prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag måste alltså med kraft tillbakavisa den insinuation somriktades mot mig i går- och även i och med uttalandehär- för att jag skulle vara ointresserad av den fråga som behandlades i gåroch där en stor majoritet i röstade för utskottets förslag. Jag vill också tillbakavisaKarl-Erik påstående att regeringen visar passivitet iLjusnarsbergsfrågan, Det är felaktigt. Regeringen har på område efter områdegjort insatser till förmån för , De insatser som företagen nu görär ett resultat av regeringens insatser och förhandlingar. Jag tycker attockså har ett ansvar för utvecklingen i , Lokalaoch regionala riksdagsmän har ju stora möjligheter att på hemmaplan vara medoch samla näringslivet till insatser utifrån de lokala förutsättningarna. Detgäller alltså att inte bara uppträda i talarstol. 45KARL-ERIK (vpk): När det gäller motiven till attindustriministern inte var här i går förstår också jag att det kan komma sakeroch ting emellan som gör att man måste ändra på tidigare fattade beslut. Mendet här är ju en oerhört viktig fråga. Det gäller alltså basnäringarna i en såhårt drabbad region som Bergslagen. Det finns ju ändå planer på inskränkningar.Det kan vi inte komma ifrån. Saker av gigantiska format kominer att ske, om denhär utvecklingen får fortgå. Därom vet vi - dess värre - inte någonting . Så till gruv- och stålnäringen. 1 Bergslagen finns dettyvärr inte några andra industrier än dessa näringar. När det gäller mitt engagemang i just Ljusnarsbergskommun kan jag tyvärr bara konstatera att jag inte är i den positionen att jagkan tillföra kommunen medel. Det kan faktiskt bara regering och riksdag göra -om det nu finns något intresse för detta. Jag upprepar igen att det som diskuterades här i kammaren var ägarförändringarna i och icke några strukturfrågorvad gäller den svenska stålindustrin. Jag hade mina skäl och motiv till att fullfölja en sedanlång tid tillbaka inbokad resa och förrättning i , och det har jagredan redovisat. Vidare kan jag avslöja för kammaren att jag gjortansträngningar för att kunna närvara vid kammarens debatt omSSAB-propositionen, Det var ju sagt att den debatten skulle äga rum ,och därför förkortade jag en utlandsresa med för att kunna vara med ikammaren. När det sedan visade sig att behandlingen av propositionen hänskötstill i går gjorde jag upp med näringsutskottets ordförande att jag skullefullfölja mina ordinarie resplaner och inte delta i debatten här. Jag tycker mycket illa om sädana öppna insinuationer ochangrepp som jag får när jag är ute och sköter mitt jobb som industriminister.Jag upprepar att svensk industri består av mer än stål och gruvor. Svenskindusti i larf övrig verksamheter .iå flera platsei än i Bergslagen, Prot, 1986/87:105 Ome/säilningsindiistri till koi/uniin 47 (vpk); Industriministern och jag är överens om attdet finns andra näringar. Det är i alla fall mera hållbart att jag öppetkritiserar att industriministern inte var här i går och deltog i debatten änatt det insinueras på annat håll. Det är mera ärligt av mig. Jag har nämligenden bestämda uppfattningen att industriministern skulle ha deltagit i debatten.Det är alltså bättre att jag säger det här i än att det görs imassmedia, där industriministern inte har möjlighet att förklara sig. Det är självklart attindustrisysselsättningen och det beslut som fattades i går är av oerhörd vikt,när ägarförhållandet kan bli sådant att Grängesbergsgruvan kommer att läggasner, med de följder det får för sysselsättningen. Jag kan faktiskt inte vara på två platsersamtidigt, även om det i och för sig skulle vara ganska trevligt ochintressant. Jag har ett minne av att jag, när jag sedan var iÖrebro och Frövifors, angreps för att jag inte i stället var i Bångbro ochHällefors. Jag har under ett flertal resor, inbokade sedanlång tid, blivit angripen för att jag inte i stället åkte till den och denplatsen i regionen. Det måste vara sans och måtta i kritik av det slag som riktades mot mig i och som nu fullföljer. skall vi diskutera , och i denfrågan har jag-om det kan vara någon upplysning- avtalat att måndagen den 24augusti besöka både och kommuner. Det vore trevligt omKarl-Erik fanns där då och kunde redovisa sina tankar, idéer ochförslag för att främja sysselsättningen i . Det har varit ganskaglest med förslagen från hans håll i dessa debatter. 