prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — oss alttro, en marginalskatt som inte är högre än för av alla inkomsttagare.Delta är fel. Det hänför sig till en svunnen tid. Det bygger nämligen pä attkommunalskatten skulle vara ,, och den nivån har vi passerat för en brastund sedan. Delta borde faktiskt socialdemokraterna i skatteutskottet hainsett vid del här laget. Sanningen är alt huvuddelen av de heltidsarbetandehar en marginalskatt som överstiger , Löneökningen skall alltså marginalbeskattas, och dettagäller också den del som endast utgör kompensation för.inflationen. Under deförhållanden som jag här har beskrivit blir det självfallet inte lätt att vidförhandlingsbordet åstadkomma en reallönehöjning, speciellt som ävenarbetsgivaravgifterna får sig en rejäl knuff uppåt. I sina ljusa stunder - och möjligen även i en och annanmörk stund - inser finansministern att marginalskatterna är förödande. Jag harmed stort intresse läst den socialdemokratiska idéskiss till reformering avinkomst- och kapitalbeskattningen som efter vad jag förstår bärfinansministerns , 1 denna förespråkas bredare skattebaser och lägre skattesatser.Närmare hälften av skriften går åt för att belysa marginalskatternas skadligainverkan på ekonomin. Och detta är bra. Del är ett bildningsarbete som säkerthar sitt värde i del socialdemokratiska partiet och kanske i något annat partiockså. Även de socialdemokratiska ledamöterna av skatteutskottet torde ha godbehållning av att studera detta resonemang. Likartade tankegångar har knappastnågonsin hörts från deras sida ifrån denna talarstol. Skissen är annars ganska suddig i konturerna. En kritiskinställning till grundavdraget kan man dock tydligt spåra, .Mot bakgrund avdenna framstår den uppräkning som skett för innevarande inkomstår och som skermed ytterligare en tusenlapp för i en litet förbryllandedager. Om syftet är att bredda skattebasen verkar det ju något tveksamt attförst i sträck beskära den. Det skulle vara intressant att från utskottets ordförandeJan få en förklaring lillatt man på delta sätt går i spagal, med ettben framåt och ett bakåt. Jag har velat ge dessa synpunkter för attbetona att vi från nu anser det ytterst viktigt alt enparlaraenlarisk utredning med uppgift att föreslå en genomgripande reformeringav bl, a. inkomstbeskattningen komraer i arbete. Jag vill därförfråga, , ora ni inom socialdemokratin inte snart är klara övermarschriklningen och direktiven, så att utredningen kan komma i gång. Alltså:Kommer ni loss eller tänker ni bli sittande i spagat för lid och evighet? Jag har ägnat en stor del av min inledning åt de problemsom är förknippade med avtalsrörelsen samt åt alt frarahålla vikten av attarbetet på en reforraering av skattesystemet kommer i gång. Detta ärsjälvfallet inte en tillfällighet. Tvärtom menar vi från att vi härhar de problera och uppgifter på skatteområdet som del är viktigast att ta ituraed. Långsiktigt handlar detora att korania igång raed reforraarbeiet.Kortsiktigt handlar del ora att klara avtalsrörelsen raed ett minimum avstörningar. Del senare har vi också tagit fasta på i vår ekonoraiskamotion och i vår skattemotion från allmänna motionstiden. Företrädare förregeringen med finansministern i spetsen har i olika sammanhang betonat viktenav att konkurrenskraftenför svenskt näringsliv inte urholkas genom för stora lönehöjningar. Ja, man hargjort det på ett sådant sätt att man har blivit kritiserad för inblandning ilönerörelsen. Jag tänker inte lägga mig i den diskussionen. Rent sakligt tordeinblandade parter ha en betydande insikt om problematiken. 