prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:109 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vice talmannen. 1 S Upplästes följande inkomna skrivelser: Undertecknad får härmed heniställa om tjänstledighet förperioden t, o, m, utgång till följd av sjukdom, Härmed får jag begära tjänstledighet undertiden den 29april-den 2 juni 1987, För fullgörande av enskilda uppgifter får jag härmedanhålla om ledighet från mitt uppdrag som ledamot av den27 april-den 1 juni 1987, Kammaren biföll dessa framställningar. Tredje vice talmannen anmälde attföljande ersättare skulle tjänstgöra för resp, ledamöter, nämligen i (m) för , () för UlfAdelsohn och , () för , 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:152fill skatteutskottet 1986/87:155till bostadsutskottet Prot.1986/87:109 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1986/87:N159-N162till näringsutskottet /87;K117 och till konstitutionsutskottet1986/87:N163 till näringsutskottet /87:Jol50-Jol58 till jordbruksutskottet1986/87;Fil06-Fil09 till finansutskottet /87:L137 till lagutskottet1986/87:Sol51 yrkandena 1 och 2 till lagutskottet yrkandena 3 och 4 till socialutskottet /87:Sol52 ochSol53 till socialutskottet /87:Sol54 yrkande 1 till socialutskottet yrkande 2 till lagutskottet /87;So]55 yrkande 3 tilllagutskottet i övrigt till socialutskottet /87;Sol56 yrkande 1 tillsocialutskottet yrkande 2 till lagutskottet /87;L138 till lagutskottet1986/87:N164-N168 till näringsutskottet /87;Ub87-Ub96 tillutbildningsutskottet /87:Jol59-Jol64 till jordbruksutskottet1986/87:Skl50-Skl53 till skatteutskottet /87:N169-N173 tillnäringsutskottet /87:FillO och Fil 11 till finansutskottet /87:K119till /87:N174 och N175 till näringsutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /87:15, 20 och 21 5 § Företogs till avgörande bostadsutskottets betänkande1986/87:9, socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:12 samt finansutskottetsbetänkanden /87:18 och 23 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot,108), Mo/n. 1(vattenkraftens roll i energibalansen). Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (förklaring av de fyra huvudälvarna m,fl, somnationalälvar) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 86 förreservation 2 av m,fl. Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 63 förreservation 3 av m, fl. /Wow,(5 (Hårkan, Ammerån och Edänge) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 100 förreservation 4 av m, fl, 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 7 (, Jaurekaska, älv, Meåforsen och Klippen) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 62 förreservation 5 av m,fl. Mom. 8 (m,fl, projekt) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förreservation 6 av , 3 ledamöter avstod frän att rösta, Mo/n. Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 141 förreservation 7 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 10 () Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 65 förreservation 8 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta, Mo/n. Il (exploatering inom de obrutna fjällområdena) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 44 förreservation 9 av och , Mom. 13 (miljö- och bebyggelseplan för ) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 15 förreservation 10 av , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(förbättrad kompensation från sjukförsäkringen m,m,) Först biträddes reservation 2 av ochKenth Skårvik i motsvarande del med 45 röster mot 40 för reservation 3 av RuneBacklund och , 221 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m, fl,med 65 röster mot 45 för reservation 2 av och imotsvarande del, 197 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot65 för reservation 1 av m, fl, 84 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (sjukpenning för insjuknandedagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMargareta och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls, Prot,1986/87:109 betänkande 18 m. m. Först biträddes reservation 2 av m, fl, med73 röster mot 15 för reservation 1 av i , 220ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 240 röster mot65 för reservation 2 av m, fl, 3 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:19om anslag på tilläggsbudget II (prop, 198fS/87:109 delvis). Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:12om anslag till grundskolor, m.m, (prop, 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för punkterna 1 och 2, m. m. 1 (): Efter många och långa sammanträden iutskottet om olika gmndskolefrågor är det nu dags för debatt och beslutbeträffande det betänkande, UbU 1986/87:12, som har blivit resultatet avutskottsarbetet. Till betänkandet är 33 reservationer fogade. Jag kommer imitt anförande att uppehålla mig vid några av dem. Jag vill , herr talman, yrka bifall till dereservationer där moderata samlingspartiets företrädare finns med. Jag börjar med reservation 12. I den återfinns sju av dekrav som vi moderater har fört fram i vår partimotion on-iutbildningspolitiken, krav som vi inte har fått gehör för i utskottet. Vi anser att det är viktigt att slå fast att skolanshuvuduppgift är att förmedla kunskaper och att uppöva färdigheter och yrkar attriksdagen skall uttala att det målet skall ges prioritet framför andra mål. Till det grundläggande i skolundervisningen hör atteleverna efter genomgången grundskola skall kunna tala, läsa och skriva svenskasamt räkna. Detta borde vara ett ovillkorligt krav. Ändå förekommer detalltjämt att ett antal elever lämnar skolan med bristande kunskaper i dessahänseenden. Och vad värre är: av ett omfattande projekt vid pedagogiskainstitutionen på i framgår att av 17- åringarnakände sig osäkra eller mycket osäkra när de ställdes inför en räkneuppgift. 5 %kände sig osäkra också i läsning och skrivning, detta alltså efter detatt dessa elever lämnat . Så får det naturligtvis inte vara. Det behövs kraftfullaåtgäi-der för att våra grundskoleelever skall få tillräckliga baskunskaper försin egen självkänsla och sin personliga vidareutveckling. Svenska och matematik är basämnen. De kräver förståelseoch goda färdigheter. har fått regeringens uppdrag att.precisera vilka grundläggande baskunskaper och basfärdigheter varje elev måstefillägna sig i bl. a. svenska och matematik. Vi utgår från att arbetet mycketsnart kommer att resultera i nya riktlinjer och kursplaner för dessa ämnen. I en ny kursplan för svenska måste enligt moderatasamlingspartiets mening kraven på korrekt behandling av svenska språketbetonas. Vidare måste litteraturstudierna lyftas fram. De är det bästa sättet attge basfärdigheter i läsning, och läsning är nyckeln till alla andra ämnen. Litteraturläsning kan med rätt introduktion också kommaatt bli inspiration för eleverna att upptäcka språkets möjligheter och öppnaporten till fantasins och känslornas värld. Varje skolämne skall ha sin egen kursplan.Upplösningen av ämnesstrukturerna inom NO- och SO-blocken måste förhindras. Detkan göras genom att kursplanen för varje ämne kombineras med att antalet timmaranges för vart och ett avde ämnen som ingår i SO- resp. NO-blocken, liksom detnu finns angivet hur många timmar t. ex. ämnet svenska skall ha. med en sådan ändring yrkar vi att en genomgångav ämnena och deras innehåll görs för att ge ämnesstoffet en rimlig omfattningi förhållande till timplanerna. Översynen bör leda till att undervisningen kankoncentreras till det verkligt centrala. När eleverna kommer till högstadiet märksderas skiftande personligheter och intresseinriktningar allt tydligare. Det ärviktigt att eleverna på högstadiet får n-iöjlighet att välja inriktning avstudierna efter eget intresse. kan 11 av högstadietidens ca 100veckotimmar användas av eleverna för fria val. Den som exempelvis vill lära sigfler språk än engelska och därför väljer ett B-språk har förbrukat hela sittvalutrymme. För att möta elevernas behov yrkar vi att ett större utrymme skapasför egna tillval. Upp till cirka en fjärdedel