49KARL-ERIK (vpk); Jag kan upplysa industriministern om att vpkhar tagit fram ett näringspolitiskt program som skulle gagna sysselsättningen iÖrebro län. Om det var en invit från industriministern till mig att följa medden kan jag delge honom programmet då. När det gäller besöket i och Frövifors hoppas jagverkligen att industriministern inte riktar anklagelsen mot mig för att hakritiserat att han inte var i och . Det är bl.a,socialdemokratiska kommunalråd i dessa kommuner som har riktat den kritiken,inte jag. Industriministern bör kontrollera varifrån denna kritik kommer. har frågat om jag är bereddatt hjälpa till med ersättningsindustri i , I mitt svar harjag erinrat om att regeringen är beredd att medverka med generöstregionalpolitiskt stöd till sunda och bärkraftiga projekt. Mitt svar påKarl-Erik fråga är faktiskt ja. Jag kan informera om att regeringenunder har beviljat företag i lokaliseringsstöd. Vi hargett stöd till tillbyggnad av industrilokal i kommunen. Bergslagsdelegationenhar avsatt särskilda pengar för för att aktivt arbeta medutveckling av näringslivet i kommunen. Jag har här sagt att regeringen är beredd att görafler insatser, inte minst för småföretag i , och att de gamlaägarna, som man i Ljusnarsbergsmanifestef ville ha kvar och att de skulle taett ansvar, faktiskt är kvar i , Efter regeringens ochindustridepartementets ingripande har de gamla ägarna förmåtts att dels rustaupp lokalerna, dels bilda ett fastighetsbolag och dels ta ansvaret för attlokalerna fylls med nya företag och ny verksamhet. Jag har blivit kritiseradför att inte kommunen fick överta lokalerna, men jag avvisade det förslagetdärför att jag menade att just de privata företagen skall vara kvar och ta ettansvar för att lokalerna fylls med verksamhet. Men det är faktiskt så att detinte går att göra det från till en annan. 51 (vpk); Vi är överens om att det inte går att från endag till en annan tillföra någon ny verksamhet. Men det har gått ett helt årsedan nedläggningshotet kom och är nedläggningen fullföljd. har endast skapats tre nya arbetstillfällen idessa lokaler. Vad som har skett med lokalerna i Bångbroverken är att annanverksamhet i kommunen har flyttat in. Det har alltså inte tillkommit några nyajobb. Oron finns kvar bland dessa människor. Det enda egentligastöd de har fått, som är synligt utåt, är att länsarbetsnämnden har gått in medviss del av kostnaderna för utbildning. Men de berörda människorna vet inte vadde skall göra när utbildningen är färdig. Därför råder stor oro. Jag ser fram mot besöket av industriministern och det harjag faktiskt heller aldrig kritiserat. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1986/87:452 om kontrollen av importerade livsmedel har frågat om det inte gåratt förbättra kontrollen av importerade livsmedel för att skydda svenskakonsumenter från skadliga produkter. Kontrollen av livsmedelsimporten har samma syfte somlivsmedelskontrollen i övrigt, nämligen att skydda konsumenterna mot skadligalivsmedel eller livsmedel som på annat sätt är otjänliga från hälsosynpunkt.Kontrollen utförs i första hand av kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnderenligt bestämmelser som har utfärdats av livsmedelsverket. Jag besvarade inovember en fråga av med delvis likartat innehåll,I det svaret beskrev jag bl, a, utgångspunkten för kontrollen avlivsmedelsimporten. Den innebär att importkontrollen skall vara likvärdig medkontrollen av inhemska livsmedel. Den del av kontrollen som gäller undersökning avvegetabilier med avseende på bekämpningsmedelsrester kräver särskild kompetensoch ombesörjs av . Detta gäller oavsett om det är frågaom importerade