prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Vårdbiträdena är den viktigaste delen i den öppna vårdenför att vi skall kunna förverkliga denna önskan. Därför måste vi gevårdbiträdena möjligheten att få den kompetens jobbet kräver. Många kommuner har stora problem med att rekryterapersonal till den sociala . Framför allt gäller detta utbildadpersonal. A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. anledningenär det viktigt att stora utbildningsinsatser sätts in för redan anställdavårdbiträden. Det är bara att konstatera att ju längre vi väntar med attge vårdbiträdena en utbildning som komplettering till deras erfarenhetsbaseradekunskaper, desto fler vårdbiträden lämnar sina anställningar och söker andraarbeten. Vi kan inte fortsätta med att föra över uppgifter som harutförts av välutbildad personal till en yrkesgrupp som alltför länge harundervärderats, bl.a. genom att man inte-tillfört de resurser som behövs förderas nya arbetsuppgifter. har vi 60 000 vårdbiträden i . Vi behöverrekrytera 120 000 vårdbiträden fram fill . av vårdbiträdenahar någon form av utbildning. Siffrorna talar sitt tydliga språk. Nivån på en framtida utbildning bör ligga på en lägstanivå motsvarande tvåårig gymnasieutbildning, exempelvis den socialaservicelinjen. För att tillgodose behovet av utbildning hos de redanyrkesverksamma vårdbiträdena måste tillgängliga yrkesutbildningar omsättastill utbildningsalternativ där man tar hänsyn till vårdbiträdenasarbetslivserfarenhet. Ett bra exempel på detta är den blockindelning av socialaservicelinjen som tillämpas inom komvux. Det kan vara svårt att kombinera utbildning med ansvar förhem och familj, och den anställde måste också på något sätt kompenseras försitt inkomstbortfall. Ett bra exempel är AMU i företag för kommunalaarbetsgivare. Där kan kommunen erhålla statsbidrag om de anställda är iutbildning med löneförmåner. Det är ett bra exempel på hur staten kan stimulerakommunerna till att öka sina utbildningsinsatser för redan anställd personal. flesta kommuner är utbildningen för personalen starkt eftersatt, och någralångsiktiga utbildningsplaner är dessutom mycket sällsynta. Vi måste värna om att vårdbiträdena stannarkvar i . Vi har ställt upp ett mål inom äldreomsorgen, att vi skallfå vistas i vår hemmiljö så länge vi önskar, trots sjukdom och handikapp. Föratt klara detta mål måste vi ge vårdbiträdena förutsättningar att klara av sinnya roll. Här har utbildningen en mycket stor betydelse. Det är min förhoppning att dethandlingsprogram som är utformat av AMS verkligen innehåller förslag tillåtgärder som vi i vår motion pekat på. 69OVE (): . I motion 1986/87:A265, som behandlas iarbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1986/87:11, aktualiseraskörkortsutbildningen för utvecklingsstörda. Orsaken till att vi motionerat äratt vi menar att det krävs särskilt stöd och upplysningar tillutvecklingsstörda som har för avsikt genomgå körkortsutbildning. Jag menar att det krävs särskilt stöd av både pedagogiskaoch praktiska skäl, liksom av ekonomiska orsaker..Den kostnad som enutvecklingsstörd har för att skaffa körkort kan bli både två och såhög som för en normal körkortstagare. Eftersomdet tidigare samlats stora kunskaper vid AMU i Hedemoravad gäller körkortsutbildning av utvecklingsstörda, tycker jag att det bordevara angeläget att samla upp den erfarenhet och den kunskap som där finns föratt utnyttja den i vidare bemärkelse. Jag menar att de utvecklingsstördassituation måste uppmärksammas särskilt vad gäller möjligheterna tillkörkortsutbildning. Erfarenheter och praktiska och pedagogiska kunskaper börsamlas på något eller några ställen i landet. Jag tror inte på det lämpliga iatt det skall ankomma på varje länsarbetsnämnd att bedöma behovet avkörkortsutbildning för utvecklingsstörda. Det måste ske en mer övergripandebedömning inom de ramar som den samlade AMU-utbildningen har. Jag är inte alls nöjd med den behandling vår motion fått iutskottet, men att mot ett enigt utskott yrka bifall till mofionen inser jag ärlönlöst. Min förhoppning är ändock den att man från AMU;s sida kanta ett samlat grepp för att på bästa sätt hjälpa till att lösa frågan omkörkortsutbildning för utvecklingsstörda. A rbetsmarktiadspoliti-ken, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (förutsättningarna förarbetsmarknadspolitiken) Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 144 röster mot 19 för reservation 2 av Lars-OveHagberg. 