1 budgetpropositionen kan man märka litet av dentveksamhet inför den höjning av arbetsgivaravgiften som vi från folkpartiethelt klart har uttalat. I kompletteringspropositionen resonerar regeringen helti likhet med . Där är regeringen mycket kritisk till en höjning avarbetsgivaravgiften. Likväl är läget det att arbetsgivaravgiften kommer atthöjas med ca. , om inget nytt förslag läggs fram. går således eraot höjningen avarbetsgivaravgifterna. Utöver detta föreslår vi, för att underlättaavtalsrörelsen , vissa förändringar i skatteskalan för . Enligt vår mening bör marginalskatterna för alla inkomsteröver . Om man räknar med en kommunalskattpå . innebär det att marginalskatten i inkomstskiktet 80 000-150 000 kr.sanks frän fill . sänks den från64 % till och för högre inkomster från-75 % fill . Dessa båda åtgärder, dvs. att inte ta ut någon höjdarbetsgivaravgift och att sänka marginalskatten, bör tillsammans avsevärtunderlätta ett avtal pä låg nominell nivå 1988. Utöverdetta föreslår vi alt inkomsskatteskalorna skall indexsäkras. Som jag sagt är vi inom nuinställda på en omfattande och snabbt genomförd reformering av skattesystemet.Man kan spåra detta faktum i det låga antalet motioner frän . Detgäller inte nu att ändra detaljer i systemet utan att genomföra engenomgripande förändring. Oaktat detta skall jag ända kortfattat kommenteranågra reservationer som har sitt upphov i folkpartimotioner, 1 motion 363 av och yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring avseende skattebehandlingenav förluster sora uppstått genoni att företag blivit utsatta för brott. Avreservation 30 framgår det att rån, sprängning av bankboxar, etc, utgör ennormal förlustrisk i den verksamhet som en bank bedriver. Stölder hos andraföretag gör det däremot inte. Inte heller betraktas rån av bud med dagskassoreller liknande som en normal förlustrisk. Vi finner denna tolkning helt otillfredsställande. Iverkligheten varierar inriktningen av stölder och rån beroende på graden ocharten av bekämpning av sådana brott. När man t. ex. införde färgning av sedlarvid sprängning av bankboxar minskade denna brottstyp drastiskt. I stället ökaderånen något. En ökning har också skett av de brott då det gäller privataföretag som motionärerna har exemplifierat. En vidare tolkning är enligt vårmening i högsta grad befogad. trädde en ny lag i kraft, som innebäratt avdrag vid statlig beskattning får ske för gåvor till utvecklingsbistånd.Förutsättningen är att gåvan ges till en organisation som har godkänts avfinansdepartementet. Avdragsrätten gäller inte bara privatpersoner utan ocksåorganisationer och företag. Vissa inkomstskattefrågor/n. Det finns ett litet fel med denna lag, och det är att deninte gäller i , Den gäller nämligen i , Vi borde,herr talman, kunna åstadkomma något liknande i vårt land. De frivilliga organisationerna har ofta genoni sitt storakunnande om förhållandena på de platser där de verkar en unik möjlighet attförraedla effektiv hjälp. Det finns således speciella skäl att kanaliserabiståndsniedel via dessa organisationer. Ett sätt att åstadkomma detta vore attmedge avdrag för gåvor av medel som används till internationelltbiståndsarbete. Från sida har vi år föreslagit att ensådan avdragsrätt borde införas vid beskattningen, och det är för ossobegripligt varför socialdemokraterna så envist framhärdar i motståndet mot ensådan avdragsrätt. I delta belänkande behandlas ocksåbeskattningen av kulturarbetarna. Från sida har vi begärt att ettsärskilt inkomstslag skall införas för kulturarbetare. Vidare menar vi altdelta inkomstslag bör befrias från vissa socialavgifter. Denna fråga fallerdock inte på skatteutskottets lott att behandla. Vi har med stor tillfredsställelse noterat att utskottetlagt ned ell betydande arbete vid behandlingen av denna fråga. Värdefullapreciseringar har gjorts som rimligtvis borde leda till betydande förbättringarvid kommande taxeringar. I och med årets taxering har lagstiftning omkulturarbetarnas skalleförhållanden tillämpats för tvä inkomstår. enats om att ge regeringen uppdraget att företa en utvärdering averfarenheterna av finner vi det motiverat att avvakta resultatetav en sådan utvärdering. När resultatet ligger på bordet komraer vi utifråndetta att ta ställning till vidare åtgärder. Med tanke på de preciseringar ochden begäran sora gjorts hos regeringen avstår vi för dagen från ytterligareyrkanden. Del finns en