prot · GA0918 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:18 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frän valprövningsnämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamöteroch ersättare för riksdagsledamöter har från inkommit bevis om att rfe/,y (). Hovas, utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o, m. sedan () avsagt siguppdraget som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamöter har i deffafall utsetts , , och , (båda fp); dels (), , utsetts fill ny ledamotav fr. o. m. sedan () avsagtsig uppdraget som riksdagsledamot. Till ersättare för riksdagsledamöter har idetta fall utsetts , , , , GerdEngman, Bandhagen, , , , ,, , , , ,, och , (alla s). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit aft de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 2 § Talmannen anmälde att () fr. o.m. den5 november skulle tjänstgöra som ersättare för under tid honär statsråd samt att () - i stället för fr.o. m. skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på interpellationerna 1986/87:6, 17, 20, 33 och 34 om färjetrafiken tillGotland har frågat mig vadjag avser att göra för att målsättningen en tillfredsställandetrafikförsörjning fill och från skall uppnås och vidare om jag ärberedd aft välvilligt behandla en dispensansökanom trafik mellan och . har frågat mig om jag vill medverka tillatt trafikkapaciteten på bringas att överensstämma med riksdagensbeslut om tillfredsställande trafikförsörjning. har frågat mig om insättandet av persontrafik på Oskarshamnslinjen är ett första steg i en successivavveckling av den sydgående trafiken mellan och fastlandet. Vidare harhan frågat om förslaget om s. k. bashamnstrafik mellan och fastlandetmed som enda fasflandshamn ånyo kommer att aktualiseras. har frågat mig om vilka åtgärder som harvidtagits eller kommer att vidtas för atf den genomförda försämringen ifärjetrafiken endast blir tillfällig och för atf Gotlandstrafiken skall få enbra och långsiktig lösning. har frågat mig om jag är beredd att återställatidigare trafikkapacitet och standard på de södra linjerna i Gotlandstrafikensamt ta inifiativ till en allmän förbättring av kommunikationer medfastlandet. Jag kommeratt besvara frågorna i ett sammanhang. genomförde transporfrådet på regeringensuppdrag en översyn av färjetrafiken till . Orsaken var den snabbakostnadsutvecklingen i trafiken. Syftet var att undersöka olikatrafikeringsalternativ som kunde tillgodose målet, en tillfredsställandetrafikförsörjning; inom den kostnadsram på ca 40 milj. kr. som riksdagenfidigare uttalat sig för. a. ett s. k.bashamnsalternativ som innebar färjefrafik mellan och , kompletteradmed trafik även på och /under högsäsong. Bashamnsalternafivet gav enligt fransportrådet möjlighetertill en mer frekvent trafik och en bättre anpassning av ankomst- ochavgångstider till persontrafikens behov; Bashamnslösningen hade samtidigtkostnadsfördelar. Bashamnsalternafivet fördes aldrig fram som ett förslag. Iregeringens proposition 1985/86:105 om färjetrafiken fill förordades istället fortsatt trafik på en nordlig och en sydlig linje. Möjligheterna tillbesparingar fick då, vilket framgår av propositionen, i stället sökas inomramen för nuvarande trafik. Som exempel på möjliga besparingar nämndes ipropositionen indragning av Ölandsfrafiken och utbudsförändringar under lågsäsongi Oskarshamnstrafiken. Vid riksdagsbehandlingen uttalade trafikutskottet attregeringens förslag i denna del var en lämplig avvägning i nuvarande ekonomiskaläge mellan de olika kraven på eri fillfredsställande transportförsörjning förGptland. De förändringar spm nu genomförts i färjetrafiken liggerföljaktligen i linje med både regeringens förslag och beslut. Sammariksdagsbeslut ger även de besked som efterlyser omOskarshamnstrafiken och det s.k. bashamnsalternafivet. Kostnader och tonnagesammansäftning sätter gränser förutbudet i färjetrafiken. Atf använda färjan för persontrafik bör därförses som en övergångslösning.,En långsiktig lösning av frågan omGotlandstrafiken, som tar upp i sin fråga, bör därför enligtmin mening bl. på att fåfram en rationell fartygsflotta för trafiken som helhet. Detta är Prot.1986/87:18 emellertidfrågor som behandlas inom ramen för fransportrådets uppdrag om ett nytt avtalför Gotlandstrafiken. När det avslutningsvis gällerIngrid Hasselsfröm Nyvalls fråga om framtida Ölandstrafik vill jag bara nämnaatt två- ansökningar om sådan trafik är ute på remiss. 