147 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan med 163 röster mot 151 för reservation1 av m. fl. Mom. 4 (inriktningen av arbetsmarknadspolitiken 1987/88) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation3 av m. fl., dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av och i ,dels reservation 6 av - bifölls med acklamation. Mom. 7 (arbetsförmedling i alternativa former) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (ett upphävande av lagen om allmän platsanmälan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBengt Wittbom in. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (en ändring i lagen om aUmän platsanmälan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBörje och i - bifölls med acklamation. Mom. 10 (obligatorisk platsförmedling m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. Il(allmänna förutsättningar för en växande arbetsmarknad för ungdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBengt Wittbom m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (uppföljningsansvar för ungdomar m. Först biträddes hemställan i reservation 13 av BengtWittbom m. fl. med 73 röster mot 39 för hemställan i reservation 14 av i . 201 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mothemställan i reservation 13 av m.fl. -genom uppresning. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation15 av anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 13 (särskild yrkesutbildning för långtidsarbetslösaungdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaför ungdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av ElverJonsson och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (insatser för fasta jobb åt ungdomar) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 18 förreservation 18 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 18 (verksamheten med inskolningsplatser) Först biträddes reservation 23 av ochIngvar i med 41 röster mot 17 för reservation 24 avLars-Ove . 255 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 22 av m. fl,med 70 röster mot 38 för reservation 23 av och iBengtsfors, 204 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan -som ställdes motreservation 22 av m.fl.- genom uppresning. Mom. 19 (ungdomars ingångslöner) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 25 av m.fl., dels reservation 26 avElver och med acklamation. Mom. 22(arbetsmarknadsverkets organisation m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation27 av m. fl., dels reservation 28 av och i - bifölls med acklamation. Mom. 23(sammansättningen av m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation29 av Wittbom m. fl., dels reservation 30 av BörjeHörnlund och i - bifölls med acklamation. Mom. 24 (en förstärkning av förmedlingspersonalen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avElver och - bifölls med acklamation. 30 (ett slopande av starthjälpen m. Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 114 förhemställan i reservation 34 av m.fl. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation35 av och i anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom. 31 (flyttningsbidragen avseende studerande ochkulturarbetare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avBengt Wittbom m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (ytterligare begränsningar av flyttningsbidragenm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avBörje och i - bifölls med acklamation. Mom. 34 (bidraget för anställning av medflyttande) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation39 av m. fl., dels reservation 40 av och i - bifölls med acklamation. Mom. 37(arbetsmarknadsutbildningens inriktning m. Först biträddes reservation 45av och med 40röster mot 17 för reservation 46 av . avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 44 av m.fl. med 72 röster mot 40 förreservation 45 av och . ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 av BengtWittbom m. fl. - genom uppresning. Mom. 38 (orienterande datautbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av " m. fl. -bifölls med acklamation. Prot.1986/87:94 Mom. 39 (en utvidgning av kapaciteten inomarbetsmarknadsutbildningen) 25 mars1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 48 av ochCharlotte - bifölls med acklamafion. Mom. 40 (särskilda utbildningsinsatser inom dataområdetför kvinnor) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 42 förreservation 49 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 44 (kurser för arbetslösungdom vid folkhögskolor) Först biträddes reservation 50 av m.fl. med 86 röster mot 17 förreservation 51 av . 209 ledamöter avstod från att rösta.Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 45 (särskilda informationsinsatser till arbetslösaungdomar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 52 avBengt Wittbom m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50 (utbildning av vårdbiträden inom ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 55 (utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 147 förhemställan i reservation 57 av m. fl. