prot · GA0932 · 1986-12-31 00:00:00 — I så fall är den offentliga sektorn enriktigt dålig arbetsgivare. Här vilar faktiskt ett tungt ansvar påarbetsmarknadens parter. Eller kan det vara så att det är den ökade utjämningen somGustav har talat sig varm för som i slutändan leder till sådanahär effekter? Denna utjämning har lett till att lönerna har pressats bådenedifrån och uppifrån. Eller är det kanske framväxten av det socialistiskasamhället som åstadkommer de här effekterna? Jag läste alldeles vad enMoskvakorrespondent skrivit, nämligen att situationen i är den att allatypiska kvinnoyrken är låglöneyrken. Vi kanske borde se närmare på det här problemet. Vi kannog inte behandla det så ytligt som gjorde. Varför är detallt fler' som flyr den offentliga arbetsgivaren? Domstolsväsendet är ju intedet enda områdetinom den offentliga sektorn där det går så. Det vore säkert bra försjuksköterskorna om det fanns möjlighet till alternativa arbetsgivare. ärdet emellertid så att både försvaret och rättsväsendet tillhör de områden sommåste ligga under samhällsansvaret, och därför ställs det ofantligt myckethögre krav på det offentliga monopolet. Staten som arbetsgivare måste också tain jämställdheten i sina överväganden. 178 (): inlägg var väldigtengagerande. I vissa delar var det också riktigt. Men jag vill börja med attupplysa de socialdemokratiska kvinnorna om att jämställdhetsarbetet egentligenbörjade . Men tog centerkvinnorna upp tråden och börjadearbeta i organiserade former. Man startade med utbildning bl. a. för kvinnor. Det var en sak som jag hakade upp mig på. MargaretaWinberg tycks mena att om jämställdhetsarbetet skall kunna gå vidare, krävs deten utbyggd offentlig sektor. Då frågar jag: Vart tar jämställdhetsarbetetvägen, om det inte var meningen att få kvinnorna att välja även de tekniskayrkena och övriga områden i samhället? Detta måste väl också finnas med ijämställdhetsarbetet. Vi har omfattande projekt på gång för att få flickor attvälja tekniska utbildningar, så att de kan komma in även på de sektorerna. Sedan tror jag faktiskt att vi får be de manligariksdagsledamöterna om hjälp när det gäller att nominera och att rösta framkvinnor i de beslutande organen. 179 (): Först till den senaste talaren här. Det ärhelt självklart att kvinnor måste bryta in på områden med s. k. manligauppgifter. Men vi kan inte bortse från att den offentliga sektorn också i fortsättningenkommer att vara kvinnornas stora arbetsmarknad. Därför tycker jag att det finnsskäl att värna om denna sektor. Det här med jämställdhetsarbetet ärnågonting som i alla fall jag - utifrån den historia jag har läst - aldrig harupplevt. Jag vill nog ge rådet att läsa på historien en gång till. hade inte läst artikeln i fråga, mendet har jag gjort: Domarkompetensen hotas. Männen flyr när fler kvinnor kommerin. Jag vill bara att svarar på frågan: Ärdet så, att kompetensen hotas när kvinnor bryter in på områden med manligaarbetsuppgifter? Anser och i övrigt att kvinnornaär sämre än männen? 180GÖREL THURDIN (c): Även jag tycker att den offentliga sektorn ärviktig för kvinnors sysselsättning . När det gäller besparingarna inom denoffentliga sektorn - jag pekade på detta i mitt huvudanförande - kan det finnasen anledning att titta på den uppbyggda byråkrafin inom denna sektor. Där finnsnämligen alla beslutande män. 181INGRID (); vet säkert svaret på denfråga som hon ställt, om vi moderater anser att kvinnor är sämre än män. Efterden långa debatt som vi har haft här måste - det är självklart - även densom har lyssnat på en moderat veta att så inte är fallet. Jagkan inte gå in i en debatt när någon hänvisar till en rubrik eller en lösrycktmening. Det förvånar mig att inte gick in på de argument somjag framförde i det här sammanhanget. Det fenomen som jag tror beskrivs här ärju inte någon isolerad företeelse, utan det har ju blivit så, att människornaflyr den offentliga sektorn. gick inte alls in på debatten omkonsekvenserna av det offentliga