prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Det råder ingettvivel om att gräsrotsinflytandet är mycket mer genuint i de föreningarna än iHSB;s och föreningar. Därför är denna särbehandling förkastlig. Detär anmärkningsvärt att man i lagstiftningen premierar vissa organisationer -låt vara regeringspartiet närstående - när det inte inte finns någon som helstsaklig grund för särbehandling. Den sista punkten som är av stort principiellt intresseoch som rör det kanske allvarligaste hotet mot bostadsrätten som upplåtelseformrör frågorna om hembud och priskontroll som ånyo kommer upp, om än på ettganska vagt sätt. De omnämns på ett så vagt sätt att jag förstår att det, ivart fall på det här stadiet, inte är riksdag som har beslutet omhembud och priskontroll på bostadsrätter i sin hand. Det är i stället höstenssocialdemokratiska partikongress. Det är inte någon hemlighet att det påkongressens bord väntar ett stort antal motioner i denna fråga och framstötarfrån socialdemokratiska bostadspolitiker ute.i kommunerna, bl. a. här i . har HSB och möjlighet att, eftersärbehandling, införa hembud och priskontroll under en treårsperiod.Bostadsutskottets majoritet vill nu genom ett tillkännagivande till regeringenfå ytterligare utredningar gjorda i denna fråga, utöver de utredningar som redanvidtagits och som inte har lett fram till någon regeringens proposition ellernågot beslut. Det är svårt, fru talman, att undgå att få intrycket attett slopande av den fria överlåtelserätten för bostadsrätter rycker alltnärmare. Det finns anledning att ta mycket allvarligt på det. Dessa tankar ärde mest långtgående förslagen i socialistisk riktning i helabostadsdebatten. Låt mig, fru talman, slå fast att alla partier är oroadeöver prisutvecklingen på bostadsrätter här i och i andra citykärnoroch överhettade områden. Men det är viktigt att slå fast att det inte beror pånågot slags kapitalistiskt hokuspokus att denna situation uppstått. Det är intebrist på priskontroll som gör att överlåtelsepriserna på bostadsrätter ökar iexempelvis . Det är samma förhållande här som pä allaandra samhällsområden. Har man en stor efterfrågan och ett dåligt utbud stigerpriserna. Då blir prisutvecklingen i den här staden och andra städer en domöver de politiker som med alla maktinstrument i sin hand har lyckats planerabostadsmarknaden så illa att man i så ringa utsträckning kunnat möta de kravsom finns ute bland folk. Detta har dä lett fram till denna snabbaprisutveckling. tar man den till intäkt för att införa hembud ochpriskontroll. Hembud innebär att en bostadsrättshavare inte får säljasin bostadsrätt till vem han vill. Priskontrollen innebär att man i nästa ledinte får sälja sin bostadsrätt till det pris som säljare och köpare själva kankomma överens om. Jag sade förut - och det vill jag upprepa - att planernapä hembud och priskontroll, och det beslut i den frågan som ligger iförlängningen av tillkännagivandet till regeringen, är ett grundskott mot denbostadskooperativa tanken. Vitsen med bostadsrättsföreningar, det som germedlemmarna Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m.m. Prot.1986/87:123 . Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. det unikaboinflytandet, är att medlemmarna själva gemensamt beslutar om sina egnaangelägenheter och'tar det fulla ekonomiska ansvaret för de beslut som fattas.Den kopplingen bryts alltså om man skulle införa hembud och priskontroll.Föreningeris beslut om hur ett hus skall underhållas och förvaltas påverkar iprincip direkt värdet på varje medlemslägenhet. Med hembud och priskontrpll.bryter man sambandet mellanbeslut och ansvar. Om föreningen struntar i underhållet av sitt hus, påverkasinte lägenhetspriset, för det bestämmer ju någon annan. Det är mot .denbakgrunden som jag ånyo vill hävda att förslaget om hembud och priskontrollsannolikt är det mest långtgående förslaget i socialistisk riktning som i vartfall presenteras av socialdemokratiska bostadspolitiker. Det ärett ingrepp i den privata äganderätten, och det är därför