vegetabilier eller vegetabilier producerade inom landet. Bakgrunden till nu aktuella fråga är enundersökning som gällde misstanke om bekämpningsmedelsrester iimporterad lök, I normalfallet svarar livsmedelsverket påförfrågningar om bekämpningsmedelsrester. I det aktuella fallet varanalysarbetet avslutat efter drygt . Arbetetförsvårades dock av att det misstänkta ämnet inte tidigare undersökts iSverige, Livsmedelskontrollen, vad gäller såväl importeradelivsmedel som svenskproducerade, är en viktig del i en sammanhållenlivsmedelspolitik. Vi har en starkt utbyggd och grundlig kontroll här i landet.Det hindrar inte att den kan bli bättre. Ett arbete med detta pågår också inomlivsmedelsverket. Om kontrollen av importerade livsmedel 53INGBRITT IRHAMMAR (c): Vi är överens om att kontroll av livsmedel ärtill för att skydda våra konsumenter. Men kontrollen behöver bli bättre. Detvisar inte minst fallet med partiet med den holländska löken.Jordbruksministern medger att det inte var bra att analysproven tog . Mendet var ännu värre! Det tog att få ett besked. Det är heltoacceptabelt. Förhoppningsvis är ändå testresultaten, som visar att löken inteinnehåller några skadliga ämnen, riktiga. Säker kan man dock inte vara,eftersom det var första gången man försökte mäta detta speciella ämne - som ärförbjudet i , Jordbruksministern säger att kontrollen kan bli bättre,och om det är vi överens. Jag skall ta ett exempel på sådant som kanförbättras. Det är aktuellt med ägg nu till påsk. För svenska ägg harvi en "bäst före"-märkning. Tiden har ändrats från40 . Det har skapat brist på svenska ägg just till påsk. Viimporterar enligt uppgift ägg från , men för dessa krävs ingen"bäst före"-märkning. De finska äggen kan alltså vara mycket äldre ände svenska. De blir inte märkta när de kommer in i landet och inte när mansedan handskas med dem inom . Oin kontrollen av importerade livsmedel Anser jordbruksministern att detta är ett bra skydd försvenska konsumenter? Svaret på den sista frågan är attlivsmedelsverket har ett uppdrag att gå igenom all märkning över huvud tagetoch göra den mera konsumentinriktad än den för konsumenten ofta svårtolkademärkning som finns . Vi hoppas få étt förslag frånlivsmedelsverket i denna viktiga konsumentfråga . När det sedan gäller den lök som frågagällde sände företaget prover till livsmedelsverket . Att det tög sålångtid som säger och som också har sagts i pressen beroddepå att företaget skickade provet som vanligt paket. Det kom alltså fram . Men hade livsmedelsverket, som tyckte attleveransen dröjde, rekvirerat ett eget prov från miljö- och hälsoskyddsnämnden,och det kom fram . gjorde faktiskt ansträngningar föratt så snabbt som möjligt sätta i gång med analysen. Sedan tog det en veckadärför att det misstänkta ämnet var ett ämne som inte funnits iSverige. Man fick ta kontakt med andra nordiska länder, och man tog kontakt medHolland. När analysarbetet avslutats kunde man inte påvisa några halter av detämne som man misstänkt. Livsmedelshygieniska problem med lök har heller intefunnits tidigare. Därför har lantbrukshälsan nu gått vidare och undersöker istället luftprover från den lokal det handlar om. Man undersöker om det kanvara t. ex. sporer av mögel som har orsakat de allergiliknande symtom som endel av de anställda har fått. Slutsatsen av den analysen blev att man bedömdeatt det inte handlade om löken. Man går vidare för att undersöka om detmöjligen kan vara mögel eller liknande i lokalen. 