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation58 av LarsrOve anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 56 (ökad egenavgiftsfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation59 av m. fl., dels reservation 60 av och i - bifölls med acklamation. Mom. 57 (dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation61 av m. fl., dels reservation 62 av och i - bifölls med acklamation. Mom. 58 (kontant arbetsmarknadsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 63 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 59 (utbildningsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 64 avLars-Ove '* - bifölls med acklamation. A/om. 60(översyn av utbildningsbidragens konstruktion) PrOt. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 67 av m.fl. anförda motiveringen- bifölls med acklamation. 61 (avskaffande av karensdagarna m.m.) ' Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 68 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 65 (medlemskap i arbetslöshetskassa utan fackliganslutning) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 148 förreservation 69 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 66 (jämställande av värnpliktstjänstgöring med arbetad tid vid ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 70 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 68 (ny anslagsteknik för anslaget Sysselsättningsskapandeåtgärder m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 73 avBengt Wittbom m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 71 (statsbidraget vid beredskapsarbeten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 74 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 72 (volymen beredskapsarbeten och rekryteringsstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation75 av m.fl., dels reservation 76 av - biföllsmed acklamation. Mom. 74 (åtgärder för att rekrytera tekniker tillNorrlands inland) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 77 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 75 (formerna för rekryteringsstödet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 78 avBörje och i - bifölls med acklamation. Mom. 76 (översyn av starta-eget-bidragets konstruktion) Utskottets hemställan bifölls med267 röster mot 42 för reservafion 80 av och . 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 87(allmänna synpunkter om åtgärder för arbetshandikappade) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservation 91 av och i , dels hemställani reservation 92 av - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:94 Motivering 25 mars1987 Utskottets motivering - somställdes mot den i reservation 90 av ~~~~ Wittbom m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mot/7. 88 (ett överförande av resurser frånsocialförsäkringssektorn till arbetsmarknadspolitiska åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 93 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 97 (bil som tekniskt hjälpmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 94 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 98 (den allmänna utformningen av lönebidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 95 avBörje m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/7i. 99 (det särskilda lönebidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 96 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 100 (lönebidrag i kombination med bidrag tillarbetsbiträde) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 97 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 101 (lönebidrag hos statliga myndigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation98 av m.fl., dels reservation 100 av och i , dels reservation 101 av - bifölls medacklamation. Mom. 102 (lönebidrag till allmännyttiga organisationer föricke arbetshandikappade) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 102av och - bifölls med acklamation. Mom. 103 (den övre gränsen för antalet nytillkommandelönebidragsanställningar i allmännyttiga organisationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 103av - bifölls med acklamation. Mom. 105 (ökad utslussning av anställda frånSamhällsföretäg) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 106 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 106(inbyggda verkstäder) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 43 förreservation 107 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 107(sysselsättningsvolymen vid Samhällsföretäg) Prot. Förstbiträddes reservation 109 av och i 25 mars1987 Bengtsforsmed 43 röster mot 17 för reservation 110 av . 