prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad är detta? hyllar den norska regeringen, enarbetarregering som har vidtagit åtgärder som fått de norska sjömännen attprotestera högljutt. Vad de svenska sjömännen befarar är att liknandeåtgärder skulle kunna verkställas här i , därför att den svenskaredareföreningen redan har anmält önskemål hos den om en liknandepolitik här i , Jag skulle vilja passa på att pressa pådet här. Kan det verkligen vara så att och densvenska regeringen har sådana planer? Det vore väldigt bra med ett klartbesked. Vpk har ett sjöfartspolitiskt program. I det ingår sedanflera år, när vi har tagit upp förslag här i kammaren och diskuteratsjöfartspolitiken, ett slags rekonstmering av handelsflottan och närsjöfarten.Vi vet genom kontakter med att det är vad andraländer också gör, just därför att länder som säljer ut sin handelsflotta, såsom har skett, kommer i ett alldeles katastrofalt läge i händelse av kris ellerkrig. Det begriper ju var och en. Den låt-gå-politik som står förär inte vpk:s linje. Eftersom de frågor som tas upp i trafikutskottetsbetänkande hör samman med budgetpropositionens avsnitt om sjöfart så vill jagpassa på att ställa några ytterligare raka frågor till trafikutskottetsföreträdare om regeringens låt-gå-politik. Som har de flesta partier, dvs. alla utom vpk, fakfiskt underlåtit att ställakrav sonr skulle kunna gå i rätt riktning. Missnöjet hos det svenska sjöfolket mot regeringenslikgiltighet för sjöfarten är mycket utbrett. Detta gäller oavsett partitillhörighet -jag känner såväl socialdemokrater som vpk-medlemmar och partilösa bland de fackligt aktiva. Minskningen av handelsflottan är katastrofal. Kommunikafionsmi nistern konstaterar lakoniskt i budgetpropositionen att riksda- 90 gens och regeringens insatserhittills "endast bidragit till att bromsa upp minskningen".Vidare säger han att "allt tyder på att nedgången kommer attminska". Jag vill fråga , som i likhet medpartibrodern tillhört den arbetsgrupp som utarbetat ett förslag tillsjöfartspolitiskt program inom det socialdemokratiska partiet, vart förslagettog vägen, SAP:s sjöfartspolitiska grupp lade fram sitt programförslag redan den15 , Är gruppen totalt överkörd av regeringen? Varför är det så tystom ert ganska gedigna arbete? Känner över huvud taget till vadsom försiggår på i denna för landet så viktigafråga? Kommunikationsministern har utlovat en stor öppenhet kringdet trafikpolitiska arbete som bedrivs på departementet. En referensgrupp medparlamentariker från samtliga riksdagspartier kommer att tillsättas. Men ännuhar inget skett. Jag förutsätter ändå att får sådan informationfrån sina partibröder på departementet när det gäller hans eget ämne -sjöfarten - att han kan tala om i fall det blir ett sjöfartspolitisktregeringsförslag i vår eller inte. Handelsflottans situation, lär enligt bil, 8 till budgetpropositionenfrån , vara "föremål för en utvärdering inomregeringskansliet". Exakt så står det. År det så att regeringen heltunderkänner alla de förslag som tillsammans med SAP:s sjöfolk.Sjöfolksförbundets ordförande m,fl, presenterade ? Jagvet att sjöfolket, oavsett vilket parti de tillhör och oavsett om de intetillhör något parti, i god fid före sin kongress vill veta omregeringen är helt oförmögen att ingripa. har för sin transportförsörjningblivit alltmer beroende av fartyg med främmande flagg. Det är alltså dettaförhållande som och andra vill förstärka och förvärra. Urberedskapspolifisk synpunkt är detta riiycket allvarligt, och det har vpk tagitupp fidigare här i kammaren. Vad tror kommer att hända i en kris- ellerkrigssituation då i enlighet med sin utrikespolitiska linje skallförhålla sig neutralt? Redan i närsjöfartsutredningens betänkande dåläget var mindre katastrofalt än konstateras att "starka skäl talarför att vi nu nått en gräns, under vilken totalförsvarets behov icke längre kanpå ett rimligt sätt tillfredsställas", I och förslag tillsjöfartspolitiskt program med s-stämpel, sägs