monopolet. I stället viftade hon undan deargumenten mycket lättvindigt. Men det tycker jag inte att socialdemokraterna skallgöra i dagens läge. kan man ju läsa i tidningarna om olika idéer sommänniskor vill förverkliga. En arbetsgivare som har monopol kan inte skapa ettsärskilt bra förhållande till sina anställda. Om en arbetsgivare har monopol,blir följden låga löner, brist på lönespridning, låsta byråkratiskaarbetsförhållanden, osv. Den egna skaparlusten förkvävs. Jag tror att och övriga socialdemokratermisstänker att det här är någonting som kommer . Därför går de såensidigt in i debatten och vill slå vakt om den offentliga sektorn, i ställetför att tillåta alternativ som skulle gagna både dem som är anställda inomoffentliga sektorn, i detta fall kvinnorna, som vi har diskuterat mycket ,och även dem som skall nyttja denna service. Jag förstår att det inte kännssärskilt lustigt att gå in i den diskussionen. tillhör den grupp av politiker somtycker att det är politikerna som skall styra och ställa allt till det bästa,och den utveckling som går emot den socialdemokratiska ideologin skall bekämpasmed alla riiedel. Då kanske de går litet för långt, därför att de glömmer bortatt lyssna på människorna. 182MARGARETA (): Till vill jag säga att jagutgår från att det i besparingsalternativ ingår förslag som går ut påatt kvinnornas arbetsmarknad, i enlighet med vad hon själv sade, kommer attskyddas från besparingar. Det sade tolkar jag så att hon taravstånd från den moderate manlige riksdagsledamotens uttryck i pressen, och detär bra. Sedan talade om monopol, egetföretagande osv., och det är en bild som ofta tas fram av och i dagäven av . Med de framtidsutsikter som jag målade upp när det gällerkvinnornas arbetsmarknad, som inte alls är mina egna skräckvisioner utan somfinns ganska väl dokumenterade i utredningar som gjorts här i , skulle jagvilja fråga om hon tror att alternativet föralla de kvinnor som hotas av arbetslöshet - på grund av rationaliseringar inomkontor, handel och industri, på grund av den minskade expansionen inom denoffentliga sektorri och på grund av att kvinnor som arbetar deltid villha fler jobb - är att starta eget. Prot.1986/87:32. 183INGRID (): När man talar om alternativ måste man ta frammånga alternativ, men har inte näinnt några andra alternativän att den offentliga sektorn skall bevaras som den är. Vi är flera som harsagt här att det måste ges möjligheter för människor med idéer. Det äralternativ, därför att där finns det en resurs, nämligen i människorna. Låtderas idéer,komma fram som alternativ inorn vård och omsorg! Det finns en oändlig mängd idéer som socialdemokraternalägger locket på. Vi kan läsa i tidningen hur den socialdemokratiskamajoriteten på olika håll i landet säger att det inte skall finnas någraprivata initiativ, därför att det inte blir rättvist och det är osolidariskt -de försöker hitta på allt för att stoppa idéerna. 184 (): Det är felaktigt att säga att visocialdemokrater till varje pris försvarar den offentliga sektorn så som denhar sett ut och ser ut . Den måste naturligtvis förnyas och förändras, menvi anser att den även kommer att utgöra den stora arbetsmarknadenför kvinnor. Det pågår en annan debatt, som inte harberört, och det är debatten om sextimmarsdagen. Vi ser inte den som en lösning på arbetslösheten, men vi kan inte bortse från en effekt speciellt på den offentliga sektorns sida som den kommer att få, dvs. att det kommer att skapas flera jobb. Härorii tvistar de lärde, men vi är ganska övertygade om att så är fallet. Jag vill fråga är moderata samlingspartiet motståndare till sextimmarsdagen? Kvinnorarbetar deltid, och småbarnspappor arbetar övertid. Kvinnor arbetar dubbelt sårnycket hernma som männen gör. Om inte ur sysselsättningsperspektiv så urjämställdhetsperspektiv borde ni kunna diskutera den saken. 