252 ledamöter avstod från attrösta. Härefter biträddes reservation 108 av m.fl. med74röster ' ° mot 38 förreservation 109 av och i 200 ledamöter avstodfrån att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservafion 108 av BengtWittbom m.fl. - genom uppresning. Mom. 110 (effektivering av och styrning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 111av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 113 (anslag till Statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgiva-re) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 115av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moi/ie/it Utskottetshemställan bifölls. Punkt A 1 Utskottets hemställanbifölls. Punkt A 2 (anslag till Arbetsmarknadsråd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avBengt Wittbom m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt B Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:27om vissa företagsbeskattningsfrågor m. m. Företagsbeskattningsfrågor m. m. 70 (); betänkande 1986/87:27behandlar en rad olika frågor inom företagsbeskattningsområdet. De skatteproblem som har aktualiserats genom ett stortantal motioner är inte nya. De har varit kända . Men mycket litet har gjorts föratt åstadkomma förbättringar. 7 protokoll 1986/87:94 Företagsbeskattningsfrågor t/i. Utskottets majoritet gör det lätt för sig. Man hänvisartill företagsskattekommitté och den tillsatta utredningen omreformerad företagsbeskattning. företagsbeskattningskommitté har lagt fram tvåbetänkanden om den s. k. staketmetoden, dels för enskilda firmor, dels förhandelsbolag. Vid den första remissomgången framkom betydande tveksamhet. Närremissvaren kommer in på det senare betänkandet kan man förvänta sig attkritiken blir hårdare. Staketmetoden skapar nya problem och lämnar gamlaolösta. företagsbeskattningskommitté skulle ocksåpenetrera de svårigheter som företagsbeskattningens speciella fåmansreglerskapar. Först nu - - har detta utredningsarbetebörjat. Detta visar under vilka förhållanden framför allt den mindre ochmedelstora företagsamheten får arbeta. Rättvisa skatteregler och regler som intemissgynnar de mindre företagen är inte ett intresse endast för företagen ochderas ägare utan för hela det svenska näringslivets utveckling. Ända sedan har man i gynnat destörre företagen, medan de mindre, inte minst skattemässigt, fått leva i ettbetydligt kärvare klimat. har också, i förhållande till sin storlek,ett stort antal framgångsrika multinationella företag, företag som oftagrundades eller under mellankrigsåren. utropade för några nummer sedan ekonomisk paradox. Världens högsta skatter och världens största offentligasektor hade inte skadat industrin, konstaterade tidskriften. Industrin hade,skrev , anpassat sig till externa chocker lika bra som i andra merflexibla ekonomier. Men den engelska tidningen beaktade inte att det iförsta hand har varit de exportinriktade multinationella företagen som ståttför anpassningen. Och det är inte så konstigt som det kan tyckas.Multinationella företag kännetecknas just av att de arbetar utomlands, i andraländer med annan och betydligt förmånligare skattelagstiftning m. m. Nej, den svenska företagsbeskattningen har framför alltvarit oförmånlig för de mindre företagen och de företag som borde växa fram ochbli nästa generation av storföretag. Koncentrationen inom det svenska samhället, som i mycketär en följd av högskattesystemet, har bidragit till att skapa våra regionalaproblem. De många motionerna till skatteutskottet visar att detfinns många i som inser vidden av de skadeverkningar som vår snårigaföretagsbeskattning leder till för framför allt den mindre företagsamheten.Dess värre är inte den socialistiska majoriteten lika insiktsfull. Imofionerna krävs lösningar på bl. a. följande typer av problem: - Man önskarbättre och mera flexibla periodiseringsmetoder och större möjligheter tillresultatutjämning över tiden. - Man önskarrättvisare regler vad gäller pensionering för egenföretagare och iakttagande avatt överlåtelse av rörelse och jordbruk innehåller betydande moment avpensionering. - Man önskarrättvisare regler vid beskattning av fåmansföretag i förhållande till andraföretag eller löntagare. - Man önskar bättre beaktande avsärskilda branschers och företags speciella Prot. 1986/87:94 problem; detgäller dels sjöfartsnäringen, dels forskningsintensiv industri. 