prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Därförtycker jag det är litet magstarkt av att så skarpt kritisera denhandläggning som har skett, som faktiskt inte innebär att man inför någon nyprincip; förslaget innebär de facto att man höjer fastighetsskatten med en halvprocent för en kategori fastigheter. Det är alltså inte fråga om att införa enny princip. Lagrådet har tidigare, i samband med att fastighetsskatteninfördes, haft förslaget på remiss och uttalat.sig om det. Det handlar alltsånu inte om någon ny princip, utan det handlar om att höja avgiften med en halvprocent för en kategori som berörs av fastighetsskatten. Jag tycker det ärviktigt att framhålla det i sammanhanget. Jag reagerade mot att uppehöll sig så mycketvid öch så starkt betonade att man inte hade gått till lagrådet med det härförslaget tillhöjning BostadspoUtiska frågor, m. m. avfastighetsskatten för den här kategorin fastigheter. Jag tycker som sagt att kritiken är litet magstark motbakgrund av att och föreslog införande av en hyrehusavgift,som den gången dess bättre fick bakslag hos . Att man då inte ansågdet lönt att begära någon lagrådsremiss kanske sammanhängde med att det förslagetinte omfattade villaägarna. omfattas de som bekant av fastighetsskatten menberörs inte av den föreslagna höjningen. AnL 65 () replik: Såsom jag redogjorde för står det i 4kap, 10 8 RO att lagrädsremiss skall ske om "minst en tredjedel avledamöterna i ett utskott" begär sådan remiss. Jag har tolkat detta så attmycket starka skäl måste till för att man skall kunna neka den tredjedelen avledamöterna att få till stånd ett yttrande från lagrådet eller från andramyndigheter, 1 detta fall kunde vi påvisa att en lagrådsremiss inteskulle medföra någon fördröjning av förslaget. Trots detta avslogutskottsmajoriteten vårt yrkande om lagrådsremiss. Vad som upprör mig mest är att man tolkar riksdagsordningenmed utgångspunkt i ett tyckande och inte efter en seriös prövning. Någon sådanprövning har inte skett i detta fall. Tanken bakom nämnda paragraf iriksdagsordningen är ju att om en tredjedel av ledamöterna i utskottet anseratt den föreslagna lagstiftningen är så kontroversiell att man bör få tillstånd ett yttrande från lagrådet, skall det mycket starka skäl till för envägran. Vi anser att detta starka skäl inte finns. Därför har jag reagerat motavsaknaden av lagrådsremiss, AnL 66 (vpk) replik: Jag kan på samma grundmycket bestämt hävda att det i detta sammanhang faktiskt inte finns något skålatt gå till lagrådet. Även om man kallar detta förslag för en helt nybeskattningsprincip, är det inte det i sak. Det handlar om sammafastighetsskatt som . Man föreslår bara en höjning för enviss del av de fastigheter som omfattas av fastighetsskatten. Dessutom föreslåsnu - och där skulle en orättvisa kunna uppkomma, om man inte hade haft med detförslaget - att de som redan har fått en höjning i form av den extraupptrappningen av den garanterade räntan från får enkompensation. På samma sätt som när fastighetsskatten infördes och efterpåpekande då från lagrådet gör man nu motsvarande sak. Det finns enligt minmening ingen som helst anledning att på grund av förslaget i denna propositionom en höjning gå till lagrådet och begära något yttrande. AnL 67BRITTA BJELLE (fp) replik: Vpk tolkar tydligen lagstiftningen som mansjälv tycker är lämpligt. Jag har hävdat att skälet till att vi ville gä tilllagrådet var att vi ville få en prövning av förslaget. Majoriteten inkl, vpksvarade att det skulle innebära en fördröjning av lagstiftningen. Det varorsaken till att majoriteten vägrade ge oss möjlighet att låta lagrådet uttalasig. Det ståremellertid ingenting i betänkandet om de skäl som vpk nu framför.Det talas bara om en fördröjning. Men någon fördröjning skulle inte Prot.1986/87:50 ha inträffat, I utskottet framhöll vi från den borgerliga sidan att viskulle medverka till att skatten kunde genomföras . harutskottsmajoriteten på icke objektiv grund vägrat att följa riksdagsord- " " ajra- : gor, m. m. AnL 