185CHARLOTTE (): Jag begärde inte replik i första omgången medanledning av anförande, eftersom jag tyckte att hon då sadeen hel del som jag gärna ville instämma i. Men senast angrep hon ossfolkpartister för att vi vill bryta monopolet inom den offentliga sektorn. Jagvill gärna svara på detta. Omfattande erfarenhet visar att den privata verksamhetenofta är billigare och mindre byråkratisk. Man vågar helt enkelt mer. Det finnsfaktiskt genom den enskilde också en kvalitetskontroll på marknaden. Blir detinte bra, blir det inte heller någon privat verksamhet. Då får man helt enkeltuppge det hela. Jag har varit på ett av anordnatseminarium angående just den offentliga sektorns förnyelse. En man, ArneSvensson, talade om hur det var att bilda föräldrakoperativ. Han behandlade destora svårigheter som de har.som försöker ordna föräldrakooperativa daghem.Man var tvungen att klara ungefär 15 olika instanser för att över huvud tagetkomma fram till ett beslut om öppnande. På den vägen är det tyvärr väldigtmånga som stupar. Vi har bara omkring 100 kooperativ, och vi skulle behövamånga fler. Den andra svårigheten, som ofta finns, är de ekonomiskadiskrimineringar som dessa daghem utsätts för, eftersom kommunerna inte allssatsar så mycket pengar på dem. Man får igenomsnitt . till ett sådanthär föräldrakooperativ mot i genomsnitt . för ett vanligt daghem. Jagtycker att det är viktigt att vi har alternativ. Det skall finnas ettkomplement till den offeritliga sektorri. Det mår alla parter bra av, föräldraroch barn. 1986/87:3220 november 1986 186INGRID (): frågade, mig varför vimoderater inte ställer upp på sex timmars arbetsdag. Det är inte bara vimoderater som inte ställer upp på detta. Många här i kammaren - och börjarkammaren bli ganska välfylld -, både partikamrater ochandra, tror inte att sex timmars arbetsdag är en lösning, därför att det integer fler arbeten. Detta har konstaterats vid en hel del undersökningar somgjorts på olika håll i . Sedan finns det en annan mycket viktig orsak till att viinte ställer upp på detta: det är inte det här som folk vill ha. Vad människori allmänhet önskar sig är en flexibel arbetstid som går . Närfamiljen växer och barnen är små vill kanske många minska sin arbetstid för attkunna öka den längre fram när barnen har flyttat hemifrån. Jag tror attmänniskor vill ha möjlighet till denna variation. En annan sak när det gäller : detpresenteras sällan några kostnader för denna reform. 187 (): gjorde étt misstag när honsade att det ute i har visat sig att sex timmars arbetsdag inte gerflera jobb. Hade hon sagt att det finns utredningar i som visar detta,hade det varit sant. Men ute i har flera mycket kvalificeradeutredningar visat just motsatsen, nämligen att det ger fler jobb,. Sedan tog upp det för såkära området flexibel arbetstid. Jag vill erinra om en utredning som RitaLiljeström har gjort på uppdrag av delegationen för aibetstidsfrågor, Dethandlar om just flexibel arbetsdd och om vem som vinner och vem som förlorar påen sådan. Utredningen visar nämligen när det gäller arbetsdd, och hoppas jagatt och låter sig tystas, att i en familj därman skall välja - detta förhärligade ord välja - väljer mannen först. Därefterkommer barnens behov, och sedan kommer kvinnans behov. Detta innebär attkvinnor , som kvinnor alltid har gjort, bär ut tidningar om morgnarna, skurartrappor , vakar på sjukhus , därför att detta är den tidsom blir över sedan männen och barnen har fått sitt. Detta är en valfrihet somvi socialdemokrater inte ställer upp på. 188 (): Eftersom tog för givet atthon med den repliken hade tystat oss moderater måste jag besvara den också. Jag tycker att dlltro till familjen ochtill människornas förmåga att bestämma över sin egen situation är förfärligtdålig. som omMargareta trodde att det här måste till en politiker, som skall styraoch ställa - människorna begriper inte själva vad de vill ha. Det är ju faktiskt numera inte bara från moderat håll somman talar om flexibel arbetstid. Det görs från många olika håll; inte minstfrån fackligt håll börjar man nu tala om det - det är det som människorefterfrågar. 