2INGRID (): Tack för svaret, statsrådet . Defär värdefullt att vi får diskutera Gotlandstrafiken här . Jag är denförsta, men troligen inte den sista, att säga att jag hade förväntat ett någotmer positivt och framtidsinriktat svar. Det är naturligtvis riktigt som statsrådet säger, atftrafikutskottet uttalade att regeringens förslag var en lämpligavvägning i nuvarande ekonomiska läge. Men framkom under riksdagsdebattenstora farhågor för vad det tonnage som skulle sättas in på södra linjen, dvs.lastfartyget , skulle betyda för passagerarnas resemöjlighefer och service. Man hade väl hoppats att den opinion rriot somframkom och som inte minst speglades i riksdagsdebatten skulle hakunnat medföra en omprövning av turlistans utseende. Denna överklagades därtilltill regeringen , men besvären lämnades utan åtgärd. går alltså denna säsong, , 2-3turer på linjen . För densom infe känner till det vill jag gärna berätta några fakta om . Detta lastfartyg är ett modernt och för sitt ändamålsäkerligen utmärkt fartyg. Att det saknar stabilisatorer är dock ett problemäven för lastfrafiken, liksom det blir för passagerare vid sjögång. Att högasmala trappor leder upp till passagerarutrymmena har påtalats. Detär därför praktiskt taget omöjligt för en rörelsehindrad eller en familj medbarnvagn atf fa sig upp fill dessa utrymmen, "Utrymmen" är därtill ett överdrivet ord. Båtenkan officiellt ta 66 passagerare, men på grund av lastbestämmelser är 39passagerare i allmänhet ett maximum. Enda uppehållsmöjligheten under den femtimmar långa resan är att vistas i den trånga matsalen. Utrymmen förytterkläder, bagage o, d, saknas där helt. Matsalen har gjorts rökfri,vilket är bra, men rökare betalar också sin biljett och är människor - fastinte så länge, brukar man säga, särskilt inte när de nu måste stå ute på däck iÖstersjöns ofta kärva klimat om de vill dra ett bloss. För natturerna, som vissa veckodagar utgör endaresmöjlighef, kan man finga hyttplats, och enligt prislistan finns möjlighettill singel-, tvåbädds- och fyrbäddshyft. På kan man dock.inte tinga annatän fyrbäddshytt. På grund ay den ringa kapaciteten vill man från bolaget intelova bättre, även om detta ibland kan ordnas . Vi i talar i andra sammanhang om att män självskall få välja om man vill dela rum med andra. Det är inte heller oviktigt närman reser. Tillsammantaget måste man konstatera att sompassagerarfartyg inte uppfyller dagens krav, bl. a, för handikappade. Det ärdärför inte att förvånasöver atf handikapporganisationerna lämnat transportrådet med bl, a,Gutehandläggningen som skäl. Statsrådet säger att är en övergångslösning. Meninnan eventuellt nya avtal sluts och eventuellt nytt tonnage anskaffas etc, -kunde man infe ta upp överläggningar inom den ekonomiska ramen om attåtminstone på ytterligare någon tur få sätta in fartyget på linjen istället för att den skall ligga i hamn? Därmed vill jag gå över till min andra fråga, den somgäller Ölandsfrafiken. Den sommar som förflutit sedan tog beslut omnedläggning av linjen fr. o.m. 1987 blev en bra säsong förtrafiken mellan öarna. Från drygt 15 000 passagerare ökade antalet i årtill 18 000, således en positiv utveckling, därtill . Turistorganisationerna på de båda öarna arbetar alltmer påen gemensam turistsatsning och är mycket intresserade av att det finns enförbindelse . Kommunernas ansvariga delar givetvis dennauppfattning, och man planerar tillsammans olika initiafiv som stöd för enfortsatt sommartrafik. Statsbidrag kommer, vad jag känner till, inte attbegäras. Det är därför min förhoppning atf de remissinstanser som enligtstatsrådet skall behandla de två aktuella dispensansökningarna ser positivt påfrågan och atf det beslutande organet intar samma hållning! Jag vill här ta upp något om turlistan ,som är fastställd. På de södra linjerna, alltså för och ,innebär turlistan en minskad kapacitet för bilar med 2 300, Därtill är en delav turerna mellan och lagda på verkligt obekväma tider, Atf åkafrån och vara framme kl, 5 , kanknappast vara attraktivt för en semestrande barnfamilj. Det är oroande att man minskar möjligheterna för bådegotlänningar och turister atf fa sig till och från ön under den intensivastesäsongen. har vi fått ett pressmeddelande därstatsrådet antyder riktlinjerna för den framtida trafikpolitiken, "Miljö, säkerhet, kvalitet och regional balanstillhör de faktorer som måste väga tungt när vi skall formulera entrafikpolitik för 90-talet", säger statsrådet där. Kunde vi inte redan nu börja med kvalitet ihela Gotlands-trafiken? 