av högstadietiden bör kunnaanslås för sådana. I årets budgetproposition avsätts medel för utvecklingsarbeteoch lärarfortbildning på mellanstadiet för att förbättra elevernas resultat imatematik. Med anledning av matematikgruppens alarmerande rapport är det nödvändigtatt medlen disponeras så att de snabbt ger resultat. Vi reserverar oss därför ireservation 27 till förmån för att tyngdpunkten i satsningen skall läggas påfortbildning av lärarna genom en fördubbling av anslaget till denna iförhållande till regeringens förslag. Det är angeläget med en sänkning av antaletelever i klasserna. En sådan kan på ett verksamt sätt bidra till enkvalitetshöjning av undervisningen. Jag konstaterar att vårt förslag i reservation 24 tillsänkning av basresurs-medeltalet på mellanstadiet söm vi förde fram medanledning av budgetpro- 1986/87:10923 april 1987 m. m. positionenäven går längre än vad den senare träffade uppgörelsen mellansocialdemokraterna och vpk gör. Vi moderater anser att det är viktigt att tatill vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva ochmotiverade för att tillägna sig den första undervisningen i att lära sig läsa,skriva och räkna. Vi har därför vid upprepade tillfällen yrkat att skolstartenskall sänkas till . Så gör vi också nu i reservation 13. Det avgörandemotivet för vårt krav är kvalitativt. En tidigare skolstart ger fler elever merkunskaper. Men eftersom barn i åldern uppvisar stora olikheteri mognad bör en tidigarelagd skolstart förenas med möjlighet till flexibilitet.Föräldrarna bör ha rätt att uppskjuta skolstarten för sitt barn till omman gör bedömningen att det passar barnet bättre. Lågstadiet bör göras årskurslöst och flexibelt till sinomfattning. Med en sådan uppläggning kan skolan uppmärksamma att alla eleverhar de grunder de behöver för att klara den fortsatta undervisningen påmellanstadiet. Det är beklagligt att reaktionerna ute i arbetarkommunernapå propå om sänkt skolpliktsålder - av tidningsreferat attdöma -tycks vara övervägande negativa. Det verkar som om socialdemokraterna ärdet mest utpräglade konservativa partiet i landet. Ingenting får förändras. Harbarnen börjat skolan skall de minsann göradet i fortsättningen också. Man ser bara svårigheter och inte möjligheter tillpositiva förändringar av hela vårt skolsystem för elevernas utveckling. Manvill inte vidga utrymmet för att tidigt stödja de barn som behöver mest stöd. Naturligtvis ställer en sänkning av skolpliktsåldern kravpå en översyn och förändring av lågstadiets pedagogiska metoder. Som enförberedelse för reformen bör därför statsbidrag utgå till kommuner som villstarta försöksverksamhet med sänkt skolstartsålder. I en gemensam borgerlig reservation - nr 8 -hävdar vi att fler fristående skolor skulle ha en positiv inverkan på denpedagogiska utvecklingen i vårt land. De fristående skolorna skall intebedömas utifrån vad de tillför det allmänna skolväsendet - som man hävdar frånsocialdemokratiskt håll - utan utifrån vad de ger elever och föräldrar. Den avgörande svagheten i den socialdemokratiska synen påfristående skolor är, enligt min mening, att elever och föräldrar tvingas litatill överhetens generositet. Vi menar att det är just de enskilda elevernas och derasföräldrars önskemål om att eleverna skall gå i en viss fristående skola somskall vara avgörande för om statsbidrag skall utgå eller inte. Statens prövningskall inskränkas till att gälla de grundläggande kvalitativa kraven. Är dessakrav uppfyllda bör statligt och kommunalt bidrag kunna utgå till verksamhetenmotsvarande ungefär kostnaden för elev i det offentliga skolväsendet. Därutöver, herr talman, yrkar vi i en annan reservationtillsammans med , reservation 11, att elever och föräldrar skall gesökade möjligheter att välja skola inom det kommunala skolväsendet.Bevekelsegrunderna för att välja en annan skola än den av skoladministrationentilldelade kan vara många. Det kan handla om bättre skolväg ur trafiksynpunkt,att man föredrar en skola med årskurslöst lågstadium