prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Överläggningen i dessa ärenden var härmed avslutad.Kammaren övergick fill atf fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (integrering av homosexuella i det familjerättsligasystemet) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 fördet av Svenssort under överläggnirtgen framställda yrkartdet. 5 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 2 (rättslig reglering av homosexuellasamboförhållanden) Hemställan Först biträddes hemställan i reservationerna 1 av Per-OlofStrindberg och samt 2 av och med70 röster mot 49 för hemställart i reservafiort 3 av och . 194 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 182 röster mot71 för hemställan i reservationerna 1 av och 2 av och . 58 ledamöter avstod från aftrösta. Utskottets motivering godkändes med184 röster mot 32 för den i reservation 4 av anförda motiveringen.96 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 3(efterlevandepension m. Utskotfets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan rned godkännande av den ireservafion 5 av anförda motiveringert - bifölls med acklamation. Mom. 4och 5 Prot. . . 4juni 1987 betänkande 31 ...,,, situation i samhället 1 (diskriminerirtgsförbud iregcrirtgsformcrt) Utskoffets hemställart - som ställdes mot reservatiort 1av - bifölls med acklamation. Mom. 2 (ändrade regler om hets mot folkgrupp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 2 avInga Lantz i motsvarartde del - bifölls med acklamatiort. Mom. 4 (olaga diskrimirtcring) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 36 förreservation 3 av . 8 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (åfalsrcgcln vid förolämpning) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avIngvar -- bifölls med acklamation. Mom. 7 (diskriminering i arbetslivet) Utskoftets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förreservation 6 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (lydelsen av 3 § uflärtningslagcrt) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 64 förreservation 7 av Per m. fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (irtternationellt initiativ i fråga omhomosexuella flyktingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 8 avPer m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (anvisrtirtgar för upplysningsarbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafiort 9 avInga Lantz -bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskotfets hemställanbifölls. 1986/87:31 om organisationen avviss högskoleutbildning (prop. 1986/87; 127 delvis), - , 1986/87:40om träfiberprövning (prop. 1986/87:105), 8 protokod 1986/87:136 Organisationen av viss högskoleutbildning 1986/87:19 om sysselsättrtingsskapartdeåtgärder (prop. 1986/87:150 delvis) och 1986/87:37 om ändring av vissaarvoden m. m. inom förvaltnirtgs-område (förs. 1986/87:14). Artdre vice talmanrten meddeladeatt betänkanderta skulle debatteras i artgiven ordrting och avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptogs till behandlirtg utbildrtirtgsutskottetsbetärtkartde 31 om OrgartisatiortCrt av viss högskoleufbildrtirtg. Organisationen av viss högskoleutbildning 92 (): Låt mig först yrka bifall till reservationertoch mycket kortfattat redovisa skillnaderna i förhållande tillmajorifetstexten. Vi skriver i vår reservation att vi vill att def skalltillskapas särskilda högskoleenheter på Goflartd, i Blekirtge och i"". I det sammanhanget tycker vi också atf man bör seöver möjligheterna att för dcrt södra delert av skapa en motsvarighettill projektet högskola. Vi har i vår reservatiort valtatt kalla detta projekt tekrtiska högskola. Vi har i-vår reservatiort ocksåuttalat att mart bör se över möjligheterna atf ytterligare decentraliserahögskoleutbildningen i och att målsättnirtgert för dettaarbete bör vara att tillskapa crt särskild högskolecrt-het för dcrt södra delenav . 