angeläget att på allasätt slå vakt om bostadsrättshavarnas fria överlåtelserätt. Med bifall till dé avgivna borgerliga reservationerna iutskottet-jag vill då understryka att de i alla väsentliga delar i dettabetänkande är gemensamma från de tre partierna - inför man en likabehandling avSveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, HSB och , maninför en likabehandling av hyresgäster, oavsett de bor i fastigheter ägda avstat. kommun, landsting, allmännytta eller privata fastighetsägare, man införenkel majoritet vid beslut om ombildning frän hyresrätt till bostadsrätt, mangör ombildningslagen tillämplig också för fastigheter med färre än fem lägenheter- fastigheter som innehåller tre-fyra lägenheter -, man inför ett ovillkorligtförbud mot hembud i bostadsrättslagstiftningen och man tillsätter ingaytterligare utredningar om hembud och priskontroll. I övriga delar, utöver de inledningsvis nämndareservationerna, ber jag att få yrka bifall till bostadsutskottets hemställan,vilket sålunda innebär avslag på den socialdemokratiska reservationen nr 16 ochsamtliga till betänkandet fogade vpk-reservationer. 46KARLGÖRAN BIÖRSMARK (fp): Att många hyreshus utsätts förvandalisering och sabotage är ett väl känt faktum. Orsakerna därtill är mångaoch varierande. En av orsakerna kan säkert spåras i att vuxenkontrollen överungdomar inte är så omfattande och vanlig som den var . Anonymitetenhar brett ut sig i samhället, så även i bostadsområdena. Av erfarenhet har jag sett detta från skolans värld också,där en viss anonymitet breder ut sig och därmed också vandalisering ochförstörelse. I skolans värld fanns förr en vaktmästare, ofta en vaktmästare sombodde i närheten av eller i direkt anslutning till skolan. Han hade uppsikt,kan man säga, både dag och natt. En viktig roll för att minska vandaliseringen ute ibostadsområden spelar onekligen fastighetsskötaren. Det finns ett värde i atten fastighetsskötare bor i den fastighet han har att sköta. Dels kan det kännastryggare för vissa hyresgästerätt ha det på det viset, delshlirdet möjligt attbättre hålla ordning och undvika skadegörelse. Det gäller därför att underlätta i stället för att, som-nublir fallet, försvåra för fastighetsägare att ordna med bostad åt sinafastighetsskötare, även om det i och för sig kan finnas goda motiv föruppfattningen att en hyresgäst efter låt osssäga skall ha rätt till ett hyresavtal som inte är kopplat tillanställningen, t. ex. som fastighetsskötare. Värdet, som onekligen ligger i att fastighetsskötaren bori den fastighet han är satt att sköta, måste framhållas. Vi föreslår därför attriksdagen inte antar den ändring i jordabalken som föreslås i proposition1986/87:37. En annan synpunkt på det här, som jag har hört talas om,är att detta skulle kunna vara ett sätt att skaffa sig en lägenhet. Man sökerett arbete som fastighetsskötare och får lägenheten. Så arbetar man där i destipulerade tre åren. Sedan slutar man kanske. Men man har besittningsskydd ochuppehåller lägenheten. varför fastighetsägaren kan ha svårt att ordna bostadåt en ny fastighetsskötare. Jag villmed detta yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. Efter en lagändring undantogs s. k.folkrörelsekooperativ från kravet att söka förvärvstillstånd vid köp avfastighet. Med detta begrepp skulle förstås att endast HSB och , meninte Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation var befriade frånkravet att söka tillstånd. Den kritik som riktades mot begreppet folkrörelsekooperativi det sammanhanget föranledde dock regeringen att föreslå en skrivning ilagtexten som inte innehåller begreppet folkrörelsekooperativ. Den i höstasbeslutade lagstiftningen diskriminerar dock SBC på exakt samma sätt. motsätter sig denna särbehandling av SBC avflera skäl. SBC är inte mindre folkrörelse än de två andra organisationerna.Det finns ingen anledning att i lagstiftning lägga sig i organisationernasuppbyggnad: anser att lagstiftningen bör ändras så att undantagetfrån kravet på förvärvstillstånd gäller för rikskooperativ organisation,regional organisation och bostadsrättsföreningar som är anslutna till enrikskooperativ organisation. Detta får konsekvenser för bostadsrättslagstiftningen,lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. och lagen om fastighetsmäklare. Med detvill jag yrka bifall till reservation 5. Många människor önskar bo med bostadsrätt. Mångauppskattar den förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande idemokratiska former för fastigheten som bostadsrättsboendet erbjuder. Dettamedför också lägre boendekostnader. Nära förknippat med det enskilda ägandet är den friaöveriåtelserätten av bostadsrättslägenheter. Det finns ungefär 600 000bostadsrättslägenheter. Antalet har ökat kraftigt . Detär dock enbart en mindre del av alla bostadslägenheter som upplåts medbostadsrätt, . Beskattning'av reavinsten vid försäljning av bostadsrättbör utformas efter samma principer som gäller för egnahem, dvs. Även i övrigt bör beskattning av bostadsrättslägenheter ochegnahem ske efter samma principer. Förutom skillnader i reavinstbeskattning ärdet skillnad i de ekonomiska villkoren för innehav genom att villaägaren måste taupp en schablonintäkt, medan motsvarande beskattning inte sker förbostadsrätter. Även omdet kan finnas tekniska svårigheter att utforma en enhetlig Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Ä ndringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen in.in. beskattning,är dessa skillnader inte försvarbara. Det har blivit lättare att använda bostadsrätten som säkerhetför lån. Det är dock angeläget att se över möjligheterna att låna pengar genomatt ge möjlighet att ställa säkerhet vid lån för köp av bostadsrättslägenhet. Detta tasupp i reservation 14 som jag härmed yrkar bifall till. För övrigtyrkar jag bifall till de reservationer som står bakom. 47 (): anser att det är bra närfastighetsägare upplåter lägenhet till fastighetsskötaren i den fastighet haneller hon ansvarar för. Hyresgästerna kan lära känna den som har hand omskötseln, och gemenskapen underlättas. Vi går alltså emot regeringens förslag att enfastighetsskötare som slutar sin anställning skall ha rätt att bo kvar i sintjänstebostad. anser att bostadsrätten är en utmärkt form förmänniskor som vill ta ansvar för sitt boende och gemensamt med grannarnabesluta över fastigheten. Det är därför viktigt att det blir lättare att lånatill bostadsrättsköp. Eftersom bokostnaden ofta blir lägre i enbostadsrättsförening, måste människor utan eget kapital få bättrelånemöjligheter för att kunna förvärva ett sådant eget hem. Lånet kan betalasav med de minskade bokostnaderna i jämförelse med bokostnaderna ihyreslägenheten. Om en majoritet av hyresgästerna önskar förvandla en hyresfastighettill bostadsrättsförening i samband med att fastigheten säljs, bör dettatillåtas, även när det gäller allmännyttans fastigheter. vill intebyråkratisera försäljning av borätter av egna hem. Vi önskar också ta borträtten att införa hembud i ;s och stadgar. Vi inser naturligtvisatt det är ett problem i vissa överhettade områden, såsom ochandra storstäder, att bostadsrätter kommit upp i mycket höga priser. Men detproblemet bör lösas genom att minska överhettningen och genom att omvandla flerhus till bostadsrättshus, inte genom hembudsskyldighet och priskontroll. .Centern stöder tanken på att låta färre än fem lägenheterbilda underlag för bostadsrättsförening. Lägst tre lägenheter bör kunna utgöraen bostadsrättsförening. Vi föreslår ändring i ombildningslagen i detta syfte. Jag yrkar bifall till de reservationer där medverkar. 