eller att skolan ligger inärheten Vi yrkar i reservationen att förslag tilllagbestämmelser om sådan rätt skall framläggas under nästa . Ett sätt att underlätta möjligheterna för elever ochföräldrar att välja skola är införande av ett elevbaserat statsbidragssystem.Sett tillsammans med ett nytt skatteutjämningssystem skulle ett sådant ocksåskapa större möjligheter till ett lokalt inflytande över hur resursernadisponeras. Vi förordar i reservation 15 tillsammans med ettfortsatt utredningsarbete beträffande ett elevbaserat statsbidragssystem. Slutligen,herr talman, några ord om de olika anslagsposterna. Våra ställningstaganden härvidlag här sin utgångspunkt ibudgetpropositionens förslag. När det gäller grundskoleanslagen har vi intefunnit anledning att föreslå någon ändring med anledning av den i utskottetträffade kompromissen mellan socialdemokrater och kommunister. Värt budgetförslagär totalfinansierat, vilket inte kostnaderna för kompromissen är. Med anledningav de bestämmelser om finansiering som råder inom regeringen vill jag frågautskottets företrädare eller skolministern; Hur har ni tänkt att finansiera de350 milj. kr. i merutgifter som kompromissen innebär? Vad tänker regeringenspara på i stället inom skolområdet? Det vore mycket intressant att få svar pådessa frågor. Jag har tidigare i mitt anförande berört vårt krav på ettnytt statsbidragssystem för . I avvaktan på att ett sådant kaninföras föreslår vi att den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursentillförs 141 milj. kr: utöver regeringens förslag. Detta förslag berörs inte avden träffade kompromissen. För att ytterligare öka kommunernas möjligheter attanvända medlen på det sätt som passar resp. skola bäst börförstärkningsresursen kunna användas friare än , t. ex. för en generellminskning av klasstorle-karna, om detta bedöms stå i överensstämmelse medelevernas behov. Jag yrkar än en gång bifall till de moderata reservationerna. 2 (); Om man ser tillbaka på efterkrigstidens socialdemokratiskaskolpolitik, finner man att den framför allt präglas av statiskhet och enövertro pä en enda metod i taget. När skolreformerna utformades under 1940- och 1950-talenhade vi ett helt annat samhälle än vi har . Men fortfarande framhärdar manmed att använda de lösningar som är anpassade till efterkrigssamhället,fortfarande finns det bara rum för en metod i taget. Från början hade av tonåringarna i utbildningmotsvarande gymnasieskolan, är det uppemot 90. Landet har förvandlatsfrån ett agrarsamhälle till ett industrisamhälle och vidare till ett samhällesom domineras av servicenäringar i offentlig regi. Familjestrukturen ärradikalt förändrad, och den vanligaste familjen består av en ensamståendekvinna med barn. fanns övertron på mastodontskolorna medmellan 1 000 och 2 000 elever, vilka legitimerades med att eleverna annars inteskulle få tillräckliga tillvalsmöjligheter. När problemen kom rensade man borti linjerna och tillvalen, men de stora skolorna fanns kvar. Nästanyhet var att alla barn i jämlikhetens namn skulle gå i ständigt m. m. m. t/x. sammanhållnaklasser där alla skulle göra samma saker oavsett grund ochoavsett förutsättningar att tillägna sig kunskaperna. Resultatet lät inte väntapå sig-skoltrötthet, skolk, oro och våldstendenser. Svaret blev nya personalkategorier i skolan,psykologer och kuratorer. Ansvaret hos en enda lärare, klassläraren ochklassföreståndaren, för den enskilda eleven tunnades ut och elevensvuxenkontakter blev vad som brukar kallas fragrnentariska. har vi också en hög och ökandeungdomsarbetslöshet, som dessutom verkar vara opåverkbar av förändradekonjunkturer. De ungdomar som klarar sig sämst i arbetslivet är de som tidigthalkat efter. För dem finns det litomordéntligt små möjUgheter att fåindividuell hjälp inom det skolsystem vi har . En elev kan t. ex. inte gåom en klass bara för att hon inte har lärt sig det hon skulle lära sig. Att geeleven förutsättningar att klara nästa klass är inte tillräckligt skäl. Så blirklyftorna allt