189MARGARETA (): Herr talman! En sista replik. Jag bygger mina argument på vetenskapliga undersökningaroch inte på privat tyckande. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (förutsättningarna för jämställdhet) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 59 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (forskning om jämställdhet) Utskottets hemställan - som ställdes, mot reservation 2 avCharlotte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté) Först biträddes reservation 3 av m.fl.- som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot86 för reservation 3 av . 44 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 5 (jämställdhetsarbetets organisation i regeringenskansli) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avCharlotte och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (utredning om jämställdhetslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avCharlotte och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kvinnornas möjlighet till egenföretagande) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 92 förreservation 7 av m. fl. Mom. 10 (deltidsarbetandes sociala villkor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /87:6 om ledighetslagarna och 1986/87:7 om anställningsskydd. Dessa betänkanden debatteras i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas arbetsmarknadsutskottets betänkande 6 omledighetslagarna. 191SONJA REMBO (m): I likhet har ,och en gemensam reservation fogad tillarbetsmarknadsutskottets betänkande om ledighetslagarna. Vi anser att det översynsarbete som påbörjades i början av1980-talet av den dåvarande trepartiregeringen borde fullföljas. Det är otvivelaktigt så, att de många möjligheterna tillledighet från arbetet var för sig fyller en funktion och är uppskattade avmånga arbetstagare. Det är emellertid också så att de medför problempå arbetsplatserna i form av svårare planering och ökade kostnader samt riskerför sämre kontinuitet och kvalitet. Den omfattande rätten till ledighet medföratt arbetet till stor del utförs av vikarier. Detta leder till en ökad press påden ordinarie personalen, som får ta hand om utbildning och introduktion.Dessutom innebär detta att vi får en växande kader anställda med otryggaanställningsförhållanden. Framför allt är det kvinnor inom vårdyrkena ilandsting och kommuner som drabbas mycket hårt. Det är anmärkningsvärt att deinte för länge sedan har reagerat mot de ibland rent absurda förhållanden sområder på många håll. På arbetsplatserna är det främst korttidsfrånvaron somleder till merarbete och merkostnader. Stora företag har vissa möjligheter atträkna in frånvaron i sin planering. De kan hantera problemet på ett helt annatsätt än de mindre företagen. I de små företagen är praktiskt taget varjeanställd en nyckelperson som inte utan vidare kan bytas ut för kortare ellerlängre tid. Företagen är beroende av varje enskild anställd. Utskottets betänkande behandlar ett antal motioner somföreslår nya möjligheter till lagfäst ledighet från arbetet. Framför allt villjag nämna dem som handlar om ledighet för vård av barn och vård av sjukaanhöriga. Detta är viktiga frågor, och jag tycker de borde ge oss all anledningfundera över om de nu gällande ledighetslagarna verkligen prioriterar de mestangelägna behoven. Det är naturligtvis bra för den metallarbetare somutbildar sig till tandläkare att veta att han har sitt tidigare arbete kvar,eller för sjuksköterskan som läser företagsekonomi att veta att hon också harjobbet kvar och att det sköts av en vikarie medan hon är borta. Jag är ocksåövertygad om att de Prot;1986/87:32 tidningsbudsom läser svensk historia på betald arbetstid har både nytta och nöje av sinastudier, liksom jag är övertygad om att de fackliga organisationerna anser denomfattande ledigheten för fackligt arbete vara omistlig. Men vi måste fråga ossinte bara om dessa fördelar står i något rimligt förhållande till de kostnaderoch svårigheter som ledigheterna