hel del reservationer frånfolkpartiet i detta betänkande. Med tanke på att det handlar oin ganskavälkända folkpartistiska ställningstaganden låter jag i öyrigl reservationernatala för sig själva. Jag yrkar bifall till alla de reservationer där milt namnförekommer. På en punkt vill jag kommentera del sora harsagts här beträffande grundavdraget. Socialdemokrater och centerpartistergenomförde ju en höjning av grundavdraget ora . Deltaresulterar i alt en inkorasttagare sora har en inkomst understigande 70 000 kr.får en skattelättnad med . Den som tjänar mellan 70 000 och 140 000 kr.1988 kommer att få en skattelättnad på . Den som tjänar mellan 140 000och . i skattelättnad, och den som tjänar över 190 000kr. i skattelättnad, dvs. tusenlappen mer än vad den som tjänarunder . Det är svårt att förstå varför man då lägger så stor viktvid att försvara detta grundavdrag. 93STIG JOSEFSON (c) replik: försöker här att ge exempel isiffror men talar inte om hur stor skattelättnad del innebär för den lägreinkomsttagaren, när man höjer grundavdraget. När man gör ändringar iskattesystemet över huvud taget och sänker skatten, är del en givensak-det sadejag också i milt huvudanförande- att den större inkomsttagaren får den största skattelättnaden. Det förvånarmig i högsta grad att vill förneka all den lägre inkomsttagarenfår störst utbyte i förhållande till den inkomst han har och den skatt hanbetalar, om raan höjer grundavdraget. 94 () replik: Jag skall fortsätta att förvåna den punkten. Ett höjt grundavdrag - låt mig som exempel ta att grundavdragethöjs med . - ger nämligen till resultat det som jag nämnde . Då fården sora har en inkorast . i skattelättnad, eftersom hanhar marginalskatt, medan den som tjänar . eller däröver får 750kr. i skattelättnad, eftersom han har marginalskatt. Del är ingen somhelst skillnad mot den skatt som man annars betalar. Det är i fråga ommarginalskaltesatserna som rabatten kommer in. Detta grundavdrag är alltså inte längre ett grundavdrag.Enligt den nya lagstiftningen är del numera ett loppavdrag, och del är det sorager dessa effekter. talar om större rättvisa, men han har självvarit raed ora att begränsa avdragens värde till . Men grundavdraget ärinte begränsat till , utan det verkar fullt ut för deninkorasttagare som haren beskattningsbar inkorast . Sä är delmed rättvisan. 95 () replik: Även om bollar medprocentsaler och olika tal, tror jag inte all han kan övertyga någon om att ettgrundavdrag skulle vara negativt för en låginkomsttagare. Låginkomsttagarna harju ingen nytta av vad som sker vid marginalskatt. Jag skall ge rådet att lilla på denhöjning av grundavdraget som genomfördes och del skattesystem somfolkpartiet nu föreslår, som ju inte ger någonting åt låginkomstlagarna. 96 () replik: Det är precis så som jag sade. ,all den höjning av grundavdraget sora sker med . ger den somhar inkoraster . en skallelättnad på . - exakt på kronan-. medan den som har en beskattningsbar inkomst på . 1988 får en ,skattelättnad på . Detta beror på att grundavdraget är så beskaffat börjar med att dra bort det från bruttoinkomsten, på toppen, och sedanåterstår en beskattningsbar inkomst. Så är den nuvarande lagstiftningen StigJosefson, och därför uppstår den här effekten. Tredje vice talmannen anmälde attStig Josefson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Vissa inko/nstskatte-frågorm. 97TOMMY (vpk): Till de klassiska idéerna inomarbetarrörelsen har hört all skattepolitiken skall verka socialt utjämnande ochalt den skall tjäna till att Vissa inkomstskattefrågor m. m. bygga uppen offentlig sektor, som förmår tillgodose för folkflertalet viktiga socialaoch kulturella behov och mål. Del rådande skattesystemet har i hög gradmist förmågan all främja dessa syften. Skatter som inte har någonutjämningseffekt dominerar. Avsedd utjämning urholkas, bl, a, genom ettständigt växande underskotts-avdrag. Genom att - som vpk föreslår - slopa rätten tillunderskottsavdrag i inkomstbeskattningen kan man erhålla en rättvisarefördelning av skatterna och dessutom uppnå en sundare samhällsekonomi,Lånefinansierad konsumtion skulle minska och samhällets skatteinkomster öka.De privilegierade gruppernas övervältring av skattebördorna på vanligalönearbetande skulle försvåras, och skattemässiga vinster skulle utan tviveluppnås genoni all skatteplaneringen minskades. En av utgångspunkterna för det svenska skattesystemet harvarit att beskattningen skall vara inkomstutjämnande och utgå efter bärkraft:ju högre inkomst, destp högre procentuell beskattning. Så har varitfallet, men tyvärr har detta i stort sett upphört. Orsaken är dels ökningen avunderskottsavdragen, dels de marginalskattesänkningar sora gynnat främst demraed höga inkomster. Men här får inte heller förglömmas de borgerligas s, k,inflalionsskydd, som även det starkt bidragit till utslätningen avprogressionen. Om de borgerliga fick styra skattepolitiken, skulle allprogression bytas mot dess motsats - regression, dvs, att de som har lågainkomster skulle komma alt betala procentuellt mer i skatt på sin inkorast ände som har höga inkomster, även generellt sett, I många enskilda fall är det juredan ett faktum, S, k, nolltaxerare betalar med hjälp avskattelagstiftningens svagheter, speciella s, k, skatterådgivare samt högainkomster och stora förmögenheter väsentligt mindre skatt än många vanligaarbetare, både nominellt och procentuellt. Det här är ytterst stötande ochmåste stoppas. Men även ökningen av kommunalskatterna främst under1970-talet har medverkat till en minskad utjämning i skattesystemet. Genom att, som vpk föreslår, slopa rätten tillunderskottsavdrag i inkomstbeskattningen kan man medverka till all rättvisa ochutjämning åter blir ett kännetecken för svensk skattepolitik, Underskotlsavdragen i inkomstbeskattningen har ökatstarkt, som jag tidigare sade, och del har skett främst under de senasteårtiondena. har ökningen varit anmärkningsvärt stor. nära sjudubbladesde totalaunderskottsavdragen. Framför allt är det som denmarkanta ökningen har ägt rum. Är 1956 utgjorde underskottsavdraget avden sammanräknade inkomsten. Till 1985 hade det ökat till , Det huvudsakliga i underskotten är räntor på egnahem -underskotlsavdragen avser för övrigt till ungefär två tredjedelar räntor påegnahem. Ett förhållandevis högt ränteläge sedan slutet av 1960-lalet ochstarkt stigande villapriser har medverkat till ökningen av avdragen. Men detutgör endast en del av sanningen. Främst höginkomsttagare och kapitalstarkaindivider har systematiskt utnyttjat systemet för skatteplanering för allminimera de egna skatterna. Det har i sin tur medverkat till att driva upppriserna. skattemoraliskoch fördelningspolitisk synpunkt är delta oacceptabelt. har värdetav underskottsavdragen begränsats. Men detta är dock helt otillräckligt. För att inte de slopade underskotlsavdragen skall höjaboendekostnaderna för vanligt folk behövs det, som vi föreslår, en förändringav lånemöjligheterna. Vpk föreslår nämligen ätten samhällelig bostadsbankinrättas, där en låg och fast ränta hälls. Genom i princip en halvering av dennuvarande räntan för egnahemsboende och fritidshus skulle kostnaden i stortsett bli densamma sora raed nuvarande system med rätt till underskottsavdrag. -Fler fördelar skulle uppnås med vårt förslag. Dels skulle en annan lånefinansieradkonsumtion belastas med de verkliga kostnaderna utan subvention viaskattemedel, dels kan subventioneringen av boendel genom bosladsbankenbegränsas till alt som mest gälla för egnahem, bostadsrätter och fritidshus avmer normal standard. Boende av lyxkaraktär skulle inte Subventioneras genom låni bostadsbanken - på ungefär samraa sätt som man inte kan erhållastatliga lån - utan i stället belastas det med de verkliga kostnaderna. Inteheller blir det lönsamt för höginkomsttagare och andra att ta lån förspekulation -i aktier, obligationer etc. som avdrag kan göras förlåneräntor på skatten. Den delen av vinslen på spekulationsmarknaden skulledefinitivt försvinna. Det går inte heller, som