större, och både skolan och eleven ger upp. De här elevernaklarar varken gymnasieskola eller annan utbildning för de kan inte läsa ochskriva på tillräckligt hög nivå. De är vad professor kallar för"den nya pedagogiska underklassen", den som sviks av skolan. Men varför obstruerar eleverna? Varför är de intetacksamma för att samhället ger dem en utbildning som större delen av världenavundas dem? Vad är det för fel? Ja, i ett avseende reagerar eleverna på detsätt som alla moderna läroplaner säger är ett viktigt mål - nämligen att skolanskall fostra eleverna till självständiga, kritiskt tänkande människor. Deprotesterar när skolan inte är anpassad efter de förhållanden som råder isamhället och i elevgruppen . , chef för i , jämför iSAF-tidningen skolan med ett företag i kris och säger att skolan saknaraffärsidé, mål och strategi. Han menar också att utvecklingen inom skolan äroroande, eftersom skolan är ensam leverantör av svensk industris viktigasteresurs, framtida medarbetare, chefer och företagsledare. Internationellt kan man se ett allt större intresse förskola och utbildning ur just detta perspektiv. Det egna landets plats påvärldsmarknaden hotas om man inte kan få välutbildade medarbetare. Men att baratrampa vidare i gamla uppkörda spår tror inte jag ger något märkbart resultat.Vi måste tänka i andra banor, se utanför de redan uppdragna gränserna. andra sammanhang brukar mari börja med att definieramålgruppen. I en norsk undersökning redovisas hur en 18-åring ser ut om tio år.Det är alltså de elever vi har i skolan . Det är oftast ett ensambarnn-ied komplexa familjeförhållanden, uppvuxen i en enföräldersfamilj. Den härtonåringen har också fler ägodelar än tidigare generationer någonsin haft. Honär dessutom mångkulturell i en helt annan utsträckning än tidigaregenerationer. Om man sedan jämför denna tonårings "livssfär"med hur en tonåring levde inser man att man måste draned sina förväntningar på vad skolan faktiskt har inflytande över och kanåstadkomma. styrdes tonåringens liv av tre dominerande sektorer -hemmet, kyrkan och skolan. Dessa hade samstämmiga värderingar och överensstämmandenormer. Långt borta i periferin fanns fritiden och massmedierna. dag ärbilden en helt annan. Det som dominerar tonåringens livssfär är i ställetfritiden och massmedierna. Långt ute i ytterkanten finns skolan, hemmet ochkyrkan, men utan gemensamma normer och värderingar. Det är klart att undervisning för elever som formats i ensådan uppväxtmiljö måste utformas pa ett annat sätt . Den allmännaskolan som institution lider av samma brister och problem som alla andra storaoffentliga system ~ sjukvården och barnomsorgen är tydliga exempel. De ärför stora och för tungrodda och förändringar är mycket svåra att genomföra. Attskapa lyhördhet för "kundens" önskemål innebär att förändragenerationers attityder, en process som ajl offentlig verksamhet genomlider . Från föräldrarna märks ett ökat intresse för de friståendeskolorna, där man lyssnar på dem och där avståndet mellan skolledning, eleveroch föräldrar är minsta möjliga. På grund av socialdemokraternas ovilja att geordentliga statsbidrag till dessa skolor är ett sådant val n-iöjligt endast förföräldrar som har råd att betala, något som jag verkligen beklagar. Inriktningen från är att i alla sammanhangsatsa på kvalitet. Pä de flesta håll i landet är det under överskådlig tidendast det allmänna skolsystemet som kommer att erbjuda obligatorisk utbildningtill alla barn. Självfallet borde man då satsa på att göra detta skolsystembättre, mer flexibelt och bättre anpassat till de barn vi har i skolan . Regeringen gör precis tvärtom. Den föreslår den enabesparingen efter den andra på just , samhällets viktigaste ochstörsta satsning på barn och ungdom. Märkligt är också att notera attsocialdemokraterna uppenbarligen helt har ändrat utbildningsfilosofi. Varför,, föreslår ni att de allra svagaste eleverna skall få stå förnedskärningarna? Förra aret sade regeringen att dessa pengar var nödvändiga