orsakar på arbetsplatserna. Vi måste ocksåfråga oss om just dessa rättigheter till ledighet är de mest angelägna. Ja,herr talman, en översyn av ledighetslagarna är i hög grad påkallad. Jag, yrkarbifall till reservation nr 1. Jag yrkar också bifall till reservation nr 5. Denbehandlar ledighet vid adoption. Det förefaller oss moderater som om det harskett en ren miss vid samordningen av föräldraledighetsreglerna och reglernaför föräldrapenningen. Det finns därför skäl för att regeringen ser närmare påden här frågan och återkommer till med de förslag som är lämpliga.Jag är litet förvånad över utskottsmajoritetens kallsinnighet i det här fallet.Men vi kan kanske få en förklaring av om . Är det kanskeså att också utskottsmajoriteten har gjort en riiiss? 192 (): Jag kommer att inskränka mitt anförande tillatt kommentera de reservationer som fogat till betänkandet. Precis sorn sade begär ireservation 1 en översyn av ledighetslagstiftningen. Den översyn som startade ibörjan av för att förbättra samspelet mellan olika lagar måstefortsätta. De olika ledighetslagarna har kommit till en efter en, och i de småföretagen, där arbetstagarna i stor utsträckning är nyckelpersoner, får varjeledighet större betydelse än i de stora företagen. Självfallet får inteöversyrisarbetet innebära att man ifrågasätter arbetstagarnas behov av lagfäststöd för ledighet för att fullgöra åtaganden mot familjen, samhället ocharbetskamraterna. Den svenska vården har inriktningen attgöra institutionerna så hemlika som möjligt- här kommer bl. a. folkpartietskrav på att de som så önskar skall få eget rum på institution in i bilden.Trots denna inriktning är vi alla överens om att äldre, sjuka och handikappadebör få bo i sina hem . Vi kan koristatera att de flestamänniskor har en önskan att få göra det, trots att de blir äldre, sjuka ellerhandikappade. Att samhället också tjänar på att människor bor kvar i sinahem.kan vi också vara överens om. Vård i hemmet förutsätter dock i många fall att det finnsanhöriga som ställer upp med vård och tillsyn. Anhörigvårdarna är eneftersatt grupp. Deras problem är främst att de har svårigheter att fåtjänstledighet för vårduppgifterna, trots att dessa är angelägna av såvälmedmänskliga som samhällsekonomiska skäl. Ett viktigt steg är att geanhörigvårdarna den lagfästa rätten till tjänstledighet. Trots att i sin motion A709 säger att ensådan reform kan införas successivt med prioritet för vård i livets slutskede,avslår den socialdemokratiska majoriteten i utskottet motionen. Jag vill frågaSten : Vilka skäl har ni för att inte tillstyrka det förslag som skulle innebäradenna humanitära och samhällsekonomiska förbättring? I motion A733 beskriver för frivilligorganisationerna att få loss mänriiskor snabbt förmedverkan i katastrofinsatser. Personal finns, men svårigheter uppstår när detgäller att med kort varsel frigöra dem för en humanitär insats. Utskottsmajoriteten delar uppfattning att detär betydelsefullt att svenska biståndsinsatser inte hindras av svårigheter attrekrytera erforderlig personal och pekar på att tjänstledighetsfrågan är eriviktig faktor i sammanhanget. Vidare säger utskottet att staten gjortlångtgående medgivanden när det gäller tjänstledighet för biståndsarbete. Manhänvisar också ' till rekommendationer från kommunerna och SAF. Trots utskottets positiva syn på problemet avslåsfolkpartiets krav på rätt till ledighet. Om ni från socialdemokratiskt hållverkligen vill något med svenskt katastrofbistånd, varför biträder ni då intefolkpartiets krav på rätt till ledighet för arbete med katastrofbistånd, somstöttas av statliga biståndsmedel? I reservation 6 tar upp problemetmed a» hel ledighet enligt föräldraledighetslagen även när det gälleradoptivbarn räknas från barnets födelse och inte från tidpunkten föradoptionen. Att omplantera ett barn till en ny miljö kräver särskild omsorg ochvarsamhet. Det är därför rimligt att samspelet mellan lagen om allmänförsäkring och föräldraledighetslagen