bl, a,: "är transporttekniskt en ö och beroende avsjöfrakter till och från landet. Det är således både ett industristrategisktintresse och ett rent beredskapsintresse att bibehålla en svensk handelsflottaav ett visst utseende. konstaterade att den svenskahandelsflottan nått en sådan nivå och fått en sådan sammansättning att vi påflera punkter inte skulle kunna uppfylla våra beredskapsmål. Därefter har lägetytterligare försämrats framför allt beträffande kusttonnaget," känner naturligtvis igen detta, eftersomhan själv har varit med att författa det. Jag tar upp det här för att det skallhamna i protokollet, så att andra kan se att åtminstone någon tar upp vad endel socialdemokrater Sjöfarten m. m. Sjöfarten i/i. t/i. faktiskthar föreslagit i rätt riktning. I ert programförslag som, såvitt jag förstår, t. o.m. varbeställt av regeringen, betonas också att det är av strategiskt intresse att haen varvskapacitet som kan klara upprätthållandet av en egen flotta och attdetta särskilt gäller närsjöfarten. Det behövs varv runt kusterna för att klaralöpande reparationer, ombyggnader, förbättringar och nybyggnation så att landetskall kunna hålla en modern kustflotta. Upprikfigt sagt begriper jag mindre ochmindre av den märkliga stillsamhet och lojalitet som vissa socialdemokratiskariksdagsledamöter visar gentemot regeringens svek. Varför, ,kan inte lojaliteten i något fall gälla de egna partikamraterna iSjöfolksförbundet, eller sjöfolket över huvud taget, som tvingas se hurförbundets medlemmar ständigt får stryk av bekvämlighetsflaggande fartyg ochklippens män som spelar med fartyg och redarverksamhet som om de vore frimärkeneller jubileumstallrikar? Jag kan inte säga något medan arbetet pågår, sade statssekreterarenUlf , när tidningen intervjuade honom - denne mäktige man ikommunikationsdepartementet, enligt sjöfolkets förbundstidning. Även om är mindre mäktig, kan man kanskehoppas på ett något rejälare svar, med tanke på det arbete han har lagt ner föratt för socialdemokraternas räkning utreda den svenska sjöfarten. Regeringen är ju mer akfiv på andra områden. vill mandriva igenom förslaget att göra till ett affärsdrivande verk.Här har man självfallet de borgerliga partiernas stora stöd. Allt som kan görasunder beteckningen effektivisering- för att, som det heter från departementetoch i trafikutskottets betänkande, ta sikte på ekonomiska mål och servicemål istället för styrning genom anvisande av medel - passerar på löpande band genomdenna riksdagsförsamling. Med borgerligt liberala fraser glider densocialdemokratiska regeringen allt längre högerut. Men när det gäller att taett verkligt grepp för att rädda från en sjöfartspolitisk kollaps, dåhar man inget att säga. Vpk insåg att det finns ett samband mellan denaffärsmässiga och privatkapitalistiska trend som skall styra in sjöfartsverketpå nya principer och den njugghet som bl, a. redan börjat drabba lotsplatserna,vilket tog upp här tidigare. Min partikamrat kommer att ta upp denna fråga i ett särskilt anförande . Jag villändå redan nu yrka bifall till reservationen 2 om lotsningsverksamheten vidLandsorts, och Hölicks lotsplatser. Eftersom trafikutskottetredan vid behandlingen av nya inriktning, direkt efterutskottets majoritetsbeslut om att göra verket till ett affärsdrivande verk,konstaterade att det nu inte längre var sak att lägga sig i bemanningsfrågornavid olika lotsstationer, står det klart att "effektivise-ringen" inteminst handlar om personalminskningar också . Det anser vpk vara enhelt felaktig linje. Vi vill inte göra till etf affärsdrivandeverk, och därför har vi också reserverat oss i utskottet. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 1. Jag vill avsluta med ett avsnitt ur förbunds program som presenterades . Det är ingentillfällighet, eftersom de har kongress snart, vilket jag nämnde. "tjänstemän har med byråkratiskt nituppfyllt statens krav på besparingsåtgärder, sanktionerat åtgärder som inverkatmenligt på sjösäkerheten, arbetarskyddet och den psykosociala situationen förbesättningarna," Jag är övertygad om att regeringens ochtrafikutskotfsmajoritetens förslag om att göra till ettaffärsverk kommer att förstärka det förhållande som beskrivs i citatet. Detkommer att leda till ett ansvarslöst bollande med viktiga krav mellansjöfartsverket och , såsom ständigt sker när det gäller SJ ochupprätthållandet av olika bandelar. Vpk anser att det är otillständigt attkonjunkturanpassa så viktiga samhällsfunktioner som sjösäkerheten. 129 () replik; lyssnar något illa, vill jagpåstå. Jag har inte sagt någonting om att vi hyllar det norska förslaget. Jaghar sagt att det pågår en uppfriskande debatt i dessa frågor i , och dethälsar vi med tillfredsställelse. Jag vet inte, men det kanske , om den norska regeringen redan har fattat beslut på detta område. Jagkänner inte till det. Men att det har pågått och pågår en sjöfartspolitiskdebatt i är helt klart. Den norska handelsflottan, precis som vår, är i kris. Dennorska regeringen har tagit initiativ till att arbeta fram förslag till olikainsatser för att lösa krisen. Det tycker jag bådar gott. Det skulle varaviktigt och riktigt att vi i också fick en mer omfattande debatt om hurvi löser våra problem. Om det kommer bra initiativ, , skall vi inteklandra den norska regeringen för det, om det dessutom visar sig att förslagengår i samma riktning som vi skulle vilja ha det. Att förslagen kommer från ensocialdemokrafisk regering i gör inte det hela sämre. Så tycker jag attvi skall se på de problem som vi nu diskuterar. Sedan till vpk:s förslag när det gäller sjöfartspolitiken.Ni vill socialisera sjöfartsnäringen. Enligt vår uppfattning och våra liberalavärderingar löser det inga problem. Men om vi väljer socialiseringslinjenkommer undergången för svensk sjöfart allt närmare, 130 (vpk) replik: tycks tro att det räcker med enuppfriskande debatt för att rädda den svenska handelsflottan. Jag lovar i såfall, , att jag skall fortsätta att dra mitt strå till stacken.Annars är det faktiskt min uppfattning att det inte räcker med att baradebattera. Vi efterlyser konkret politik, men regeringen har underlåtit att enskomma med ett förslag till ett sjöfartspolitiskt program, vet viinte ens om regeringen kommer att lägga fram en proposition i vår- eventuelltheter det bara. Jag måste höra med : Om det inte räcker meden uppfriskande debatt, hur ser och på det som dennorska s. k. arbetarregeringen håller på att driva igenom? Det som är bra förredarna i eller redarna i kanske är rent katastrofalt för sjöfolket.Den bekvämlighetsflaggning och utflaggning som redan finns har ju varitförödande för arbetarna ombord, för dem som gjort det verkliga jobbet. Skall vifortsätta att ha en sådan politik? Det är helt klart en ren högerpolitik, därklippens män kan fortsätta att kamma in pengar. År det så vill hadet, undrar jag om den svenska socialdemokratiska regeringen och BirgerRosqvist utan vidare kan ansluta sig till den uppfattningen. Ge ett klartbesked, ! 131 () replik: I en demokrati för man helst först enuppfriskande debatt, och sedan går man till beslut. Jag hoppas att ViolaClaesson och jag åtminstone på det området kan vara överens. Jag efterlysertill att börja med en stimulerande debatt, så att vi sedan kan formuleraförslag som leder till beslut i konkreta frågor. Det som är bra för redarna ärockså bra för sjöfartsnäringen i , det är vi helt övertygade om, 132 (): När trafikutskottet började behandla motioneroch annat i anslutning till den avdelning i budgetpropositionen som kallasSjöfart, kom vi överens om i utskottet att de motioner som hade väckts omsjöfartspolitiken och dess inriktning i skulle vi lägga åt sidan ochbehandla i anslutning till den i budgetpropositionen aviserade propositionen omsjöfartspolitiken. Dagens betänkande handlar av den anledningen inte omsjöfartspolitiken, utan den handlar helt och hållet om det som anges underSjöfart i budgetpropositionen vad gäller kostnader och anslag. Det är alltsådetta som vi