55 (); Oberoende av hur provet skickades kom svareti alla fall inte förrän . Jordbruksministern har tidigare medgettatt det dröjde oacceptabelt , så där är vi överens. Det äi" mycket riktigt somjordbruksministern säger att vi har diskuterat märkning av livsmedel tidigare.Redan vid dessa tillfällen har jag framfört krav på urspmngsländsbeteckning,dvs. en typ av märkning av varorna så att svenska konsumenter skall få en reellvalmöjlighet att köpa de livsmedel de själva vill ha. Man kanske ' enstörre trygghet i att köpa svenskt, eftersom vi vet att det är en mycket höggrad av kontroll på svenska produkter. Det är också svårt att mätabekämpningsmedel och kemiska ämnen i varor som vi importerar, eftersom vi intehar någon vana att leta efter ämnen som inte funnits i . Attmärka varorna med ursprungsland vore därför bra, och jag har tidigare bettjordbruksministern ge livsmedelsverket i uppdrag att arbeta med dessa frågor. har full frihet att kommamed de förslag man anser vara konsumentvänliga och riktiga, och dessa förslagavvaktar vi . har jag sagt att det är viktigt att berördabranscher, när det finns svenska livsmedel som har en bättre kvalitet, går utoch gör mer reklam för svenskodlade produkter. Det är bra att frukt- ochgrönsaksodlarna nu har gått ut och på ett annat sätt än tidigare försöker visaför konsumenten vilka varor som är svenska och genom konsumentinformationframhäver varor med högre kvalitet. Jag hoppas också att handeln nu följer uppdet initiativ som producenten har tagit i detta avseende. Avslutningsvis vill jag bara kommentera om likvärdigheten mellan svenska och utländska produkter. När det gällervegetabilier, som ju var utgångspunkten för diskussionen, har man gjort ungefär4 000 stickprov-per år, och en tredjedel av dessa stickprov gällde svenskavaror, resten utländska. Om kontrollen av importerade livsmedel 57 (): ' Herr talman! Det enklastehade varit att följa de förslag som länge har fört fram, nämligen attimport skall förbjudas av livsmedel som produceras på sätt som är förbjudet iSverige. Det vore en mycket enkel regel. Tyvärr får vi inte gehör för dettamycket rimliga krav. Det borde säga sigsjälvt att det som är förbjudet iSverige, det som vi anser vara osunt och fel för svenska konsumenter, inteborde få importeras. Vi borde alltså ha samma krav på produkterna. När det gäller äggen står det alltså fast att vi till påskfår importerade ägg som kan vara betydligt äldre än de svenska därför attkraven på svenska ägg är högre. Den kontroll av vegetabilier som sker gårtillsa att de ämnen som är förbjudna i givetvis också förbjuds när detgäller de livsmedel som kommer utifrån. Man har som sagt t. o. m. en strängarekontroll av de utländska livsmedlen. Man har gjort drygt 3 000 utländska provmot 1 0,00 svenska. Av dessa 4 000 prov fann mani totalt 67 fall, dvs. l-,,halter över de tillåtna. De enda fall där det kan förekomma ämnen som finnsutomlands och som inte är godkända i gäller sådana ämnen som inteanvänds i därför att de inte har med våra odlingsbetingelser att göramen som inte i och för sig är skadliga. Även för sådana ämnen finns det avlivsmedelsverket klart fastställda gränsvärden.. 59 (): Jag har resultat från sådana kontroller somtyder på att flest höga halter av kemiska bekämpningsmedel fanns i deimporterade livsmedlen. Otillåtna halter fanns bara i importerade livsmedel. Det vi skulle kunna göra vore att öka kontrollen iproducentländerna, såsom EG gör när man kommer hit och kontrollerar t.ex. vårasvenska slakterier, och det är återigen för att få till stånd likakonkurrensvillkor mellan svenska producenter och utländska som vi skulle göradet. Men det viktigaste måste ju ändå vara att vi får fram livsmedel av brakvalitet för våra konsumenter. Om upphandlingen av bevakningstjänster för Stockholmstunnelbana Jag skall inte förlänga debatten, meneftersom nu övergår till att tala om köttkontrollen får jagväl svara på de påståendena också. Det är faktiskt på det sättet att varje parti kött somkommer till kontrolleras. Dessutom är det på det sättet attlivsmedelsverket också -liksom EG gör hos oss - när man godkänner import avkött från ett visst land inspekterar ett så stort antal anläggningar av en visskategori utomlands att verket får en från sin synpunkt sett säker uppfattningom standarden inom den kategorin av slakterier. Först därefter godkänner manvissa slakterier utomlands när det gäller export till och underkännerandra. 