utformas så att tidpunkten när denförsäkrade får barnet i sin vård jämställs med tidpunkten för barnets födelse.Det kan inte vara rimligt med två olika regler. kräver därför attdet uppdras åt regeringen att återkomma till med ett lagförslag jämnet. finns rätt för föräldrar att ta ut helledighet för vård av barn upp till . Många föräldrar anseratt barn bör vårdas i hemmet. Barn utvecklas olika, ochföräldrarna har ansvaret för barnets vård och tillsyn. Rimligtvis bör de ocksåha rätten att avgöra om' vården skall ske i hemmet eller i omsorg, omsådan går att få. Förlängd ledighet för vård av barn går att få när man harstatlig tjänst. anser att denna möjlighet bör utsträckas även tillövriga delar av arbetsmarknaden. Vi anser därför som motionärerna att helledighet för vård av barn bör gälla till dess barnet fyllt . Det förekommer då och då uppgifter om attföräldrar som utnyttjar föräldraförsäkringen eller rätten till sex timmars arbetsdag har blivit omplacerade när de kommit tillbaka till sin arbetsplats. anser att det är angeläget att regeringen kartlägger i vilken omfattning detta sker och om det visar sig nödvändigt återkommer till med förslag till åtgärder, .' Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3;4, 6 och 7 i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 6, 193INGVAR i Berigtsfors (c): Alla kan vi ha behov avtjänstledighet. Det kan gälla för uppfyllande av medborgerliga plikter, såsomvärnplikt och politiska förtroendemannauppdrag, det kan gälla socialaskyldigheter, såsom nödvändiga uppgifter vid barnafödande och barns sjukdom,det kan gälla fackliga uppgiftermed betydelse för arbetsplats och arbetskamrater. Studieledighetslagenger möjligheter till omfattande ledighetsanspråk. och vissa arbetsplatser kan råka i svårigheternär ledighetslagarna används i för stor utsträckning. Stora företag kanplaneringsmässigt klara störningar bättre än ett litet företag. De mindreföretagen kan inte ha en långsiktig planering för frånvaro. Det är nu hög tid för en översyn av ledighetslagarna. Detär den samlade effekten av ledighetslagarna som bör studeras. anser att det går att begränsa vissamöjligheter till ledighet-utan att för den skull inkräkta på den enskildesmöjligheter att fullgöra medborgerliga eller sociala skyldigheter. Det är igrunden en fråga om prioritering. Vissa uppgifter är viktigare än andra. En sådan uppgift ären förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet. Den centerledda regeringen införde 1978 rätt tilltjänstledighet på heltid till dess att barnet fyllt . Dennarätt bör nu byggas ut att avse tiden till dess att barnet fyllt . Rättentill tjänstledighet är en viktig bit i familjepolitik. En betydelsefull samhällsuppgift utför den som vårdar enanhörig. En anhörigvårdare har svårt att få tjänstledigt. Därför bör maninföra en lagfäst rätt till tjänstledighet för anhörigvård. Det finns redan ettförslag till sådan lagstiftning, utarbetat av anhörigvårdskommitten ochframlagt . När det gäller rätt till tjänstledighet för de svenskabiståndsinsatserna förekommer stora skillnader. Staten och ävenkommunerna gör långtgående medgivanden vid tjänstledighetsansökningar. På denenskilda sektorn föreligger olika rekommendationer. Det är därför önskvärt attför hela arbetsmarknaden få enhetliga regler på detta område. Man bör såledesinföra rätt till tjänstledighet för medverkan i det svenska biståndsarbetet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 194LARS-OVE (vpk): Jag yrkar bifall till de vpk-reservationersom är fogade vid detta betänkande. Ledighetslagarna är en nagel i ögat på SAF och deborgerliga partierna. År attackeras de här i . De borgerligavill att en översyn skall göras , men de attackerar ocksåenskildheter i lagarna. Ledighetslagarna skapar problem för företagen, säger deborgerliga. Aldrig någonsin har jag hört någon borgerlig representantargumentera för en arbetare som åsamkas problem på grund av att han eller honinte åtnjuter erforderlig ledighet.