skall behandla. Men till min förvåning har den största delen avden debatt som förts här upptagits av just sjöfartspolitiska frågor. Det är jubra att man är ute och tar debatten redan innan propositionen är framlagdoch innan motionerna blivit behandlade. Men jag kan inte undertrycka minuppfattning att detta är en litet felaktig handläggning. Jag skall behandla budgetpropositionen och det som finnsom sjöfart där. Men när jag ser , som med så stor emfas talar omett sjöfartspolitiskt program som jag varit med om att skissera och skriva,vill jag säga till henne; Detta program och det vi föreslog där finns med i debedömningar som ligger i departementets prövning inför ett nytt sjöfartspoli-fisktprogram. Men det är bara att konstatera att utvecklingen - eller vad vi skallkalla det, för det är ju mer en avveckling på sjöfartens område - sker såsnabbt att kanske en del av det vi föreslog inte är aktuelltlängre. Det beror inte på att det har blivit någon försening utan på attsituationen har ändrats. Den överkapacitet inom sjöfartsnäringen som vi kannotera har fått förödande konsekvenser för alla traditionella sjöfartsländer,och problemen är stora på alla håll. Vi vet att den svenska handelssjöfartenoch handelsflottan har minskat katastrofalt i storlek och omfattning. Låt mig redan från början i detta sammanhang nämna någotsom finns i vårt betänkande. Det är det temporära stödet till rederinäringen,som vi införde 1982. Det har inneburit att svensk sjöfartsnäring har tillförts-eller sluppit betala - 591 milj. kr. Det är det belopp som utbetalats hitfills.Men i budgetpropositionenkonstateras att denna åtgärd haft begränsad effekt. Vi har inte hört någrainvändningar mot det här stödet annat än från moderat håll, men det är avandra, principiella skäl som varit emot det. Vi ser att det ibudgetpropositionen noteras att denna kraftiga satsning haft begränsad effekt.Vi vet visserligen inte hur situationen hade varit varit om inte detta stödhade funnits, men vi vet att situationen är mycket bekymmersam. huvuduppgift är att skapa sådanabetingelser för sjöfarten i svenska farvatten att den kan bedrivas i säkra ocheffektiva former. skall även verka för att säkerheten ombord påsvenska fartyg är fillfredsställande oberoende av vilket farvatten man befinnersig i. Detta tar utskottet upp i inledningen till betänkandet. Man har funnit att verksamhet också kandrivas i affärsverkets form. I och med förslagen i årets budgetproposition fårsjöfartsverket möjlighet att handla på ett mera affärsmässigt sätt, utan attdet går ut över säkerheten. Jag kan inte se varför det skulle försämra sjöfartsverketsuppgifter att främja säkerheten och ha hand om tillsynen över fartyg. När detgäller luftfarten har man denna inriktning. Man har ett marknadsmässigtagerande. Det är en förutsättning för att man bl, a, skall kunna mötaefterfrågan. Det är därför anslagsmedlen har försvunnit såsom normalfinansieringskälla. Man får i stället finansiera med egna medel, vilket nugäller här för . Säkerheten kommer inte att bli eftersatt av det skälet.Har man fill myndighetsuppgift att se till säkerheten får det väl förutsättasatt man inte prutar på den uppgiften. Det är en vikfig sak för verket somsådant. Det har sagts en del om de indragningar som sjöfartsverketföreslår på vissa håll. Vilket verk det än gäller och vilken verksamhet man änhåller på med, så måste verksamheten anpassas efter den efterfrågan som finns.Sjöfarten vid våra kuster och den svenska handelsflottans verksamhet harminskat. Färjesjöfarten har tagit över en stor del. Den trafikerar vissabestämda hamnar och går fram och tillbaka. Den kräver inte så stora insatserfrån sida, och ännu mindre från lotsväsendets sida. Sjöfarten bedrivs numera med mycket större fartyg, som harmycket större tonnage, vilket innebär att antalet fartyg har minskat imotsvarande grad. Det har en väsentlig betydelse i detta sammanhang. När man finner att efterfrågan på verkets tjänster harminskat kan man väl inte begära att