61 (): Eftersom vi nu kom in på kött vill jag sägaatt det vid köttimport krävs ett intyg från ursprungslandet, och det räcker medatt köttet enligt det intyget är tjänligt som människoföda. Vi kräver faktiskthögre kvalitet än så på kött som är producerat i . Det vore enklast och rimligast att import av livsmedel somproducerats på ett i förbjudet sätt förbjöds. Det är en mycket enkelregel att följa. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1986/87:487 om upphandlingen avbevakningstjänster för har frågat finansministern omregeringen kommer att avslå dispensansökan. Frågan ärställd mot bakgrund av att hos regeringen begärt undantagfrån upphandlingsförordningen vid upphandling av bevakningstjänster för Stockholmstunnelbana. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag vill inte nu föregriparegeringens beslut, som kommer att meddelas . 63LARS (): Jag tackar för svaret, skall man väl vara försiktig med användningenav ordet skandal, men låt mig ändå säga att jag tycker att handläggningen avdet ärende vi nu talar om är mycket anmärkningsvärd och egendomlig - det äräven dagens svar från justitieministern. Vad som har hänt är följande. brytermot lagen, upphandlingsförordningen, . Jag vill frågajustitieministern: det lämpligt att de rättsvårdande myndigheterna i landetbryter mot lagen? Har fått kritik för detta av regeringen? När , utan att i enlighet med lagen tairi anbud, gör upphandlingen av det största enskilda bevakningsuppdraget iSverige, gör man det av ett företag där överdirektör sitteri styrelsen. Jag upprepar den fråga som statsrådet vägrade att svara på : År det sunt att överdirektören har den här dubbelrollen - dels sitter iABAB:s styrelse, dels i egenskap av statstjänsteman avgör frågor av storaffärsmässig betydelse för ABAB? När lagbrottet äntligen uppdagats börjar man inte följalagen, utan man begär dispens från lagen. Denna dispensansökan måste varaganska unik. En statlig myndighet ber att få köpa något till ett högre pris ännödvändigt. Någon annan rimlig förklaring till ansökan finns ju inte. SkulleABAB lämna lägst eller på annat sätt bäst anbud, kunde man ju ha tagit ABAB,Men vill man ta ABAB utan att få veta om det finns några andra på marknadensom kan göra detta bättre eller billigare. Min sista fråga till justitieministern blir därför: Varförbehöver regeringen ha mer än på sig för att fundera på hur manskall ställa sig till denna enligt min mening ganska självklara fråga? Prot,1986/87:105 Om utredning om vissa förhållanden inom Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1986/87:514 om utredning om vissaförhållanden inom har ställt vissa frågor till migmed anledning av de uppgifter som förekommit om extremistiskpolifisk verksamhet bland vissa polismän vid , har år 1983upplyst mig och min företrädare om att den kommit att ägna uppmärksamhet åtvissa misstankar om extremistisk politisk verksamhet bland anställda vidStockholmspolisen, Upplysningarna har lämnats inom ramen för den fortlöpandeinformation som styrelsen lämnar om sin verksamhet för att förhindra och utredabrott mot rikets säkerhet. Det ankommer i första hand pårikspolisstyrelsen och på polismyndigheten i att utreda sådanamisstankar och att vidta de åtgärder som kan vara befogade om misstankarnabekräftas. Jag utgår från att myndigheterna tar sitt ansvar i detta hänseende,och några åtgärder från min och från regeringens sida är alltså för närvarandeinte påkallade. 65LARS (vpk): Jag vill tacka justitieministern för svaret. Nog är det väl litet av en ödets ironi att efter Nazitysklands ockupation av våra grannländer Norgeoch tvingas diskutera uppgifter om att det finns nazistiska ochrasistiska grupperingar inom , Dessa uppgifter har inte minst under de senaste veckornavarit föremål för livlig uppmärksamhet. Det har påståtts att detfinns sådana här Prot,1986/87:105 Om utredning om vissa förhållanden inom grupperingar.Enligt säpochefen finns t, o, m, en särskild dossier om dessa grupper. Menledande personer i polisledningen i säger; Jag vet inte vad jag skallutreda, jag vet inte vad jag skall leta efter. Mot den bakgrunden framstår