3GUNHILD (); Jag ber atf få tacka kommunikationsministernför svaret, Def gav tyvärr inga löften om förbättringar.Kommunikationsministern har tolkat riksdagsbeslutet på samma sätt somregeringens handgångne, generaldirektören i transportrådet, och något annatvar naturligtvis inte att vänta. Intresset för färjetrafiken till och frånGotland tycks inskränka sig till att densamma måste kosta staten så litet sommöjligt eller helst ingenfing alls. Den enda lilla ljusglimt som kunde utläsas i svaret varatt persontrafiken med lastfärjan bör ses som en övergångslösning.Övergång till vad? måste man då fråga sig, Def arbete som pågår inomtransportrådet med ett nytt avtalför Gotiandstrafiken måste garantera att något sådant misstag som atf sätta inen lastbåt i persontrafiken aldrig får upprepas. Att det är ett misstag, det måste varje normalt funtadmänniska inse. Och dess värre kommer detta missgrepp emot gotlänningarna att fåförödande konsekvenser på många sätt och . Den springande punkten är egentligen vad som innefattas ibegreppet tillfredsställande transportförsörjning. Varken regeringen i sinproposition eller trafikutskottet under vårens behandling av frågan har lyckatsprecisera deffa. Gotlänningarna tycker, med rätta, atf förbindelser med förpersontrafik avpassade färjor på minst två fastlandshamnar i veckanär ett minimikrav, som det egentligen är ett skamgrepp att ifrågasätta. Ändockgår nu lastfärjan på , och från , den 4november, fram fill går den samma fur - dettaför att spara pengar åt statskassan i form av minskat behov av transportstöd. Otaliga protester mot denna åtgärd har avlämnats tillkommunikationsdepartementet och till fransportrådet. När Gotlandsbolaget erbjöd sig att inom den avriksdagen anslagna kostnadsramen köra med oförändrad kapacitet, alltså med M/SGotland, även i fortsättningen svarade transporfrådet med att peka på att man itidtabellsförslagen skall utgå ifrån vad fransportrådet framhållit iutredningen om Gotiandstrafiken och vad som framgår av proposition 1985/86:105,Vidare skrev generaldirektören: "Möjlighetenaft realisera andra förslag kan icke anses föreligga," Med litet god vilja kunde def ha gått att resonera sigsamman. Det gav riksdagsbeslutet utrymme för. Men den goda viljan syntes ickeföreligga. Som jag pekat på i min interpellafion innebärfrafikföringen med oacceptabla begränsningar. Detta gäller till att börja med kapaciteten. Passagerarantaletfår inte översfiga 29 om det är farligt gods ombord, och det är det näsfanvarje dag. Ingen buss med passagerare kan transporteras med , Skolklasseroch idrottsgrupper måste alltså välja bort de dagar går. Sedan till den obefintliga handikappanpassningen; Den 15oktober debatterades i denna kammare målsätfningsfrågor avseende landets trafikpolitik,och många vackra ord kunde läsas i trafikutskottets betänkande om hur viktigtdet är att kollektiva färdmedel är handikappanpassade. Ändock får vi upplevaatt när målsättningar kommer på kollisionskurs med ekonomiska villkor, då ärdet målsättningarna som får vika, är ett omöjligt färdmedel förrörelsehindrade, allergiker och synskadade, men också för barnfamiljer ochäldre människor, om de har någon form av bagage med sig. Den förändrade trafiksituationen har också medfört attmellan 40 och 45 anställda i rederiet, som kan sysselsättas i sinaordinarie arbeten, nu är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Kostnaden för dessa insatser tillsammans med ersättning frånarbetslöshetskassa, kostnader för förtidspensionering samt förloradearbetsgivaravgifter belastar statskassan med, enligt uppgift, 2,5 miljoner.Kvar för staten blir då en besparing på totalt en knapp miljon. Lägger mandärtill de effekter som nedskärningarna får för näringslivet genom dendestruktiva debatt kring Gotlandstrafiken som förs, blir den samhällsekonomiskavinsten