48 (vpk); Vi har hört olika invändningar mot det somföreslås i bostadsutskottets betänkande, bl. a. mot att fastighetsskötarenskall få samma besittningsskydd som andra hyresgäster, om han slutar eller avolika skäl tvingas sluta sin anställning. Man är från borgerligt håll tydligenupprörd över att den som arbetar som fastighetsskötare skall få denna, som jagtycker, självklara rättighet. Det finns en annan fråga där de borgerliga har en gemensamsyn. De anser sig utan vidare kunna slå fast att problemet då det gäller vadman kallar den överhettade bostadsmarknaden med våldsamma överlåtelsepriser påbostadsrätter, med svart handel av lägenheter och annan spekulation, inte harnågot att göra med att kontrollen av priser är bristande i samband med Det har enligt de borgerligas uppfattning bara att göra medatt man har byggt för litet bostadsrättslägenheter. I har detfaktiskt gjorts om ungefär 2 000 lägenheter per är frånhyresrätt till bostadsrätt. Det har byggts mycket bostadsrättslägenheter. Dethar pä intet sätt bidragit till att minska vad jag skulle vilja kalla denvåldsamma spekulationen i bostadsrätter. Svaret är naturligtvis att det harbyggts för litet hyreslägenheter, som skulle ha gett folk möjlighet att väljaen sådan boendeform. Det gäller framför allt låginkomsttagare, ungdomar,invandrare och över huvud taget dem som har små ekonomiska medel för att klarasitt boende. I det betänkande som vi nu behandlar tas upp flera frågorsom är viktiga för många hyresgäster och bostadsrättsinnehavare. De särskildabestämmelserna i hyreslagen om bostadsrätten för fastighetsskötare ändras, somjag var inne på, så att den hyresgäst som varit fastighetsskötare fårmöjlighet att bo kvar om anställningen upphör. Den förändringen - som nuäntligen kommer till stånd- ligger i linje med vad vpk harförespråkat, och vi kan därför självfallet ge vår anslutning till den. Däremot kan vi inte ge vår anslutning till förslaget omändring av 67 § hyreslagen, som innebär att även hyresgäster som inte ärmedlemmar i avtalsslutande facklig organisation skall omfattas avinskränkningar bl. a. av kvarboende och av bytes- och överlåtelserättighetersom följer av lagen. Vi har ifrån vpk tidigare i olika sammanhang - senast i motion1985/86;Bo415 och i anslutning till proposition 37 - föreslagit ett slopandeav 67 §. Motivet för detta - som fortfarande kvarstår och har förstärkts - ärbl. a. att vi anser det obiljigt att sjukvårdsanställda kommunalanställda ochandra inte skall ha samma rättigheter som andra hyresgäster att kunna bytaarbetsgivare och anställning utan att tvingas ur bostaden.Undantagsbestämmelserna i 67 § strider enligt vår mening mot den grundläggandetanken i hyreslagstiftningen, och ett borttagande av denna paragraf är enförutsättning för större rättvisa och trygghet ät tiotusentals hyresgäster. Det har ifrån regeringsföreträdare och andra under mångaår framhållits att alla tjänstebostadsförhållanden egentligen är otidsenligaoch borde avvecklas. Det är verkligen dags nu att komma till skott ochgöra något åt detta i praktiken - inte bara tala om det. Det har också från dem som vill behålla möjligheten attgenom kollektivavtal sätta hyreslagens tvingande regler ur spel framhållitsatt sambandet mellan anställning och bostad inte har samma betydelse som dethaft tidigare, dvs. det är inte lika nödvändigt längre att ha tillgång tillbostad för att kunna rekrytera arbetskraft till sitt företag eller deninstitution som det kan handla om. Från den här utgångspunkten har vi upprepat vårt förslagoch reserverat oss för ett slopande av 67 §. Det skulle vara till stor fördelför många landstingsanställda och anställda inom primärkommuner, jord- ochskogsbruk. Ingen har väl kunnat undgå att se i pressen att man under vårenredovisat några fall där det inträffat tragedier pä grund av att exempelvislandstingsanställda har måst sluta sin anställning och då inte har någonstansatt bo. Det är också tragedier där personer som faktiskt är sjuka anser sigtvingade att vara kvar i jobbet och släpa sig fram där bara för att inte missa Ändringar i liyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Prot.1986/87:123 , Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstift- ' ningenm.m.. Dét är faktiskt dags att slopa sådana bestämmelser. Vi har också tagit upp en fråga som handlar om rätt tillförlängning av hyresavtal i samband med olika ombyggnadsåtgärder. Det gäller 46§ fjärde, stycket. Där föreslår vi en lydelse som innebär att man vänder påfrågan om när det kan vara