prot · GA0983 · 1986-12-31 00:00:00 — Den fråga som diskuteras här gäller ett antalstrategiska metaller, och det är min bedömning att den frågan mindre gäller detotala kvantiteterna i landet än vem som skall ha ansvaret under fredstid föratt de lager finns som behövs för att tillverkningen inom stålindustrin, som istor utsträckning använder dessa metaller, kan fortgå. Det förslag som har lagts fram i samband medförsvarsöverenskommelsen ändrar inte bilden. Vad som inträffar är att deföretag för vilka dessa metaller framstår såsom nödvändiga i eget intresse fårbygga upp de lager som de bedömer erforderliga för att möta de fredskriser somkan inträffa. Om en del av dessa lager ligger kvar inom den statliga sektorn,finns det anledning att tro att företagen räknar med dem också och alltså tarhänsyn till dessa lager när de bedömer sitt behov av resterande lager avstrategiska metaller. Därför tror jag inte beredskapen i något väsentligtavseende förändras genom det beslut som har blivit en följd avförsvarsöverenskommelsen. 13 (); Jag blir litet förvånad när sägeratt mål när det gäller Sydafrikapolitiken är allomfattandesanktioner. Jag har fått intrycket att det bara ärmoderata samlingspartiet som står kvar vid den gamla svenska Undénlinjen, sominnebär att sådana här beslut skall fattas i . säger att trovärdigheten i svenskSydafrikapolitik lider något av att lagren säljs ut just när de kanske bästbehövs. Jag vill hellre fråga hur det blir med trovärdigheten i svensksäkerhetspolitik när vi i beter oss på detta sätt. Regeringen ärtydligen i färd med att införa en Om beredskapslagringen av strategiska metaller Prot;1986/87:83 Om beredskapslagringen av strategiska metaller Sydafrikapolitik,som gör det oerhört trassligt att säkerställa tillgång till dessa metaller. Denredogörelse som statsrådet gav för hur man i en kris-ellerkrigssituation skulle kunna finna alternativa vägar att komma över dessametaller låter så pass komplicerad att förslaget bör sättas i sjön för enundersökning av om det fungerar, innan en utförsäljning av dessa lager användstill att finansiera ett försvarsbeslut. Även om det är företagen och inte någon statlig myndighetsom skall se till att det finns lager, måste metallerna köpas någonstans. Detkänns då litet obehagligt om är det land där är tvungetatt hämta dessa metaller i fortsättningen. 14 PAR (): Lät mig först säga till attdet är viktigt att vara klar över att ett ställningstagande för att ,i likhet med våra nordiska grannländer, skall vidta en bojkott mot Sydafrikainte innebär att vi släpper arbetet för allomfattande sanktioner beslutade iFN;s säkerhetsråd. Det är grunden för min argumentation, dvs. att vi måsteförbereda oss inte bara för hur vi skall hantera försörjningen med sådana härmetaller på grund av den svenska bojkotten utan också för hur vi skall göra omdet som vi eftersträvar lyckas, nämligen en allomfattande bojkott motSydafrika. Jag tycker att hade ett något egendomligt sättatt uttrycka sig; jag vet inte om det var helt avsiktligt. Han sade att detviktiga kanske inte är hur stora våra lager är, utan vem som har ansvaret föratt det finns lager i . Av det får man intrycket att om vi står därtomhänta den dag vi behöver dessa lager gör det inte så mycket, bara vi vet vemsom är ansvarig för att vi är tomhänta. tror jag inte att det var riktigt såHädar menade. Men det avslöjar att vad det i grund och botten handlar omfaktiskt är om vi har de metaller vi behöver den dag vi behöver dem, eller omvi inte har dem. Man kan, som socialdemokrater ochfolkpartister gör, säga att vi lägger ansvaret på näringslivet. Självklartskall näringslivet ta sitt ansvar, men visst är det litet egendomligt attstaten i ett läge där vi trappar upp vår politik mot - och det hoppasjag att vi skall fortsätta att göra - minskar sitt åtagande för att klaraförsörjningen av strategiska metaller. Det åtagande som man har tagitpå sig, och som man fidigare har ansett rimligt och nödvändigt att staten skallta på sig när det gäller denna metallförsörjning, passar man på att minskasamtidigt som åtgärderna mot trappas upp. Det tycker jag är ologisktoch svårbegripligt. Jag tycker, som sagt var, inte att det är riktigt bra förtrovärdigheten i vår Sydafrikapolitik. 