ofta sker , att inteckna detegna huset för att låna till annan konsumtion än vad lånet är avsett för. Somdet nu är gynnas dessa manipulationer med en lägre ränta än vad som annarsskulle vara fallet, om man hade lånat till den konsumtion som man verkligenanvänt pengarna fill. Genom ett slopande av rätten till underskotlsavdrag skulleäven skatteinkomsterna till stat och kommun väsentligt öka, vilket isin tur kan nyttjas till alt sänka skatten för dem med låga och normalainkoraster. En väsentlig del av de nuvarande orättvisorna iinkomstbeskattningen skulle genom förslaget elimineras, skatteplanering motverkas och ett osunt inslag i samhällsekonomin försvinna. Del är genom ett slopande av underskottsavdragsmöjlighelerna som rättvisa kan uppnås, inte genom en utvidgning av desamma. Vpk förespråkar också en väsentlig förändring av denkommunala inkomstbeskattningen. Vi menar att en produktionsbeskallning skallinföras, sora till huvudsaklig del får ersätta den nuvarande kommunalskatten.Delta skulle medföra att de med låga och normala inkoraster också skulle kunnakomma i fråga när det gäller en minskning av det s. k. skattetrycket. Som dethittills varit har skattesänkningarna enbart gynnat höginkomsttagare: med vart förslag inte gynnas, då vi självfallet vill skärpaprogressiviieten för höginkomsttagarna. De borgerligas, och ävensocialdemokraternas, förslag har bara gällt statsskatten, och i dessafall finns det inte mycket plats för skattesänkningar för låg- ochmellanin-komsttagare. Där är det kommunalskatten som är den absolut överskuggandefaktorn. Att införa en produktionsbeskattning är också ennödvändighet . Tekniken, som i hög grad ersätter del mänskligaarbetet, beskattas inte tillnärmelsevis som detta och gynnas därför. Vissa inkomstskattefrågor/n. Vissa inkomstskattefrågor m. m. fortsätter,och beskattningsunderlaget för inkomstbeskattningen minskar . Dettafraragår inte minst om vi ser till utvecklingen i storbolagen, där tekniken iså hög utsträckning har tillåtits ersätta människan. Med ett sådant förslag som vpk har skissat skulle dessutomde nu stora ojämlikheterna mellan kommuner i olika delar av landet i stort settelimineras. Regeringens problem med skatleutjämningen skulle upphöra. Det är med dessa huvudingredienser som vpkvill dana ett nytt skattesystem, där rättvisa får råda och där legaltskatteundandragande försvåras. Vpk föreslår också att skaltereduktionen förfackföreningsavgifter skall höjas. beslutade en majoritet, mot deborgerliga partiernas vilja, alt införa rätt till skattereduktion förfackföreningsavgifter. De borgerliga fortsätter att agera mot denna för oss såsjälvklara rätt. De har för övrigt en reservation i denna fråga i betänkandet.Deras inställning är att de anställda inte skall få skattereduktion för sinafackliga avgifter, medan avdrag för arbetsgivaravgifter till och dess raedlerasförbund är helt i sin ordning. Det äri högsta grad inkonsekvent, men likväl typiskt. Ja, de borgerliga tycker 1. o.m. att viss skaltefrihet för kottplockning är riktigare och viktigare än alt deanställda får skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bestämmelserna kommer att innebära att skattereduktionmedges raed av den medlemsavgift som erlagls. Underlaget är dock maximerattill , varför reduktionen kan bli högst . Sedan beslutet fattades har fackföreningsavgiflerna höjtslika väl som priserna i övrigt i samhället. Prisökningen har varitca . Värdet av skattereduktionen har därför minskat realt sett, saratidigtsom de fackliga avgifterna har ökat. Vi föreslår därför att underlaget för skattereduktionenfr. 