skäligt att få bo kvar eller inte: "huset skall undergå större ombyggnad och det är uppenbart att ombyggnadeninte kan genomföras utan stor olägenhet för hyresgäster samt det ej är oskäligtmot hyresgästen att hyresförhållandet upphör,". befinner sig hyresgäster i ett underläge isådana här fall. Vi vill rätta till detta och vända pä förhållandet tillhyresgästernas fördel i sådana situationer. Sä till den fråga som har visats storuppmärksamhet, nämligen frågan om bostadsrättsorganisationernas och bostadsrättsföreningarnas ställning i lagstiftningen. I propositionen föreslås att privata bostadsrättsfö reningar fr. o. m. skall jämställas med folkrörelsekoopera tiven, dvs. Det förslaget har vpk avstyrkt i en motion. liksom förslaget till ändringar och utvidgningar i lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. och som en följd av detta även lagen om fastighetsmäk lare. . ' De förslag till förändringar soni nu har framförts, korttid efter det att liknande förslag har avvisats av utskottet och ,förefaller innebära en något förhastad åsikts- och attitydförändring hosbostadsministern. Den åsikts- och attitydförändringen gick tydligen mycketsnabbt. Skillnaden mellan folkrörelsekooperationen och de privatabostadsrättsföreningarna är, trots tillkomsten.och uppbyggnaden av ett slagsriksorganisa-. tion för de senare, betydande bl. a. beträffande organisatoriskuppbyggnad. och samverkan mellan olika organisationsled. Vidare finns detbetydande olikheter till folkrörelsekooperationens fördel, t. ex. verksamhetensinriktning och målsättning dä det gäller att främja en socialt inriktadbostadspolitik utan spekulativa inslag samt produktion av bostäder. Vi menar att samma möjligheter nu inte skall öppnas förprivata bostadsrättsföreningar, varken för s. k. byggmästarbildade ellerombildade bostadsrätter anslutna till SBC. Enligt vår uppfattning kan de förnärvarande inte jämställas med folkrörelsekooperativ. Uttrycketfolkrörelsekooperativ bör enligt vår mening bibehållas i lagstiftningen ochinte ersättas av någon neutral beteckning. bara några ord angående ombildningenfrån hyresrätt till bostadsrätt av lägenheter som tillhör de allmännyttigabostadsföretagen. Utskottet har tidigare uttalat att i en bostadspolitik sombygger på bostadssociala värderingar har de allmännyttiga bostadsföretagen encentral roll. Men för att de allmännyttiga företagen skall kunna leva upp tillsitt ansvar måste bl. a. ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter hosdessa företag stoppas. Det är viktigt inte minst i centrala och attraktivalägen. Vi har från dessa utgångspunkter och i avsikt att markeraatt man måste slå vakt om och bevara, bygga ut och utveckla allmännyttan istället för att plocka bort delar av dess bestånd, ställt detta förslag.Förslaget sammanfaller för övrigtmed flera s-motioner som har väckts i samma anda och med i stort sett sammaförslag. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen. 49 (): I bostadsutskottets betänkande.nr 13 omändringar i hyres-och bostadsrättslagstiftningen behandlas regeringensproposition /87:37 samt ett antal motioner. I betänkandet finns 20reservationer, och jag skall i mitt inlägg beröra reservationerna 1-12 och NilsNordh de återstående åtta. Förhållandet mellan hyresgäst och hyresvärd finns.reglerati en rad lagar. När det gäller tjänste- och personalbostäder finnsbestämmelserna bl. a. i,12 kap. 46 § jordabalken, den s. k. hyreslagen. Med anledning av motioner har tidigare uttalatatt sambandet mellan anställning och bostad inte längre har samma betydelse ochatt det finns anledning överväga om bestämmelserna är lämpligt utformade. Påbostadsdepartementet har en arbetsgrupp haft i uppdrag att i samarbete medparterna på arbetsmarknaden se över bestämmelserna om tjänste- ochpersonalbostäder. Den kartläggning som arbetsgruppen gjort visar att antaletbostadsupplåtelser som är kopplade till anställning har minskat kraftigt,särskilt inom industrin och den statliga sektorn. I reservation 1 av moderater, centerpartister ochfolkpartister