68 (): 'I skatteutskottets betänkande 16 behandlasproposition 48, vari föreslås att skattesatsen för fastighetsskatt fr, o, m, år1987 höjs till i fråga om konventionellt beskattade hyreshusenheter samthyreshus på lantbruksenheter. Redan när denna skatt infördes, yrkade avslag pådensamma. Vi gjorde det därför att vi anser att den är orättvis. Den tar ingenhänsyn till den enskildes bärkraft, och dén slår med samma tyngd mot såvälbelånade som obelånade fastigheter. Den berör endast en viss del avfastighetsbeståndet. Inom gruppen privata fastighetsägare finns fastigheter,som kommer att få såväl en extra upptrappning av räntan som höjdfastighetsskatt. Inom gruppen allmännyttiga företag finns fastigheter, somvarken får den extra upptrappningen eller höjd fastighetsskatt. En sådanordning kan inte accepteras. Skatten är orättvis. Den är inte likformig. Deninnebär en klar diskriminering av privata fastighetsägare. Konkurrensen mellanolika ägarkategorier snedvrids ytterligare. För att belysa detta vill jagunderstryka att av lägenheterna i privatägda fastigheter erhållerräntebidrag, medan motsvarande andel för allmännyttan är , I en reservation till utskottets betänkande har bl, a,representant i utskottet framhållit dessa orättvisor. Jag vill ävenbetona att den nu aktuella skattehöjningen utgör en helt opåkalladmerbelastning för ägare av affärs-och kontorslokaler, som ju inte alls omfattasav det statliga bostadslånesystemet. Vi reservanter anser även att ettlagförslag som detta borde ha granskats av lagrådet. Det har varit en regel attså sker. Det är ganska ovanligt att utskottet avslår en begäran omlagrådsremiss. Majoriteten sade emellertid nej, vilket jag beklagar. Fastighetsskatten har diskuterats åtskilliga gångertidigare häri . Jag skall därför inte ytterligare kommentera nuföreliggande förslag. Med vad jag har anfört yrkar jag bifall tillden till utskottets betänkande fogade reservationen 1, AnL 69 (): I betänkande 16 från skatteutskottet behandlastvå propositioner, dels proposition 1986/87:45 i den del som avser ettförtydligande av lagtexten om fastighetsskatten - i denna fråga är det ettenigt utskott som tillstyrker propositionen - dels förslaget om en höjning avfastighetsskatten från 2 till fr, o, m, 1987 för konventionelltbeskattade hyreshusenheter samt hyreshus pä lantbruksenheter. Som framgått avtidigare inlägg i denna debatt är inte utskottet lika enigt i den senarefrågan. När behandlade frågan ominförande av fastighetsskatt, utmålade de borgerliga partierna denna skatt som ett dråpslag mot bostadssektorn. Eländes elände skulle drabba bygg- och 69 Prot,1986/87:50 Bostadspolitiska frågor, m. m. Enligt de borgeriiga partierna skulle vibl, a, få se en "utslagning av enskilda företag på bostadsmarknaden. Dessutom skulle sysselsättningen inom byggbranschen vika. är min fråga till företrädarna för de borgerligapartierna: Har dessa negativa profetior uppfyllts? 1 propositionen erinras om de principer som har utgjortgrunden för bestämmande av uttaget av fastighetsskatten. När skatten infördesvar ett av motiven att utjämna kostnadsskillnaderna mellan hus med olika finansieringsförutsättningar.Genom S: k, extra upptrappning av de garanterade räntorna inorriräntebidragssystemet ökar kapitalutgifterna för fastigheter som ingår isystemet. Sådana fastigheter finns i första hand inom de. Eftersom dessa företags hyror styr hyresnivån , kan ägare avhus som inte omfattas av räntebidragssystemet tillgodogöra sig hyreshöjningar,som inte motsyaras av de ökade kostnader en extra upptrappning av degaranterade räntorna medför. delar bostadsutskottets uppfattning attdet av bostadspolitiska skäl år motiverat att höja fastighetsskatten på detsått som föreslagits i propositionen och att man bör kompensera defastighetsägare som berörts av., ränteupptrappningen. villockså framhålla att saken från lagteknisk synpunkt är av enkel beskaffenhet -det rör sig i formell mening endast om en justering av skattesatsen i en avriksdagen redan beslutad lag-och