93INGVAR (): Utskottet anser atf en förutsättningslösutredning bör göras av frågan om den framfida högskoleutbildningert i Gotlandsoch Blekirtge lärt samt i "" och i den södra delen avStockholms län. Jag tycker atf det är bra att en bred majoritet här i riksdagenstår bakom denna skrivning. Utskotfets förslag har också hälsats medtillfredsställelse i de berörda regionerna. Jag tycker därför att det är litetsynd att ställer sig vid sidan av denna positiva skrivning. Centernväljer att, söm sade, beträffande tre av områdena visserligenskriva irt ert viljeinriktning men tillför uttryck som "bör" och"om möjligt"", så att förslaget i sak inte kommer att skilja sigfrårt majoritetens. I de avscendcrta år reservafionen mirtsf sagt ortödig. För det fjärde området väljer certtern en anrtart ochstarkare skrivning. Dessutom föreslår man att utredningen skall vidgas fill enrad frågor som irtte har tagits upp i vare sig propositionen eller motionen.Som jag ser det skulle utredningen bara försvåras av aft man rtu godkännerskrivningar som innebär prioriteringar och vidgningar äv uppdraget. Jag menaraft det är en bättre metod att först låtautredaren studera behov och förutsättningar och på grund av dessa lägga framsina förslag. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå.reservationert. Anf.94 (); De regionala' högskolorna har i växande utsträcknirtg profilerat siggenom aft inrikta sin verksamhet på regiortala behov. har regelmässigt söktdra rtytta av närheten till den regiortala utbildrtingsefterfrå-gart. Hurvikfigt detta är för en regions framtida utveckling och ekortomiska kraft harredovisats av professor i hans framtidsstudie ' Dcrt fjärdelogistiska revolutiortcrt. Tillsammans med transportirtfrastruktu-rert ärhögskoleutbildrtirtg dcrt helt avgörartde faktorn för en regionsutvecklingskraft. Utvecklingen-mot ett alltmer expansivt högteknologisktsamhälle understryker denna betydelse. Förnärvarartde är emellertid irtte mindre än fem olika urtiversitet och högskolorhuvudmän för högskolcutbildnirtgcn i "". Detta äradministrativt krångligt och tungrott samt ekonomiskt ortödigt belastartde. Motbakgrund av detta har och jag själv från motioneratom en fristående högskoleenhet i , Ett embryo finns redan iFyrstads högskolekommitté med dess kartsli, där man,möter en mycket storefterfrågart frårt regiortCrt och dess irtdustrier. RegiortCrts folkmängduppgår fill ett normallärts. Förutsättrtingarrta borde således vara synnerligengoda för en högskola i . har därmed alla möjligheter att befästasirt position som en av landets framfidsregiortér. Redan i folkpartietsregionalpolitiska partimotion påpekade vi vikten av regionala högskolor för crtexpartsiv utveckling utanför storstäderna. Förskräckelsenblev då så mycket större när regerirtgert i sin proposition endast tog uppBlekinge och i detta sammarthärtg. Åter skulle bli bortglömt avregeringen.. Jagmåste dock, herr falman, här få uttrycka mirt tillfredsställelse över attIrtgvar från Trollhättart och övriga socialdemokrater dragit sitt stråtill stacken i utskottet och ställer upp för att mana på regeringen fill enförutsättrtirtgslös utrednirtg av frågan om den framtidahögskolcufbildrtirtgcrt' i bl. Jag vill påstå atf detta innebär ertsamlad kraftfull manifesfatiort över parti- och blockgrärtscrrta, som ställerregeringen under ordcrtfligf tryck. Detta faktum får uu iute förmörkas av detkäbbel som'helt plötsligt utbrutit i massmedia mellart socialdémokraterrta ochcertterrt om dertrta reservafiort, som ju har sirt tyngdpunkt på helt andraområden. Dcrt lirtje som utskottet efterfolkpartimotionen rtu valt är ett stortoch viktigt fall framåt för högskolart i . Jagkart därför, herr talman, infe artnat än med glädje irtstämma i yrkartdet ombifall till utskotfefs hemställart. 95 (): Jag hade irtte tärtkt fa upp någon debatt i denna fråga, men kan infelåta bli att hälsa och välkomna fill arbetet förde regiortala högskolorrta. Certterrt, socialdemokraterna och vpk 1986/87:136 4junil987 Organisationen av viss högskoleutbildning har varitintresserade av små regionala högskolor ända sedan tiden för högskolereformen.Det var synd att detta uppvakuande skulle ta , men välkomna ombord! 