föratt garantera en likvärdig utbildningsstandard för alla elever. gick detbra att utan vidare föreslå att de skulle tas bort. Detta är i sanning ett svekmot idé! Lyckligtvis lyckades oppositionen åtminstone till viss delbegränsa besparingarna på . Vi beklagar bara att inte ytterligaremedel kunde hållas kvar genom den uppgörelse som sedan kom till stånd. Medfolkpartiets förslag hade ytterligare ett antal miljoner kunnat stanna kvar igrundskolan. Uttalanden som skolministern gjort om att besparingarna endastskulle drabba ett antal rastvakter visar dock att skolan tydligen inte gårsäker heller. Det är mycket enklare att föreslå besparingar orn maninte vet hur de kommer att drabba. har i ett antal reservationerangivit de satsningar vi vill göra på skolan, och jag vill först yrka bifalltill de reservationer där företrädare står upptagna. Jag har tidigare talat om vikten av att all undervisninghåller hög kvalitet. Det finns ingen skola som är så bra att den inte kanförbättras, och därför har vi föreslagit ett kvalitetsprogram för skolan.Viktiga inslag i detta kvalitetsprogram är m. m. särskildaundervisningsgrupper för störande elever, ökadevalmöjligheter i den allmänna skolan, generösastatsbidrag till de fristående skolorna, ökadsamverkan mellan hem och skola, åtgärdermot våldet i skolan, medel attbevara små skolor och regler förskolans skyddsarbete. Det är nu rner än vi i bestämde attskolpliktsåldern skulle inträda det kalenderår under vilket barnen fyller sjuär. har samhällsutvecklingen förändrats i nästan alla avseenden, ochskolan har också väsentligt ändrat arbetssätt och innehåll. Skolstart från innebär naturligtvis inte att denpedagogik och det kunskapsstoff som skall inhämtas för sjuåringarna omedelbartskall gälla också för sexåringarna. I stället förutsätts självfallet att manunder hela lågstadiet utgår frän det enskilda barnets mognadsnivå, motivation,behov och förutsättningar när kunskaper lärs in och olika färdigheter tränas. Vårt förslag förespråkar inte att sexåringarna skall hinnalära sig lika mycket som sjuåringarna och innebär därför i praktiken enutvidgning av skolplikten från nio till . Genom en tidigarelagd skolstart ger man alla barn, när deär i en receptiv ålder, möjlighet att få extra träning ibasfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Uppenbarligen anserutbildningsministern att detta är bra, och man kan bara hoppas att också restenav det socialdemokratiska partiet kommer till samma slutsats. I takt med att avstånden i världen krymper ökar ocksåkraven på bättre språkkunskaper hos oss svenskar, som kommer från ett mycketlitet språkområde. 1 många sammanhang talar vi varmt för internationalisering. Basen till bättre språkkunskaper läggs i . finns inte möjligheten att som tillval läsa två främmande språk påhögstadiet. Dessutom finns det en "rivalitet" mellan språktillval ochlokala tillval. På ett par orter har försöksverkamhet visat att möjlighet attöka tillvalen också ökar unga människors intresse för främmande språk. Vi anserdärför att alla elever skall ges den möjligheten. ställer skolorna in 100 000 lektioner. Även omdetta drabbar arbetslösa lärare, sä är det ändå inte det allvarligaste. Detvärsta är att eleverna går miste om sin lagstadgade rätt till undervisning. Dethar dessutom visat sig att mycket av oron i skolan kan dän-ipas om elevernamöts av en vikarie som känner både eleverna och förhållandena på skolan. Viföreslår därför att fler fasta vikarier skall anställas. Idén om en sammanhållen skola för alla får inte drivas sålångt att det goda syftet motverkas och man i stället skapar en skola där allaär förlorare. Varningstecknen är tydliga och måste leda till åtgärder. Det är uppenbart att den ökade spännvidden i elevernasprestationsförn-iå-ga kräver större insatser i form av bättre möjligheter atttemporärt, t. ex. för olika undervisningsmoment, bilda mindre grupper dels försvaga elever eller för eleversom helt missat något avsnitt, dels för elever som behöver gå snabbare fram.