utbudet av tjänster skall vara oförändrat?Med en viss förvåning har jag läst en del av de inlämnade motionerna somhandlar om just detta, Samfidigt säger man att man värnar och slår vakt omsjöfarten och att den inte får belastas med några extra kostnader, I ett parmotioner står att man skall återuppta verksamheten vid Hölicks lotsplats. Vadmenar ni med att man i skall besluta om att återupptalotsningsverksamheten på vissa platser? Vi kan inte föreskriva i att båtarna nu skallköra hit eller dit och ta lots, därför att vi har bestämt att verksamhetenskall förbli oförändrad. Om man har haft 400-500 lotsningar ochdet går ner till ett femtiotal, skall det då fortsättningsvis sitta 8-10 manoch rulla tummarna och vänta på att det skall komma en båt? Jag är övertygad omatt den Prot.1986/87:105 9apriri987 t/i. Sjöfarten m. m. kvalificeradearbetskraft som det gäller inte vill ha det på det sättet. Den föredrar istället att utföra ett rejält arbete och lotsa i tillräckligt stor omfattningför att kunna bibehålla sin kompefens. och tog upp Landsortoch . Vi har där en handläggningsordning för indragning av tjänsteroch minskning av bemanning. ironiserade litet grand överhur det gick till. Vi har ändock en förordning som man tillämpar i dettasammanhang. En myndighet som vill minska personal med direkt betydelseför tillsyn och övervakning av en viss kuststräcka skall inhämta yttrande frånlänsstyrelsen över denna åtgärd. skall låta andra myndigheter somkan tänkas bli påverkade av åtgärden yttra sig och bedöma hur åtgärden påverkaranspråk på bemanning som skilda samhällsintressen kan ställa. Om det skullevisa sig att indragningen väsentligt påverkar förhållandena och ger förändringarskall skyndsamt, sägs det, utreda följderna av åtgärden och låtaen rad instanser yttra sig. Det gäller berörda statliga myndigheter, kommuneroch organisationer. Finner då att det är angeläget med fortsattbemanning, skall också föreslå hur huvudmannaskap, organisation,finansiering och kostnadsfördelning skall kunna ordnas. Skulle myndigheten,dvs, här , trots eventuella invändningar vilja genomföra sinföreslagna personalinskränkning, då skall frågan av myndigheten hänskjutas tillregeringen för prövning. Den förordning som jag här har redogjort för hartillämpats när det gäller planerade inskränkningar vid Landsort ochSvartklubben, Vad gäller det i det här fallet? Ja, det gäller indragningav lots- och båtpersonal i viss utsträckning. Det skulle få konsekvenser somegentligen inte hör hemma hos . Man menar att sjöfartsverketskall se till att kusten och skärgården hålls levande och det ena med detandra, men det är sjöfarten som får betala detta. Hur många tjänster är det fråga om på Landsort? Jag harfått uppgiften från viakommunikationsdepartementet att 24 personer har verksamhet påLandsort, Därtill kommer fem lotsar som har tjänstgöring där men som så attsäga ambulerar - de bor på annat håll. Av alla dessa gäller det en minskningmed två personer - det är två personer som skall tas bort från Landsort, Påsikt kan det bli fyra. Det är vad frågan gäller. Jag har läst en motion där detstod att det var fråga om 36 tjänster och att det bara skulle bli 13 kvar. Jagvet inte var de uppgifterna kommer ifrån, men jag har här redovisat de faktiskauppgifter som lämnats av . Ponera, , att inteskall göra några indragningar utan behålla all personal som man inte hararbetsuppgifter för. talade ju så varmt för sjöfarten,att man inte skall belasta den med extra kostnader. skall gåihop, intäkter och kostnader skall något så när balansera. Men samtidigtinnebär ju förslag att sjöfarten får betala - ochdessutom med rätt stora pengar - för en hel rad tjänster som man inte använder.Det kan ju inte gagna sjöfarten att handskas med dessa frågor på det sättet. Vi fåracceptera vissa indragningar och viss anpassning av verksamhetprecis som vi får acceptera motsvarande åtgärder på alla andra områden. Det ären procedur som har pågått längs hela vår kust, och det är en följd