96 (): Vi som talat för majorifetsskrivningen ellerför reservationen har skurit ned vår talartid, eftersom tiden nu är så knappi-kammararbetet. Men rtär Artders Castberger försöker ge irttrycket attfolkpartiet skulle vara det parti som står för kravet på fler regionalahögskolor och för regionala högskoleverksamheter måste jag, precis som LarzJohansson gjorde, begära ordet. Jag kan inte låta bli aft registrera attfolkpartiets aktivitet har varit mycket liten vad gäller"". motionerade socialdemokraten om.verksamhet irtom området. Urtder de följartde åren harsocialdemokratiska motioner väckts praktiskt taget . väcktescrt ccrtfermotiort och crt folkpartimofiort, således efter detsocialdemokratiska inifiativet. har det också väcktsytterligare mofioner. Jag vill säga: Välkommen in.i aktiviteten! Det är bättresent än aldrig. Jag kan-också konstatera atf det under de borgerligaregeringsåren icke fogs några irtitiativ i den fråga som tarupp. Däremot har def tagits en rad initiativ under den socialdemokratiskaregeringens tid. Jag har också fått noggrant bekräftat att det inte i någonfolkpartistisk partimotion eller kommittémotion har tagits något inifiativ. 97 (); försöker helt plötsligt både ochsocialdemokraterna atf referera till gamla segrar, uuder def att jag i mittnågot förkortade, anförande försökte redovisa den situation som för närvarartdetrots allt gäller. Vi anser att vi för att slippa crt söndring och andraregionala och provinsiella initiativ i dertrta fråga bör gå på dcrt linje sommajoriteten valt, nämligert crt förutsättrtirtgslös utredrtirtg. När säger att socialdemokraterna foginitiativ , ärdet i och för sig rikfigt. Men sedan har juirtgerttirtg hänt. Faktum är trots allt aft när proposifionen väl kom, kundejag irtte finrta att just motionerade. Jag hade inte tärtkt gåin på den säkert. Mcrt det var en och anrtart i som faktiskt frågadesig var de raka rörcrt mellart och socialdemokraterna i Fyrstadfanns. 98 (): säger att irtgerttirtg harhärtt. Innevarande år genomförs högskoleutbildning i för ungefär 10milj. har tydligen inte uppmärksammat den verksamheten. 99 (); Bara några få ord. I mitt anförartde redovisade jag också delar av det somredan finns, nämligen ett och en särskild kommitté fördenna verksamhet. Jag är mycket väl medveten om detta, men . skall akta sig för att försöka ta åt sig hela äran av attdenrta verksamhet Prot. 1986/87:136 kommit till stånd. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om konsfifutiortsufskottefs betänkande Kammaren övergick till attdebattera näringsufskottets betänkartde 40 om träfiberprövnirtg. 100 (): betänkande 40 omträfiberprövning gäller ett lagförslag om regleringen av anvärtdningen av träfiber inom skogsindustri och bränslesektor. Den lag som gäller daterar sig . Det somskiljer det lagförslag vi nu skall diskutera från nu gällande lag avser frågartom vad som skall betraktas som träfiber. Man undarttar i lagförslaget en del avde fibrer som kommer fram vid själva skogsavverkningen samt returpapper. Urtder har den svenskainternationellt mycket konkurrenskraftiga skogsindustrin byggts upp. Den harlyckats göra det utau att ha behov av någon lag som reglerar anvärtdrtingen avträfiber. skall väl tro att skogsirtdustrirt skulle irtvestera i rtyaartläggrtirtgar för miljarder, om mart inte visste att man hade tillgång tillråvara. Jag är övertygad om aft , som ärsocialdemokraternas talesman i dertrta debatt och själv har många årserfarenhet från en skogsirtdustri i Norrlartd söm inte har särskilt mycket egenskog, är medvetcrt om att lagen om träfiberprövning i praktiken intefungerat eller tagits i bruk när det gäller det företaget. I så fall skulle defföretaget inte ha varit så lönsamt och ha haft tillgång till så mycket råvarasom fallet är ; Detär i rätt hög grad sysselsättningsaspekter som styr,och mindre frågart om träfiber. Moderata samlingspartiet, och folkpartiethar varit övercrts om atf rtågort lag på detta