att lagrådets hörande därför skulle saknabetydelse. Inte heller i övrigt finner utskottet skäl att rikta någraanrnärkningar mot ärendets beredning, och utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen. Så över till några kommentarer om de motioner ochreservationer som refereras i detta betänkande. De tre borgerliga partierna har i motioner ansett attförslaget strider möt principen om likformighet i beskattningen och att dettaskulle innebära diskriminering av privat fastighetsägande. Det är, framhållerde, endast de privata ägarna av hyreshus som drabbas, oavsett om de har statligalån eller inte, medan däremot fastighetsskatten inte höjs alls för dem som ägsav de allmännnyttiga företagen, även om relativt många saknar statliga lån. har yttrat sig till skatteutskottet överpropositionen och motionerna: "Enligt bostadsutskottets uppfattning innebärprinciperna för fastighetsskatten att hyreshöjningar till följd av s.k: extraupptrappningar inom räntebidragssystemet bör beaktas vid den närmareutformningen av fastighetsskatten. Mot den bakgrunden tillstyrker bostadsutskottetpropositionen men föreslår sarntidigt att skall begära ett förslag avregeringen om kompensatoriska åtgärder inom räntebidragssystemet för defastigheter som kommer att träffas av höjd fastighetsskatt och som blivitföremål för en extra upptrappning av de garanterade räntorna." Detta förslag tillstyrker skatteutskottet och föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående kompensation till även vissa privata fastighetsägare. Trots detta vidhåller de borgerliga partierna sin kritikav fastighetsskatten som orättvis och diskriminerande. I, sinamotioner har de borgerliga partierna ägnat stor kraft åt argumentet attprivata ägare av fastigheter som har statliga lån diskrimineras gentemotallmännyttan. När nu skatteutskottet föreslår att även privata ägare som harstatliga lån skall erhålla kompensation liknande den som allmännyttiga företagerhåller, så är det som vanligt, dvs. för litet och för dåligt. De borgerliga partierna för också fram kritik om attskatteutskottet inte har bifallit en begäran att överlämna förslaget tilllagrådet. För det första, som redan sagts, är inte höjningen av enredan befintlig skatt något som man normalt går till lagrådet med, mén trotsdetta ställde majoriteten i skatteutskottet upp på att undersöka om lagrådetskulle hinna med att behandla förslaget utan att äventyra ikraftträdandet. Närinte lagrådet kunde ge sådana garantier, var inte utskottsmajoriteten villigatt . äventyra frågans behandling. Det skulle vara intressant att få höra svarapå frågan om de borgerliga regeringarna i större utsträckning anlitadelagrådet. Slutligen finns det två reservationer som behandlar eneventuell utvidgning av fastighetsskatteri att gälla industrins fastigheter. Vpk vill genom denna utvidgning få in intäkter, ca 1riiiljard, att använda till ökat bostadspolitiskt stöd. däremotanser redan nu att det inte över huvud taget finns anledning att överväga ensådan skatt. Utskottet har tidigare vid behandlingen av motsvarandefråga framhållit att frågan om att inlemma industrifastigheter ifastighetsskatten bör övervägas i ett större sammanhang där industrins totalabeskattningsförhållanden behandlas. Utskottet vidhåller sin uppfattning i dennafråga och är alltså inte berett att nu vare sig ställa sig bakom en utvidgnirigeller avstå ifrån att eventuellt överväga en fastighetsskatt på industrifasfigheter. vill jag yrka bifall tillskatteutskottets framställan och avslag på reservationerna, AnL 70 BO () replik: Det är naturligtvis svårt att dra någraslutsatser om effekterna av den nu gällande fastighetsskatteri efter ett parår, när det dessutom har varit skiftande konjunkturer. Lät mig sedan gå över till de frågor som jag ställt tillKjell , Jag förstår att han slingrade sig undan dem, för de är ganskabesvärande. Den första frågan gällde om anseratt manbehandlar likar lika genom det förslag till höjning av fastighetsskatten förenskilt ägda fastigheter som är