15HÄDAR (): . Om det beroddepå att jag uttryckte mig otydligt, får jag be honom och kammaren om ursäkt. Det jag ville säga var att det viktiga är att dessastrategiska metaller finns i landet. Om staten har ett ansvar för visslagerhållning, utgår jag från att företagen räknar med att de lagren skallkunna disponeras av dem i händelse av att behov uppkommer. Därigenom håller detillbaka sina egna lager. Om staten är beredd att avveckla sin del avlagerhållningen - självfallet efter samtal ochsamråd - får vi utgå från att de företag som är berörda bygger upp sina lager,så att de totala lagren förblir minst oförändrade. Det är den utgångspunktenjag har. hoppas jag att jag har uttryckt mig sä att ochkammaren i övrigt förstår vad jag avser. Till vill jag säga att folkpartietsuppfattning i Sydafrikafrågan är att skall visa vägen för andra länder.Vår ambition och vår förhoppning är att andra länder skall följa den linje vihar varit med om att dra upp för sanktioner mot . Vi är mycketmedvetna om att den ekonomiska effekten för av de svenska ochnordiska sanktionerna är mycket begränsad. Det är först när andra länder sluterupp på samma linje som sanktionerna kan få den ekonomiska och politiska effektsom vi eftersträvar. Om heredskapslag-ringen av strategiska metaller Talmannen anmälde att AnitaBråkenhielm anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Jag tror att det ärviktigt att komma ihåg att bakgrunden till regeringens förslag iförslagspropositionen är att såväl kommerskollegium som ÖCB och andra haruttalat att beredskapslagren inte är nödvändiga. Dessa instanser tycker att mansuccessivt kan avveckla den lagring som i praktikenhandlar . Därmed får företagen rådrum. Parallellt med detta skalldet ske en uppbyggnad av lagren av strategiska metaller inom företagen. Dettycker jag inte ifrågasätter trovärdigheten av vår Sydafrikapolitik. Talmannen anmälde att anhållit att antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:76 fill lagutskottet 6 §Anmäldes och bordlades 1986/87:87Statens vattenfallsverk 1986/87:92Ny inriktning och organisation av framtidsstudieverksamheten m.m. 1986/87:95 Totalförsvarets fortsatta utveckling1986/87:97 De centrala museernas uppgifter och ansvar 1986/87:98Investeringsgarantier 1986/87:99 Ledning av den statliga förvaltningen1986/87:108 Förslag till anslagsberäkning för /88 för Riksradiosprogramverksamhet för utlandet m.m. Prot.1986/87:83 7 § Meddelande om frågor , , , . r , Meddelades att följande frågor framställts 1986/87:414 av () tillkommunikationsministern om godstrafiken på : Enligt beslut skallgodstrafiken på , delen Filip-stad-Lesjöfors, vara kvar. Underdenna vinter har SJ temporärt lagt ner godstrafiken och därmed inte plogatbanvallen ren från snö. Denna temporära nedläggning skulle bestå fram till den1 april i är. har SJ meddelat att man inte tänker påbörja godstrafiken efterovannämnda datum. Jag vill därför fråga om statsrådetavser att vidta någon åtgärd så att godstrafiken återupptas? 1986/87:415 av () tillutbildningsministern om ansvaret för omvårdnadsforskningen: I den forskningspolifiskapropositionen konstateras att omvårdnadsforskningen generellt sett har en svagställning. Avgörande är sannolikt att omvårdnadsforskningen saknar plattforminom den statliga högskolan. Landsfingen bedriver visserligen utvecklingsarbetemen har enligt statsmakternas beslut inget primärt ansvar för forskning ochforskarutbildning. I forskningspropositionen framhåller regeringen som sinuppfattning att det ankommer på sjukvårdshuvudmännen att satsa mer resurser påatt utveckla omvårdnaden. Mot denbakgrunden frågar jag utbildningsministern; Avser regeringen att avhända statenansvaret för omvårdnadsforskningens utveckling? 1986/87:416 av (vpk) tillkommunikationsministern om biljettpriserna på SJ:s bussar: Forsmo-Hoting-banans persontrafikblev nedlagd och ersattes av landsvägsbuss. Enligt avtal med SJ hartågbiljettpris gällt för busstrafiken. Forsmo-Hoting-banan räknades somprisbildande väg även efter det att persontrafiken överförts tilllandsvägsbuss. SJ har i ett avtalsförslag initierat förändringar sominnebär fördyrade resor för i stort sett alla resenärer. Vad tänker kommunikationsministerngöra för att upprätthålla transportrådets och regeringens uppfattning ombiljettpriserna? 1986/87:417av () till försvarsministern om den inhemskaammoniakproduktionen; () har tidigare lämnat investeringsbidrag till enda ammoniakfabriksom finns i och ägs av . Företaget har , under hänvisning till ökade kostnader,överlagt med ÖCB om den fortsatta verksamheten och fullföljandet av gällandeavtal. ÖCB har därvid accepterat att fabriken avvecklasinnevarande år. Man hänvisar till förändrade bedömningar avberedskapsförsörjningen i den träffade försvarsuppgörelsen. Eftersom det inte synes varaförenligt med en god beredskap att svensk ammoniakproduktion upphör och Sverigedärigenom blir hänvisat till import av ammoniak för bl. a. kruttillverkning,plastprodukfion och kväveförsörjning, vill jag fråga försvarsministern om detredovisade förhållandet ger anledning till något ingripande från regeringenssida? 