område irtte behövs. Vi har ihög grad stöd för vårt ställrtingstagande genom att det i bilaga 6 tilllångfidsufrcdnirtgcrt sägs aft "behov av någon prövningsrätt förartvärtdrtirtg av skogsråvara för skogsirtdu-sfriella ärtdamål ej lärtgre ärvid handcrt. De risker för kortkurreus om råvarart som utredningen " -dvs. den utredrting som ligger bakom det föreliggande lagförslaget -"oroar sig för ser vi tvärt emot som rtågot positivt. Konkurrens är iregel en samhällsekortomisk örtskvärd företeelse och därför irtte rtågot sombör regleras bort." Med hänvisning till vad som sägs i betänkartdet och fillvad jag här citerat ur bilaga 6 till långfidsutrcdningcrt yrkar jag bifall tillde reservationer som i näringsutskoftet står bakom. Prot.1986/87:136 Anf. lOl HÄDAR (); Tre partier i denrta kammare har ert gemensamutgårtgspurtkt i tilltron till marknadsekonomin. I en markrtadsekortomi bestämspriset av efterfrågart och utbud. Det bör gälla också för träfiber. Regerirtgert vill i sin regleringsiver inte acceptera denprincipen. Det är dumt av den. Jag yrkar alltså bifall till reservatiort 1. 102IVAR (): Med härtsyrt till kammarens pressadearbetssituation skall jag fatta mig mycket kort. Huvudfrågan i det betänkartdevi nu behandlar är; Behövs det en lag om träfiberråvara eller infe? Certterrt artser, liksom moderater och folkparfister, attert sådart lag inte behövs, och vi yrkar därför avslag på proposition1986/87:105. Det firtrts en konkurrens om skogsråvaran mellanmassaindustriu och tillverkarrta av skogsbrärtslcrt;. Mcrt ger enökad användning av skogsbränsle möjligheter att med rimlig ekonomi ta ut störrekvantitet industriråvara. Mycket talar för att även om en del massayed blirbränsle, kommer det fram så mycket mer massaved tack vare möjlighetentill avsättnirtg till Crtergivéd att det ärtdå blir ett plus förskogsindustrin. I anser vi def självklart att icke nödvändigreglerirtg skall urtdvikas, och därför beklagar vi atf socialdémokraterrta medvpk;s hjälp driver igcrtom den onödiga lageri om träfiberråvara. Vi i har gjort etf extra försök att i varje fallnågot minska byråkratin och hindren för en fritt fungerartde marknad. Ireservation 6 yrkar vi i andra hartd att prövningsgränscrt för bränslesektornskall höjas med 10 000 m-* fast mått till 25 000 m-\ Men irtte ertsdetta har socialdemokraterna och vpk kunnat acceptera. Övertronpå centrala reglerirtgar är mycket påtaglig hos dessa två partier. hår en förvånärtde orealistisk syrt påenergibeskattningen på inhemska bränslen.-Moderaterrta vill ha samma crtcrgiskaft på biobränslen som på oljan, trots att biobränslcrt med en fullgod förbränning är mycket miljövänliga och ger betydartde skatteirttäkter via dcrt sysselsättning som de ger upphov till. För statskassan ger sartrtolikt biobrärtslcrt fria frårtenergi skatt lika stora skatteintäkter per crtcrgierthet som oljart ger med nuvarande energibeskattning. . - energiskattefurtderirtgar i reservatiort 2tycks styras av ert överdriven vilja aft skapa något slags monopol förmassairtdustrin avseende skogsråvaran. tror jag att moderaterrtasförslag är fill skada för massairtdustrin. Vpk vill förbjuda eldning av returpapper. lugcrt örtskaratt returpapper eldas upp. Vi i certterrt tror dock irtte att detta problem bäst löses med lagstiftrting. Lagert i sig ger ingen ökad kapacitet för anvärtdrtirtg av returpappcr. Den höjer infe heller kvalitetcrt på refurpapper eller ökar dess lagerbestärtdighet. En tillräcklig kapacitet för atf ta hand om allt insamlatreturpapper är den viktigaste förutsättningen, och en kapacifefsutbyggrtad ärpå gårtg. Så lärtge som oljepriserna inte är mycket höga, är massaindustrinsbetalningsförmåga så god atteldning av papper inte är något vettigt ekortomiskt alterrtativ. Enlagstiftning skulle endast fungera som ett onödigt monopol förmassairtdustrin avsecrtde refurpappret. Jag yrkar bifall fill reservatiorterrta 1 och 3, och till ' ' "" reservation6 i det fall reservation 1 avslås. 