aktuellt. Vi utgår ifrån att att den riuvarande fastighetsskatten behandlar alla lika. Man kandiskutera bm det är så, men vi har det som utgångspunkt, i -' , Om man då höjer bara för en kategori - jag tar somexeriipel de kommersiella lokalerna - behandlas då likar lika, när man inte,höjer för allmännyttan mén höjer för det enskilt ägda beståndet? Det skullevara intressant att höra omKjell kan svara på den frågan. När det sedan gäller lagrådsgranskningen vet KjellNordström lika bra som jag att lagrådet självt sade att det var fullt möjligtoch,med största sannolikhet säkert att man skulle kunna klara granskningen ivederbörlig' tid. För att-hjälpa socialdemokratin att övervinna sittinneboendemotstånd mot lagråds- BostadspoUtiska frågor, m. m. BostadspoUtiska frågor, m. m. granskning,som har visat sig i många andra sammanhang , föreslog vi på denborgerliga kanten dessutom att vi skulle medverka till att ärendet oavsettlagrådets snabbhet kunde avgöras , för att undvika problemen meddröjsmål. Ändå slingrade socialdemokraterna undan. Jag skulle vilja fråga än en gång: Voredet inte rimligt att lagrådsgranska den här typen ay förslag? Det är en helt nyprincip, AnL 71 (vpk) replik: hade kanske inte tillfälle atthöra mitt inledningsanförande och de frågor som jag där ställde apropå attockså industrifastigheter borde omfattas av fastighetsskatten. Jag skulledärför vilja fråga om han anser att vi har råd att fortsättaatt låta industrifastigheterna ligga utanför den här beskattningen. Vad är det egentligen man väntar på? Vi fick precis sammabesked , att frågan skulle övervägas i annat sammanhang. Det hargått dess. Vi har alltså försummat möjligheten att ta in intäkterav fastighetsskatt på industrifastigheter av en betydande storlek, intäkter somom de hade kommit bostadssektorn till del skulle ha betytt oerhört mycket föratt hålla boendekostnaderna nere och förbättra bostadsbidragen för de bästbehövande. Men även om inte hela den delen skulle ha gått tillbostadssektorn utan skulle ha lagt beslag på en del för att minskabudgetunderskottet, hade det naturligtvis varit positivt i och för sig. Jagmåste fråga: Menar och utskottsmajoriteten att det inte finnsutrymme för att låta också företagen omfattas av en sådan hår skatt och attlägga skatt också på industrifastigheter? Hur länge tänker man vänta innan man kommer med någotförslag till den här för företagen mycket marginella utgiftsökningen, som kanbetyda att vi tar loss omkring 1 miljard att användas påbostadssektorn? AnL 72 () replik: Jag vill bara ställa en fråga till KjellNordström, Anser det vara riktigt att ägare till affärs- ochkontorslokaler, som över huvud taget inte omfattas av det statligabostadslånesystemet, nu skall drabbas av skattehöjning? AnL 73BRITTA BJELLE (fp) replik: frågade om vi vidhåller attskatten är orättvis även efter det att det blir en kompensation i enlighet medvad bostadsutskottet har sagt. Ja, skatten är fortfarande orättvis, för somStig Josefson redan varit inne på drabbar skattehöjningen också affärs- ochkontorslokaler, som egentligen inte har att göra med bostadslånesystemet. Mankan jämföra det med att bensinstationer, sorii också har lokaler förlivsmedelsförsäljning, helt är utanför skatten. Det åstadkommer enkonkurrenssnedvridning. Dessutom är det så att allmännyttans bostäder, som intehar statliga lån, får en dubbel kompensation. Dels får de ingen upptrappning,dels slipper de höjningen av fastighetsskatten. Visst är det orättvist. Jag villavsluta med att fråga : Är det rimligt att när det är. delademeningar i om huruvida en lagstiftning är i överensstämmelse medgrundlagen eller inte, ställer sig bakom att lagrådet får höras? Jagmenar frågan rent generellt. AnL 74 () replik: frågade om vi har råd att avståfrån beskattning av industrifastigheter. ' Den frågan får övervägas i ett annat sammanhang. ToreClaeson vet att det pågår diskussioner om ett annat skattesystem. I dessadiskussioner får man överväga detta som så mycket annat. StigJosefson frågade om orättvisan