25 mars1987 Innan jag behandlar de aktuella reservationerna ber jag, herr talman, attfå yrkabifall till följande reservationer; nr 1, 2, 3,4, 5, 6, 7, 8, 9,10,11,12,13, 14, 15, 16och 17. Som jag redan inledningvis påpekatbehöver vi i gynnsamma förutsättningar för en fortlöpande förnyelse avnäringslivet. Kort sagt, vi behöver nyföretagare och nya entreprenörer. Med denhöga beskattningen av fysiska personer är det svårt att spara ihop till ettstartkapital. En företagare som riskerar sitt kapital och kanske förlorar . av eget beskattat kapital har utomordentligt svårt att tjäna in sammabeskattade belopp igen. Därför måste den enskildes satsning på riskkapitalgynnas. behandlades också första gången en motion omnyetableringskonto föregenföretagare. Motionen överiämnades tillföretagsbeskattningskommittén. Förslaget om nyetableringskonton har dröjt.Staketmetoden ger inga lösningar på det här problemet. Vi anser från moderathåll att hos regeringen bör begära förslag om nyetableringskonton. Enligt gällande rätt får avdrag ske för framtida utgifterom dessa enligt god bokföringssed skall bokföras när de faktiskt uppkommer ochbetalas. Enligt bostadskommitténs utredning SOU 1983:47 skall"framtida utgifter" få avdras skattemässigt, om dessa tagits upp iräkenskaperna och om den skattskyldige kan göra troligt att förpliktelser mottredje man kommer att uppstå. Tyvärr har detta förslag inte gett upphov till enklar praxis - det har inte heller blivit någon lag- om vad som skall avses som"framfida utgifter". Enklaste sättet att lösa detta problem är attlagfästa bostadskommitténs förslag. Vi moderater beklagar att utskottetsmajoritet inte kunnat tillstyrka denna begäran i motion 1986/87:Sk384. Renägare har på grund av kärnkraftskatastrofen i Tjernobylåsamkats betydande svårigheter och tvingats till en onormal utslaktning avrenstammen. Detta leder fill onormalt höga inkomster och skatter /87.1 en rad motioner har motionärerna begärt införande av renkonton för att gerenägarna möjligheter att sprida - och normalisera - sina inkomster på ettantal beskattningsår. Vi beklagar från moderat håll att utskottets majoritet avsocialdemokrater och vpk-are inte kunde visa den generositet som en liten,utsatt grupp - de renskötande samerna - så väl behöver. Skulle man lägga samman ett företags vinster överföretagets hela livstid skulle man säkert alltför ofta finna att företagandetgått med förlust totalt sett, särskilt om man räknar in beskattningseffekter. I många länder har man försökt rätta till nackdelen medbeskattningsårets slutenhet på två sätt: dels genom att tidigare redovisadeförluster får dras av från framtida vinster inom en viss given tidsperiod, delsgenom att tidigare redovisade vinster får användas för att täcka senare årsförluster. I är den första metoden fillåten, den s. k. carryforward-metoden. Den senare metoden, carry back-metoden, tillåts däremot inte enligt svensk skattelagstiftning. Detta är beklagligt. back-metoden skulle öka företagens stabilitet mot förluster och konjunktursvängningar. back metoden skulle också utgöra ett neutralt och praktiskt instrument för Företagsbeskattningsfrågor/n. resultatutjämning,inte minst i företag inom servicebranscherna. Från moderat håll beklagar vi utskottsmajoritetensnegativism när det gäller att ge den mindre företagsamheten spelregler somfrämjar företagens stabilitet. Detsamma gäller utskottsmajoritetens negativainställning till en i och för sig relativt obetydlig regeländring omöverförande av investeringsreserv och resultatutjämningsfond från enskildfirma till aktiebolag. Krångliga skatteregler skapar en god jordmån förkringgående av skatteregler. Staten gör i sin tur allt för att hindra sådanaåtgärder från företagens sida. Tyvärr brukar alltmer detaljerade regler ochallt fler särregler leda till att de lojala skadas. Så har också fallet varitmed de gällande reglerna för förlustavdrag i fåmansföretag. gällande reglerstadgar att om aktiemajoriteten i ett fåmansföretag överlåts förloras rättentill förlustavdrag i bolaget. Denna regel återfinns i förlustavdragslagen ochkom till för att stävja ett visst missbruk i s.k. skalbolag. De särregler som fåmansbolagen får leva under är skadliga.Förlustavdragslagen leder i inte sä få fall till att rationaliseringar ochrekonstruktioner av fåmansföretag försvåras eller omintetgörs. En sanering avett företag fordrar ny ledning, i fåmansföretag då också nyaägare. Tidpunkten för ianspråktagande av allmäninvesteringsreserv samt tidpunkten för inbetalning av sådan reserv skapar enrad praktiska problem, som bör undanröja. Så vill inte majoriteten.Även det är att beklaga. Man skulle här kunna ta bort vissa krångligheter. De små företagens pensionsproblem ger klara antydningar omdiskriminering mot den mindre företagsamheten. När en egenföretagare betalarpremier för en pensionsförsäkring får premieavdraget endast ske under rubrikenAllmänna avdrag.