polisledningens agerande somförklarligt. Man har ingenting hört, man har ingenting sett. I stället för attuttrycka oro för att det ligger någonting i dessa uppgifter, och medverka tillatt utreda dem, har man slagit uppgifterna ifrån sig. säger justitieministern i sitt svar att han och hansföreträdare upplysts om att det skulle ha funnitsmisstankar om sådana här grupper. Men varför har ingenting hänt på dessa fyraår? Den inställning som man har hos polisledningen i Stockholmtycker jag vittnar om en viss omdömeslöshet, för att uttrycka mig milt.Aftonbladet karakteriserade uttalandet som skandalartat i all sin ynkedom. Jag vill fråga justitieministern: detta tolkas så,att vi inte har någon övergripande instans här i landet? Uppgifter om den härverksamheten kom fram 1983, och ingenting har hänt mellan åren 1983 och 1987.förrän , eftersom man nu anser att frågan skall utredas. Ärdet justitieministerns uppfattning att allt står väl till inomStockholmspolisen? Låt mig till en början slå fast att det skallvara ett oeftergivligt krav att alla polismän omfattar de grundläggandedemokratiska värderingar som vårt samhälle bygger på. Det är därför heltoacceptabelt, om enskilda polismän eller kanske t. o. m. grupper av polismän iord eller handling skulle ge uttryck för andra uppfattningar. Som jag sade redan i mitt svar, har jag och regeringensedan 1983 känt till att ägnat uppmärksamhet och vissamisstankar åt extrem' politisk verksamhet bland anställda vidStockholmspolisen. Detta har också fått kännedom om. Vad som förekommit har enligt vad jag inhämtatfunnits med i bilden när , huvudsakligen av andra skäl,vidtagit åtgärder för att utveckla polisetiken och för att åstadkomma en merändamålsenlig personalplanering. Tydligen har man funnit att dessa åtgärderinte har varit tillräckliga, och därför pågår nu en särskild utredning omförhållandena. Jag skall återkomma i en senare replik till om det övergripande ansvaret för de här sakerna. 67LARS (vpk): Jag tycker att delar av det senaste somjustitieministern sade var bra. Men kvar står ändå frågan; Varför har ingentingskett som gått ? Det kan rimligen inte vara så attmassmedia i form av kvällstidningar. och andra skall driva de härfrågorna, för detta har man känt till inom regeringen. Regeringen har ocksåkunnat följa att polisledningen, i ingenting har gjort. Vi har fått läsa i tidningarna att polismän ikorridorerna gör nazisthälsning och att man kallar detta bara en plöj. När poliserhälsar varandra på det sättet, kallar utlänningar för blattar och .yxor, heterdet att det bara är polisjargong. Men, snälla justitieministern, när intepolisledning- en iStockholm reagerar mot detta, vem skall då reagera, om inte någon i regeringen? Det är nog inte så enkelt att det är bara en polisjargong,utan det är någonting annat. Jag tror nämligen inte på att denhär jargongen och mentaliteten försvinner när dessa polismän sätter sig ibilarna och skall möta demonstranter på . Om utredning om vissa förhållanden inom Om det har förekommit sådana saker som LarsWerner; exemplifierar, tar vi naturligtvis alla bestämt avstånd från det. Detframgick väl av min förra replik. Jag upprepar från min förra replik att det är fel att sägaatt ingenting har hänt. har arbetat med etikfrågor ochpersonalplaneringsfrågor. Sedan tar upp frågan om regeringens ansvar ochvad regeringen gör. Jag vill då stryka under att det är en uppgift inte förregeringen i första hand utan för polisorganisationen själv att ständigt ha sinuppmärksamhet riktad på problem av det här slaget. I själva verket är detnaturligtvis inom organisationen själv som man har de bästa förutsättningarnaatt ta itu med sådana här problem. Jag kan försäkra att det finns en samsyn inompolisorganisationen, mellan polisledningen, de enskilda polismännen och derasfackliga organisationer att man skall kraftfullt verka mot företeelser av detslag som vi nu talar om. Extremistiska uttryck skadar ju hela polisorganisationen,och den präglas förvisso av våra demokratiska grundvärderingar.