mot de kommersiella lokalerna. I dagens kan vi läsa att det har bildatsen ny fastighetsjätte som siktar mot börsen, Coronado. Det skrivs i tidningenatt de fastigheter som man har köpt skall vidareförädlas och generera pengar påden stadigt expanderande marknaden för kommersiella lokaler. Detta betyder naturligtvis, efter vad jag förstår, attfastighetsägarna tror på denna marknad och inte oroas så mycket av denna skatt. Vi kunde också i dagens läsa om enmiljardaffär mellan Skånska och JM. Jag förstod att vill krypa bort från minafrågor om utslagningen av bostadsföretagen och om arbetslösheten. Verklighetenvisar ju att det inte blivit någon utslagning. Tvärtom är många företagintresserade av att skaffa sig fler fastigheter. Sedan något om lagrådet. Jag ställde en frågaom i hur storutsträckning de borgerliga gick till lagrådet. Eftersom varken eller jag fanns i riksdagenunder den borgerliga tiden kan det vara bra för oss att känna till att denprocentuella andelen till lagrådet lämnade propositioner var betydligt lägreunder den borgerliga tiden. Min fråga är till : Om kommertillbaka i regeringsställning, avser man att skicka alla frågor som man äroense med socialdemokraterna om till lagrådet? Vad ärkonkurrensneutralitet, ? Är det neutralitet när en höjning av hyrorna i det privatafastighetsbeståndet kommer till stånd på grund av bruksvärdesprincipen?Höjningen slog igenom även på den sidan, men de pengarna hamnade i fastighetsägarnasfickor. Är det konkurrensneutralitet om man har den principen, som gällde underde borgerliga åren? BostadspoUtiska frågor, m. m. AnL 75 BOLUNDGREN (m) replik: När jag satt här i bänken funderade jag på omKjell tror på vad han själv säger. Eftersom han är en klok karl trorjag knappast han gör det. Låt oss nu diskutera den proposition han helst villundvika att diskutera. Jag frågade, och jag vill ställa den frägan en gång till- får jag inget svar är ju svaret givet genom tystnaden: Om man frånsocialdemokratiskt håll anser att den nuvarande fastighetsskatten är neutral,kan den då förbli neutral om man gör en höjning för bara en kategori? Bostadspolitiska frågor, m, m. Jag kan ta kommersiella fastigheter som exempel. Det tarför att utveckla saken i en replik, men detsamma gäller de fastighetersom är bostäder. Bruksvärdessystemet medger inte alls att hyrornaautomatiskt höjs, om man slipper en upptrappning av den garanterade räntan. Om det nu ändå är så skulle samma sak gälla även förallriiännyttan, som saknar upptrappning. Det blir alltså en bristande neutralitet mellan dessa kategorier i vilket fall som helst. nu ut det här, . Om ni tycker det ärneutralt , hur blir det i fortsättningen exempelvis med kommersiellafastigheter, när man höjer skatten bara för den ena kategorin men inte för denandra? Det har inte ett dugg med saken att göra att marknaden somsådan växer. Det kan den ju göra även om det är bristande neutralitet ibeskattningen. Däremot leder detta till snedvridning i besluten och enkostnadsfördyring för hyresgästen, även på bostadssidan. När det gäller lagrädsgranskning diskuterar vi just nu dethär förslaget. Det vill inte remittera till lagrådet, det märksju tydligt. Men det är också skillnad. Socialdemokratin lägger framförslag om nya skatter och nya principer för beskattning, medan en strävan förborgerliga regeringar har varit och kommer att vara efter valet attavreglera och sänka skatten. Det är ju socialdernokratin som är på väg mot nyaregleringar och högre skatter, och därmed finns all anledning att ha en mycketstörre andel lagrådsgranskning. AnL 76TORE (vpk) replik: Jag har år i ett antal debatter omfastighetsskatten förgäves försökt få något ordentligt besked om varför just defastigheter som betecknas som industrifastigheter skall undantas frånfastighetsskatt. Jag har aldrig fått något annat besked än att man menar attdetta skall övervägas i annat sammanhang. säger att det nu pågår en diskussion omett annat skattesystem. Ja, jag vet att det pågår diskussioner och utredningarbeträffande