1987 höjs till , vilket innebär att högsta reduktionen kanbli . Vi föreslår också i en motion att det är dags för enhöjning av avdraget för underhållsbidrag. Vi föreslår all det nuvarandebeloppet höjs . Senast en justering ägde rum var 1978. Slutligen föreslår vpk att semeslerstöd utformas. Enutredning inom LO visade den krassa verklighet som mångalever i. Där redovisades att inte av de LO-anslutna inte haderåd att resa eller hyra fritidshus för sin semester. Alltså var raer än entredjedel av LO-medlemmarna av ekonomiska skäl hänvisade till att stanna hemma.Detta visar att det behövs mer än betald semesterttd för ett mycket stort antalmänniksor i detta s.k. välfärdsland för alt alla skall få möjlighet tillrekreaktion och stimulerande resor under semestern. Det är inte ett lägre skattetryck som gör detmöjligt med välfärd för alla medborgare i landet, men väl en omfördelning avdet nuvarande. Jag yrkarbifall till de reservationer där milt namn förekommer. 98JAN (): Välfärd är inte någonting som man bara får.Välfärd är någonting sora man skapar tillsammans med andra, och skatter är detpris vi betalarför att kunna bygga ett bra välfärdssamhälle, ell gott folkhem. skullebli ett sämre land all leva i om vi försökte anpassa vårt välfärdssystem efterutländska förebilder, exempelvis eller . var skatteutskottet i . Det var mycketintressant. Låt mig få beröra en av våra erfarenheter från del besöket. I har man nu fått ett stort politiskt problem av eni och för sig glädjande anledning. Det japanska folket blir nämligen äldre ochäldre. Japanerna har t.o. passerat svenskarna i genomsnittlig livslängd.Att människor blir friskare och lever är ju verkligen ell gotthälsotecken för ett samhälle. Men de japanska politiker som vi mötte såg inteodelat glada ul över denna utveckling. 1 finns det nämligen ingen allmänpension. Del skapar stora problem. De som jobbar i de stora företagen kan fåföretagspension . Det är ungefär en tredjedel av arbetsstyrkan.Men de andra får ingen pension ulan vidare. De får försöka teckna privatapensionsförsäkringar eller spara ihop ett kapital att ha på ålderns höst. Mångaförsöker skaffa sig en liten butik att dra sig fram med efter det alt de harlämnat det yrkesverksamma livet. Del skall sägas all åtskilliga klarar sigriktigt hyggligt. Men många, många får bekymmer därför all de inte har pensionenordnad. Framför allt är det ensamslående kvinnor som får stora problem när deblir äldre. Det går helt enkelt inte all försäkra sig till den pensionstrygghetoch det efterlevandeskydd som folkpension och ger i . Det blirdyrare och sämre. Det kan verka tilltalande att få bo i ett lågskalleland.Man har mer pengar i plånboken när månaden börjar. Men efter hand som dagarnagår får man punga ut med privata försäkringspremier, sjukvårdskostnader ochandra avgifter, och när månaden är slut är del inte så fett i plånboken,eftersom man fått betala så många avgifter. De privata avgiftssystemen är ofta,djupt orättvisa och mycket ineffektiva. Vi skall naturligtvis med öppna ögon se att höga ocholämpligt utformade skatter kan medföra effektivitetsförluster. Höga skallerkan medföra vad ekonomerna kallar friktion. Men gå till länder som finansierarstora delar av sjukvård, skolor och liknande välfärd med avgifter! Vad deslipper undan i form av skattebörda och skattefriktion får de dyrt betala iavgifisbörda och avgiftsfrikiion. Att finansiera stora delar av välfärden medprivata sjukförsäkringar, skolavgifter och försäkringspremier leder till storaeffektivitetsförluster, och de som hamnar utanför de privataförsäkringssystemen drabbas ofta av svåra välfärdsförluster. Sätter vi det svenska systemet att finansiera välfärden irelation till del samlade skatte- och avgiftssystemet i lågskatteländerna,framstår vårt system utan tvivel som effektivare och rättvisare. Skattefrågan har här tidigare ljudit i fyraolika tonarter. vill avskaffa underskottsavdragen, och BoLundgren vill öka avdragsrälten. går till angrepp motgrundavdraget medan försvarar det och tycker att det behövs iskattesystemet. Av 32 borgerliga reservationer är det bara 6 som ärgemensamma. I de 26 övriga reservationerna drar de borgerliga partierna åtolika håll. Skalteut-skottets betänkande blir därför en ny illustration till enstark borgerlig Vissa inkomstskattefrågor m. in. Vissa inkomstskattefrågor m. tn. splittring.Nu behöver det i och för sig inte vara sä myckel all beklaga.