CP-skadade skall komma i gång mellan berördahuvudmän? 1986/87:32av () till industriministern om regionalpolitiken: Stor samstämmighet råder om attregionalpolitiken skall utformas så att förutsättningar skapas för enbalanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att människor fårtillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. 1960-talets utflyttning från skogslänen har inneburituppenbara svårigheter att upprätthålla god service i glesbygdslänen på grundav minskad befolkning och förändrad befolkningsstruktur. Glesbygdsproblemen harytterligare förstärkts genom den fortsatta utflyttning som skett under1980-talet. Befolkningsomflyttningarna och de mycket stora problem somdetta skapat har varit föremål för många och långa debatter. Såväl lokal- somrikspolitiker har uttryckt stor oro för utvecklingen. Den stora befolkningsomflyttning som skedde under 1985från stora delar av till landets storstadscentra synes fortsätta med enstegrad nettoutflyttning . Detta innebär att tidigare hårt drabbadeavfolkningslän får en fortsatt försämring av befolkningsunderlaget. En uppbromsning av nettoutflyttningen kan endast ske genomsamverkan och samordning av insatser och utveckling inom eftersatta områden iglesbygdslänen. Snabba och effektiva åtgärder krävs för att bryta utvecklingenmot fortsatt utglesning av stora delar av vårt land. a. vid debatten ; "Arbetet Prot.1986/87:4 med att få en balanserad regional utveckling måste spänna överett stort antal . samhällsområden. Den regionalautvecklingen bestäms till mycket stor del av beslut somi dag ligger utanför regionalpolitikens egen verksamhet och egna Som ett led iarbetet med att skapa förutsättningar för samordning och samverkani arbetet med regional utveckling har en särskild statssekreterar- grupp tillsatts." Medhänvisning till industriministerns deklaration samt regeringsförklaringensskrivning om regionalpolitiken vill jag ställa följande Vilka konkretaåtgärder har statssekreterargruppen enats om? Hur äråtgärderna utformade, och när kommer de att sättas in? Vilka resultatberäknas åtgärderna ge? 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:40 av () till statsrådetBengt om konstnärernas ekonomiska situation: I regeringsförklaringen framhöllstatsministern att konstnärerna har en, viktig roll i försvaret av vårt öppnaoch demokratiska samhälle. kan man konstatera att många konstnärer befinnersig i en utomordentligt utsatt ekonomisk situation, bl. a. till följd avgällande skatteregler. Mot den bakgrunden vill jag frågakulturministern vilka åtgärder han avser vidta för att förbättra konstnärernasekonomiska situation. 1986/87:41 av () tillutbildningsministern om ökat anslag till utrustning för teknisk forskning ochutbildning: I den avlämnaderegeringsförklaringen framhöll statsministern betydelsen av att förstärka dentekniska och naturvetenskapliga forskningen och utbildningen. Det är bra attregeringen sent omsider har kommit till insikt om de stora brister som finnsinom högskolan och som visar sig i bl. a. låg genomströmning och svårigheteratt behålla verksamma lärare och att rekrytera nya. De åtgärder som regeringen och harvidtagit har inte varit tillräckliga. Särskilt akut upplever vi att behovet ärav ytterligare resurser till de tekniska högskolorna. UHÄ har i sin senasteverksamhetsberättelse uppskattat att bara ersättningsbehoven för nuvarandeutrustning uppgår till mellan 200 och 300 milj. kr. Utrustningssituationen vid högskolan är enligt min uppfattningsådan att det behövs omedelbara åtgärder för att förbättra situationen. genom att regeringen genomen tilläggsproposition återkommer till med förslag sominnebär en anslagshöjning redan under innevarande budgetår. Jag vill därförfråga utbildningsministern; Avser utbildningsministern mot bakgrund avregeringsförklaringens de-klarafion om fortsatt satsning på teknisk utbildningoch forskning föreslå att utrustningsanslaget förstärks redan under innevarandebudgetår? 1986/87:42av () till statsministern om ökad valfrihet inomservicesektorn: I regeringsförklaringen framhöll statsministern attmöjligheterna att välja olika typer av service bör ökas. Hittillshar regeringens politik haft motsatt inriktning, eftersom olikaenskilda alternativ som kunnat vidga medborgarnas valfrihet har motarbetats.Väl fungerande enskilda skolor skall förlora sina statsbidrag. En liknandeteknik har använts för att stoppa privata initiativ inom barnomsorgen.