taxering av småhus och en hel del annat på skatteområdet. Men alltdetta har ju inte med denna fråga att göra. Kärnfrågan är ju vilka motiv man har för att undantaföretagens fastigheter ifrån en skatt som drabbar hyresgäster ochbostadsrättshavare och andra. vet jag, , att egentligen är regeringenoch socialdemokratin litet bedrövad över att man inte tog medindustrifastigheterna när fastighetsskatten infördes. Men har det tydligengått så mycket prestige i den här fråga, som drivs av vpk att man inte kantänka sig att vara med på detta krav på fastighetsskatt. Jag beklagar att detär så, och jag vet att man också långt inne i regeringen och i andrasocialdemokratiska kretsar beklagar att man missat denna möjlighet. Varförinte rätta till det nu? Bättre sent än aldrig. Det finns inga som helst motiv för att företagen skallundantas från en fastighetsskatt medan alla andra skall betala den. Det var detta jag frågade efter, inte efter om det pågårdiskussioner om ett nytt skattesystem. AnL 77STIG JOSEFSON (c) replik: Till ställde jag frägan om detär rimligt att lägga en ytterligare skattehöjning på affärs- ochkontorslokaler. Jag har inte fått svar. Jag vill vidare fråga om häri anser attskatten är neutral. Är det irite én merbelastning av privata ägande iförhållande till allmännyttan? Det vorevärdefullt att få klara, konkreta besked, tar upp frågan om vad som har stått itidningarna om ett bolag som köper fastigheter. Jag vill med anledning av dettasäga en skattehöjning inte kommer att sänka kostnaderna för någon - tvärtom.När det i detta läge talas sä mycket om att hålla tillbaka inflationen tror jaginte att det kan vara en strävan att driva upp kostnaderna ytterligare. Bostadspolitiska frågor, m. m. AnL 78 () replik: har såväl som öm fastighetsskatten är neutral, I min förra replikhävdade jag att den inte var det, men detta kommenterade inte ,Det skall bli intressant att höra vad svaret blir , säger att det har bildats ettfastighetsbolag som heter och att detta tycks tro på en god framtid, Inga frågor är så enkla att man utifrån en tidningsartikelkan dra slutsatser. Bakgrunden till Coronade känner kanske varken jag ellerKjell till, .Men så mycket vet jag att är den ena ägaren,och äger många fastigheter ute i landet, bl, a, för sinbilförsäljning. Att tro att startar ett fastighetsbolag enbart föratt tjäna pengar om det inte finns förutsättningar härför i en annan verksamhettycker jag är att på ett litet väl ytligt sätt att i söka ge beläggför att fastighetsskatten på något sätt inte skulle vara negativ förkommersiella fastigheter. Åter till lagrådet, säger, som upplysningbl, a, till mig som år ny , att procentuellt färrepropositioner gick till lagrådet för granskning . Detär ganskaointressant om det var fler eller färre såvida man inte sätter antaleti reJatiori till utredningsförfarandet i övrigt och remissbehandlingen. Det ärju bakgrunden, den totala utredningen av ett förslag, som ärdet intressanta.Fastighetsskatten, som vi diskuterar , har inte varit föremål förutredning och remissbehandling. Det är det som gör det intressant att få höralagrådet , plus det faktum att när man fattade beslut omfastighetsskatten 1985 hade den inte heller varit föremål för utredning. Då varlagrådet dessutom negativt till den och riktade kritik mot förslaget. Om det blir en borgerlig regeringhoppas jag att den regeringen skall lägga fram betydligt bättre förbereddaförslag än vad den socialdemokratiska regeringen har gjort. Jag tänker dåsärskilt på dem som lagts fram under denna höst. AnL 79KJELL () replik: har ställt frågor och fått sammasvar . Jag kan inte ge något annat svar heller än att mankan överväga Bostadspolitiska frå gor, m. m. Prot.1986/87:50 att ta med industrifastigheter i ett större sammanhang. Det betyderatt vi inte har avfärdat tanken, utan frägan ligger där denligger. Man kan säga att det kommer ett och annat gott korn även från vpk-håll,och vi får se vad resultatet bhr. Det gläder mig att tycker att jag är en klokkarl. Det tackar jag för.