1986/87:418 av () til) socialministernom de statliga insatserna mot aids: Aids-epidemin är i stortsett koncentrerad till storstadsregionerna. Där går därför också den viktigastefrontlinjen i kampen mot smittan. För att stimulera insatser istorstadsregionerna har anslagit 25 milj.kr. Ett motsvarande anslag om 25 miljoner för kommer ocksåatt beviljas. Från sida har vi utgått från att dennasärskilda satsning på storstadsregionerna måste bestå. Iinterpellationsdebatten frågade jag socialministern om hon deladedenna uppfattning. Något klart besked gavs emellerfid inte. Att från statens sida minska anslaget till aids-bekämpningmed 50 milj. kr. från fill kan interimligen vara en klok politik. För att få fart på de ännu otillräckligainsatserna i storstadsregionerna är det tvärtom angeläget att det inte rådernågon oklarhet om att resurser kommer att finnas tillgängliga även underkommande år. Jag vill därför fråga socialministern: År det regeringens uppfattning attde statliga anslagen för aids-insatser bör bli lägre än vad de är för1987? 1986/87:419 av () tillarbetsmarknadsministern om avvecklingen av AMS egenregiverksamhet; Inom ramen för desysselsättningsskapande åtgärderna svarade AMS tidigare i egen regi förberedskapsarbeten för en betydande grupp människor som av olika skäl stodutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Denna verksamhet upphörde . Det är främst äldre och personer med socialmedicinska handikapp somnu mister sina jobb. Från sida konstaterade vi vid riksdagensbehandling av detta förslag att det var tveksamt om glesbygdskommuner medansträngd ekonomi själva kunde ta Av pressuppgifter framgår att det blir svårt att lösaproblemen för de personer som sagts upp i framför allt ochVästerbotten. Från fackligt häll har också påtalats att AMS tar alldeles förlätt på uppgiften att lösa problemen för, framför allt, den äldre arbetskraftsom friställs. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag frågaarbetsmarknadsministern; Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att tillräcklig hänsyn tas till friställda människor vid,avvecklingenav egenregiverksamheten?, 1986/87:420 av () till statsrådet om för äldre; En bra och trygg ålderdomar enrättighet som vi med kraft måste slå vakt om. De äldre har rätt till välfärd,livskvalitet och integritet. Mot den bakgrunden är det alarmerande attkvaliteten i servicen till de äldre påstås ha blivit försämrad. En utredningpåstår att betydande resurser i går till annat än service till de gamla.Alldeles oberoende av dessa uppgifter måste ett effektiviserings- ochutvecklingsarbete kring bedrivas i syfte att nå en förbättradsituation för den allt större gruppen äldre. Mot bakgrund av den senaste tidens uppgifter vill jagfråga socialministern; Vilka initiativ avser regeringenvidta för att förbättra för de äldre? 1986/87:421 av . {m) tillarbetsmarknadsministern om anpassningsproblemen på arbetsmarknaden: Till 100 lediga arbeten inom möbel-och träindustrin i finns det en sökande. Denne är inte arbetslösutan vill byta arbete. är arbetslösheten i Hässleholnis kommun högreinnevarande är än . De allvarliga anpassningsproblem som uppenbarligen finnspå arbetsmarknaden leder till stora problem för såväl de arbetslösa som församhällsekonomin. Genom bristen på arbetskraft blir produktionen i Sverigemindre änden kunnat vara. Mot denna bakgrund vill jag frågaarbetsmarknadsministern vilka åtgärder hon avser vidta för att minska anpassningsproblemenpä arbetsmarknaden? 1986/87:422av () till statsrådet om visst uttalande om ettelevrelaterat statsbidragssystem: I ,, påstod skolministern i ett inlägg om regeringensbesparingar på att förslag om ett elevrelateratstatsbidragssystem skulle leda till väsentligt sänkta statsbidrag. Vilket belägg har skolministern för detta påstående? 1986/87:423av () till statsrådet om omsorgen om äldre: I dagspressen har i dagarnaförekommit uppgifter om att alla människor skall vårdas i sinagamla bostäder. Det torde vara omöjligt att tillgodose alla människorsomvårdnadsbehov genom en sådan utveckling. Det måste i stället vara möjligt attfå flytta till någon form av "institution", där emellerfid rättentill en egen bostad i form av eget rum, hygienutrymme, pentry och hyreskontraktär en självklarhet. Är det statsrådets mening att"avinsfitutionaliseringen" skall ske på det ovan anförda sättet? 1986/87:424 av () fill socialministernom viss ändring i steriliseringslagen; Krav på en ändring avsteriliseringslagen har framförts från kvinnokliniken vid . Är socialministern beredd att ändrasteriliseringslagen så att svårt förståndshandikappade kan medges steriliseringtidigare än då föräldrarna kräver detta? 8 §Kammaren åtskildes .