behandlas hyresförhållandet för fastighetsskötare. Reservanternamenar att det inte finns anledning att göra den ändring i hyreslagen sominnebär att fastighetsskötaren, om hyresförhållandet varat längre än tre åroch om inte synnerliga skäl föreligger, har rätt att bo kvar även omanställningen upphört. Utskottets majoritet delar den uppfattning somarbetsgruppen har redovisat och som framförs i propositionen, dvs. attfastighetsskötare skall ha rätt att bo kvar . I motion Bo401 av m. fl. föreslås att detinte skall vara möjligt att med hänvisning till synnerliga skäl häva etthyreskontrakt i dessa fall. Vi anser att det kan finnas skäl för att relativtsnart titta pä erfarenheterna av den föreslagna lagstiftningen. Om det visarsig att de problem som befaras i propositionen inte uppstår, anser vi attregeringen skall återkomma till med förslag i enlighet med motionen. Jag yrkaravslag på reservation 1. Reservation2 är en vpk-reservation, där man föreslår avslag på propositionen när detgäller möjligheten att i kollektivavtal reglera hyresvillkor. Utskottetsmajoritet anser att de erfarenheter man har inte pekar på att det ärnågra problem med de kollektivavtal som har tecknats. Jag yrkar alltså avslagpå reservation 2. I reservation 3 har anslutit sig tillförslaget i propositionen, att hyresvillkor enligt kollektivavtal även skallgälla för hyresgäst som inte är medlem i den organisation som har tecknatavtalet. Däremot kan man inte acceptera att avtalet skall gälla för redanboende. Utskottets majoritet anser att det är viktigt att hyresvillkoren på enarbetsplats är enhetliga. Jag yrkar avslag på reservation 3. Reservation 5 är en gemensam borgerlig reservation, och iden behandlas bostadsrättsorganisationernas ställning i lagstiftningen.Reservanterna anser Ä n dringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Prot.1986/87:123 att HSB och inte skall ha någon särställning gentemotSBC när 14 maj1987 det gäller tillståndslagen,bostadsrättslagen och fastighetsmäklarlagen. ., , re anser reservanterna attbostadsrättslagen bör ändras så att det inte går att Andringari hyres-och ° " , , .. , -r. införa regler om hembud. ningen m. m. Utskottets majoritet anser, till skillnad frånreservanterna, att det finns en klar skillnad mellan HSB och å enasidan och SBC å andra sidan och att någon ändring i lagstiftningen på dettaområde inte är nödvändig. Det finns inte heller anledning att ta bort denlagregel som ger bostadsrättsföreningarna möjlighet att besluta om hembud. Jagyrkar avslag på reservation 5. Reservation 9 från vpk behandlar hyresgästernas ställningvid ombyggnad. Ändringar i hyreslagen föreslås, så att de boendes inflytandeförstärks. har emellertid en rad åtgärder vidtagits för attstärka hyresgästernas ställning. Jag kan t. ex. nämna det beslut togi om lån till ombyggnad, enligt vilket hyresgästerna gesmöjlighet att yttra sig. Vi anser inte att det finns anledning att nu ändrahyreslagen på denna punkt. Jag yrkar avslag till reservation 9. Reservationerna 10 och 11 från och moderatasamlingspartiet behandlar tillståndslagen. I reservation 10 yrkas attriksdagens beslut om förvärv av aktier och andelar i fastighetsbolag, somskall prövas enligt tillståndslagen, upphävs. I reservation 11 yrkas på enutvärdering av tillståndslagen. Motiven för de ställningstaganden som tidigaregjorts har inte ändrats, och jag yrkar avslag på reservationerna 10 och 11. I reservation 12 avvisas tanken att ta ut förvärvsavgift.Reservationen är gemensam för borgarna. Utskottets majoritet har i sak intetagit ställning till förvärvsavgift, men vi anser att en översyn bör göras, somsyftar till att undanröja den osäkerhet om vem som är den rätta ägaren tillfastigheten som enligt motionären kan uppstå när någon underlåter att sökaförvärvstillstånd. Den översynen får ge besked om vilka åtgärder som ärnödvändiga. Jag yrkar avslag på reservation 12. Avslutningsvis yrkar jag än en gångavslag på reservationerna 1-12 och bifall till utskottets hemställan imotsvarande delar. 50MIKAEL () replik;