avrationaliseringar som i sin tur är orsakade av ändrad struktur på sjöfarten. tog också upp frågan om isbrytningenoch kostnaderna för den. Hon sade att hon ställt frågor härom . Jaghar delvis svarat med några motfrågor. Ni vill ju läggapå sjöfarten andra kostnader genom att ni motsätterer alla rationaliseringar.Jag tänker inte lyda anmaning att inte gå in på hur nihar feltolkat frågan om isbrytningen, även om jag själv har varit med ochförsökt att förklara den här frågan för er i annat sammanhang och försökt rättatill era misstag. Ni säger att ni stred mot avgifterna förisbrytning. Ni hade då tydligen för er att avgiften för isbrytning och avgiftenöver huvud taget hade med regionalpolitik att göra och att den skulle försämramöjligheterna för näringslivet i . På något sätt hade ni fått för eratt avgifterna för isbrytningen drabbade näringslivet i . Kostnaderna för isbrytning slås ut på all sjöfart iSverige, Om en båt går på , , , eller Liileåså är det precis samma avgifter, utslagna året runt för att finansiera denkostnad som infördes för isbryteriet. Det har inte på något sätt mermed att göra än med något annat. ni har engagerat er så mycket i detta med isbrytningoch har anmärkningar mot att avgiften införts, kunde ni väl under det år somhar gått innan ni satte er att skriva motioner igen åtminstone ha lärt er vaddet handlar om! Detta är inget regionalpolifiskt pålägg, utan regeringen harbeslutat att kapitalkostnaderna - kapaciteten kallar man det - skall betalas avsjöfarten. Däremot står staten för driftkostnaderna. Detta är enstatsfinansiell fråga. Det är för att minska budgetunderskott och annat somdetta har kommit till. Och hur budgetunderskotten uppkommit brukar man tala omnär finansutskottets talesmän står i talarstolen, så det behöver inte jagredogöra för. Jag tror jag har berört de reservationer somfinns i detta betänkande. Jag vill nog säga att en del av det som har framförtsfrån både och vpk om möjligheter att rationalisera, somde vill säga nej till, inte gagnar den sjöfart som de talat så varmt för iinledningen fill anförandena om en positiv sjöfartspolitik. Man måste hamöjlighet att rationalisera och även titta på kostnadssidan inom . Med detta,herr falman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Sjöfarten /n. 133VIOLA (vpk) replik; är inte riktigt nöjd med attdet finns några talare som har velat diskutera sjöfarten ur ett vidareperspektiv än vad som finns med i betänkandet. Jag försökte faktiskt förklaravarför det finns anledning att ta upp mer än frågan om sjöfartsverketskonstruktion och funktion och det som finns med i betänkandet. Det beror ju påatt vi ännu inte vet om det kommer något regeringsförslag om sjöfartspolitikenöver huvud taget i vår. Jag uppfattade inte inlägg som ettsvar på den frågan. Det här är fortfarande oklart, och jag vill gärna ha ettklart besked. 7 protokoll 1986/87:105-106 Sjöfarten m. m. På frågan om vart det program om sjöfartspolitikensframtid som har varit med och författat här tagit vägen och vadsom har hänt med det säger att detta finns med i de bedömningarsom övervägs inom . Jag förutsätter att det då handlarom trafik- och transportpolitiken inför 1990-talet, och där har vi ännu intefått någon insyn. Men det är ju detta program skrevs! Sedan hänvisade - och det var ju ettvikfigt erkännande -till att avvecklingen av den svenska handelsflottan sker såsnabbt att detta program är aktuellt. Men det kommer man ju alltidatt säga, om man struntar i att ta fasta på de förslag som finns. Hade manbörjat att titta på en del av de mycket goda förslag som fannsoch som också överensstämmer med dem vpk har presenterat hade det redan kunnatske någonting. Det är detta jag menar är en låt-gå-politik, som baragynnar dem som har gjort stora klipp och dem som vill ha ett öppetinternationellt register i , precis som man nu håller på att genomföra iNorge och som missgynnar det sjöfolk som har samarbetat med iarbetet på ett programförslag. Detta tycker jag är ganska märkligt.