103 (vpk); kommunisternas principiellasyn på träfiber-prövningen kan kort sammanfattas som-följer. Med ett övergripande samhälleligt synsätt äranvärtdrtirtgcrt av virkes- och-fibertillgångar intressanta, eftersom olikaanvändnirtgsområdcrt skiljer sig avsevärt i slutproduktpris, arbetsåtgång ochenergianvändnirtg. Frårt vår utgårtgspurtkt firtrts alltså övervägartde skälför en träfiberprövnirtg som tar härtsyrt fill en avvägning mellan såga, kokaoch bränna. Vpk ställer sig alltså helt avvisande till ett slopande avfräfiberprövningcrt, rtågot som förordas i dert gemertsamma borgerligareservationen. Vi anser def som rtärmast lättsinrtigt ur industripolitisksynpunkt att.-infe ta irt refurpappret urtder prövning,i träfiberlagen. Utbyggnaden inom dert returpappersanvändande industrin borde stimuleras, I stället kan risken för aft betydande kvantiteter returpapper eldas upp medföra att utbyggnadspla- rtcr skrinläggs och att därmed insamlartdet av returpapper inte kommer att öka inom , , , Ur både energiförbruknings- ochresurshushållnirtgssynpunkt bör refurpappret återanvändas i produktion avpappersprodukfer. kommunisterna har därför föreslagit,inrättandet av en returpappersfond. Förslaget har utförligt motiverats i vårmotion, till vilken jag hänvisar. Utskottsmajoriteten har på varje punktavvisat vpk:s förslag. kommunisterna hävdar att en optimerirtgav returpappersiu-samlartdet i vore önskvärd för att vi skall kunrtahushålla med viktiga natur- och energitillgångar. Vi anser också att bränrtirtgav returpapper inte bör komma i fråga. Om den returpappersanvärtdartdeirtdusfrirt byggs ut i örtskvärd omfattrtirtg, skulle det också finnasefterfrågan på den ökartde mängd returpapper som kan samlas in i Sverige.Endast genom ett bifall till vpk-reservationerna till detta betänkartde främjarriksdagert ert irtdustripoli-fik som bygger på god resurshushållrtirtg, lågertcrgiförbrukrting och flera jobb. Med detta, herr talmart, vill jag yrka bifall tillsamtliga vpk-reservationer till detta betänkande. 104 (); Med härtsyn tillkammarens pressade tidsschema inskränker jag mig till att hänvisa till de.motiv för lagförslaget som vi anför i betänkandet. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan på samfliga punkter och avslag på reservatiortcrna. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debattert om konstitufionsutskoffets betärtkande 1986/87:136 lO § Kammaren beslöt attajournera förhandlirtgarna fill 4junil987 förmiddagsuppehåll. 11 § Förhandlirtgarna återupptogs under ledningav tredje vice talmanrten. 12 §Kammaren övergick till aft debattera arbefsmarknadsutskotfcfs betärtkande 19om sysselsättningsskapande åtgärder. 105 (); I detta betänkande behandlaskompletteringsproposifionens arbetsmarknadspolitiska anslag och en delregelförändringar. Det är infe så särskilt mycket att orda om beträffartdebetänkandet, förutom att det innehåller en vikfig förärtdring, nämligenförändringen vad gäller rätten och möjlighetert för delfidsarbetslösa aftuppbära A-kasseersäftning. Man stramar nu åt de regler som gjort att det varitväsentligt fördelaktigare att vara delfidsarbetslös än att varaheltidsarbcfslös. Regeringen går tyvärr infe tillräckligt längta Det borde irättvisans namrt irtte vara någon större skillnad där. Tvärtom har endeltidsarbetslös persort en starkare ställning på arbetsmarknaden ärt crtheltidsarbetslös. Detta förartleder mig, herr talman, aft ställa en fråga tillsåväl socialdemokraternas företrädare som de övriga borgerliga: Hur kan det varaså? Utifrårt vilka principer resonerar man när man vill ha bättrearbefslöshcfsskydd för delfidsarbetslösa än för hcltidsar-befslösa? Med dessa ord yrkar jag bifall till de reservationer tillarbefsmarknadsutskotfcfs betänkande 19 som har moderata ledamöter bakom sig. 106 (); I anförandcrt och motiortcr efter motionerhar folkparfiet tagit upp sysselsättningsfrågorna. Vi har pekat på det orimligai att urtgdomarrta inte kan anställas pä särskilda ungdomsavtal, sä att de srtarastkommer ut i det verkliga arbetslivet. Vi har pekat på problemet rned20-24-åringarna som aldrig fått chansert fill en fast anställrting. Vi harockså försökt aft beskriva vådorna av detta och vilka uppcubara risker somUrtgdomarna löper att hamna i tristess och depressiorter samt hur nära dessafillstånd ligger missbruk och social ufslaguirtg. I arbetsmarkrtadsutskottets betärtkande behandlasregeringens förslag fill sysselsäftningsskapartdc åtgärder. Flera av dessaåtgärder motsvarar krav som ställt under etf antal år utan gensvarvare sig från regeringen eller från majoritet. Det är därförglädjande att regeringen nu tagit våra förslag på allvar. Man frågar sig bara;Varför behövde det ta så lårtg tid? Är inte långtidsarbetslösheten ochungdomsproblemen så allvarliga, att regeringenoch socialdemokratin hade kunnat ta förslag på allvar tidigare? Långtidsarbetslösheten måste bekämpas på alla plan, ochdärför accepterar regeringens förslag. I regeringens förslag ingårbl. a. de 5 000 utbildningsplatser vid AMU som krävde isysselsätfningsmotio-rtcrt, som vi lämrtade i jartuari. När det gällerregeringens förslag om medelstilldelningen för långtidsarbetslösa i förhållandetill vad resp. lärt och förmedling åtar sig aft minska arbetslösheten med,frågar jag mig verkligen vad som menas med detta. harförmedlirtgarna kvanfificraf sin verksamhet, varför arbctsmarknadsrtiinistcrnskrav sartnolikt är ett slag i luften. År har krävtungdomsavtal på den privata arbetsmarknaden, utan gensvar från regeringen. Närnu regeringen har insett att sådana avtal är av nöden för att ungdomarna skallkomma ut pä den öppna arbetsmarknaden, visar det sig svårt att fåarbetsmarknadens parter aft ta sitt ansvar. Def är en självklarhet aftregeringen måste arbeta aktivt för att ungdomsavtalen kommer till. Frågan blirbara; Varför skall syndaren vakrta så sent? När nu arbetsmarknadsministern vill ta till en byråkratiskkrånglighet för aft tvinga parterna till aft sluta avtal, blir min funderirtg;Kan inte regeringen, sorn står LO så nära. göra ett byte dcrt här gången? Detbrukar ju vara så att LO dikterar regeringens villkor. Kan irtte LO den härgången gå regeringen till mötes, så att åfrnirtstortc en part har accepteratungdomsavfalen? Självfallet skulle detta påverka arbetsgivarna att också de tarsitt ansvar. Att medge statsbidrag till inskolningsplafser efter dcrt 1juli eudast efter särskild prövning är en byråkratisk krånglighet somdefinitivt inte gagnar de arbetslösa ungdomarna. Det finns ingen anledning aftförsvåra och i realiteten försena irtsatserna för att ge ungdortiarna jobb. Låt mig avslutningsvis, så aft ingetmissförstånd uppstår, påpeka atf delar AMS uppfattning attanvisningstiden för placering av ungdomar i ungdomslag är för kort. Den ändringsom regerirtgen nu föreslår är ett steg i rätt riktning-dock infe till fyllest.Vi accepterar ändå detta förslag på grund av atf jobbsökarakfivitefer är såviktiga framför allt för ungdomar. Om regeringens åtgärder inte är tillräckligaavser vi atf återkomma. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fill reservation7 i betänkandet och i övrigt till utskottets hemställan. 107INGVAR i Béngtsfors (c): I det betänkartde som vi nu skall behandlavill jag kommentera två områden, dels ungdortiarnas arbetsmarknadssituation,dels begränsningen av arbetslöshetsersättnirtgarna vid deltidsarbetslöshet. En av de viktigaste uppgifterna för samhället är attbereda ungdomar arbete eller utbildning. Ett välfärdssamhälle som vårt får inteacceptera aft ett stort antal ungdomar redan från början slås ut frånarbetsmarknaden. Det är djupt oroande att arbetslösheten bland ungdomar varithög . ligger ungdortisarbefslöshefert på , en alltför hög siffra. 1986/87:136 4junil987 Vi har tidigare från certterpartiets sida understrukit attinsatserna, måste inriktas på aft skapa förutsättrtirtgar för varaktiga jobb ihela lartdet och då först och främst irtom näringslivet. Efter hand harsocialdemokraterna i viss mån artammat dert linje som vi drivit, genominförandet av inskolnirtgsplatscr på dcrt privata arbetsmarkrtadert.