nätt och jämnt mätbar. Prot,1986/87:18 Om färjetrafiken till Golland Mot den bakgrunden vill jag fråga kommunikationsministernom han vill medverka till att trafikkapaciteten på återställstill den som gällde tidigare, när nu inte den samhällsekonomiska vinsten kommeraft uppgå till de beräknade 3-4 miljonerna utan blir betydligt mindre, om ensnågon. Jag vill också återkomma till begreppet tillfredsställandetransportförsörjning och be kommunikationsministern att här och förklaravarför vi inte kan få en definition på detta begrepp. Att få det definierat kanväl inte anses som en orimlig begäran från gotlänningarnas sida efter alla deskriverier som varit om den här frågan och om detta begrepp. Anf, 4JERRY (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min interpellation. Kommunikationsministerns högst allmänna uttalanden om Gotlandstrafikenger ytterligare belägg för antagandet atf man satt in i persontrafikenpå Oskarshamnslinjen bara för att kunna påvisa att denna linje är så fögaattraktiv att den kan upphöra, och då till förmån för regeringens ochtransporfrädefs vilande förslag om s. k. bashamnstrafik mellan ochfastlandet med som enda fastlandshamn. Liknande förfarande har juanvänts tidigare när det gäller SJ, där tidtabeller givits en sådan utformningatt def varit omöjligt för människor aft resa med tågen. Sedan har man medstatistikens hjälp kunnat lägga ned vissa järnvägslinjer. Får jag här passa på att fråga kommunikationsministern:När blev det egentligen bestämt aft skulle sättas in i persontrafik? ' Trots den korta tid jag har till mitt förfogande skall även jag säga några ordom . Fartyget är byggt som godsfärja, varför det inte uppfyllerrimliga krav när det gäller tillgänglighet och komfort för människor. Trappornaär smala och branta. Trösklarna är höga. Hiss och handikapptoalett saknas. Föratf kunna resa med måste man yara ung och frisk och inte ha småbarn ellerbagage med sig. kan transportera högst 66 passagerare. När fartygetgår med s. k. farlig last får endast 39 personer plats. Detta skall jämförasmed de 80-90 passagerare som i vanliga fall brukar följa med på varje resaunder vinterhalvåret. För atf komma fill fartygets enda allmänna, utrymme måstepassagerarna först gå ombord på trailerdäck och sedan fa sig uppför en fyravåningar hög och trappa. Detta utrymme, som kallas salong, är endast10x5 meter.- Där skall alltså 66 passagerare frängas. Hundar är inte tillåtnainne i salongen, varför hundägarna måste sitta ute i korridorerna tillsammansmed sina hundar. Man kan lätt föreställa sig vilket inferno det kan bli idet lilla utrymmet när det blåser och passagerarna är sjösjuka, när det är förkallt att gå ut och spy på däck och de få toaletter.som finns är överbelastade. saknar stabilisatorer, vilket innebär atf fartygetrullar och kränger kraftigt när det blåser. När höststormarna sätter in måsteman därför parera Vid en så lång överfart som sträckan utgör blir detdå svårt att hålla tidtabellen. Krängningarna blir särskilt kännbara i fartygefs s.k.salong, eftersom denna ligger högt upp i akferbyggnaden. Vid kuling och sidvindblir det problem atf få möblemanget att stå stilla. Härtill kommer att fartygetpå grund av sina förhållandevis små motorresurser har svårt att bryta is,varför det förmodligen måste ha ständig isbrytarhjälp om det blir en strängvinter. Och kostnaderna härför kan bara de komma att uppgå till sådana beloppatt experimentet med kan bli en dyr affär. Genom aft sätta in på Oskarshamnslinjen bryterregeringen och transportrådet inte bara mot lägen om handikappanpassadkollektivtrafik utan även mot- de föreskrifter som transportrådet självtutfärdat om handikappanpassning av icke nya fartyg. Def är märkligt, herr talman, aft transportrådets besluthar godkänts av en regering som representerar ett politiskt parti som i varjevalrörelse brukar framställa sig självt som den enda garanten för dehandikappades trygghet. Gotlandstrafiken på Oskärshamnslinjen bör liksom under dengångna lågsäsongen bedrivas med eller annat fartyg som är byggt förpersonbefordran. Deffa kan också ske inom ramen för de medel som riksdagenanvisat. Goflandsbolagef har nämligen givit transportrådet en skriftliggaranti, som innebär aft bolaget förklarat sig berett att självt stå föreventuella kostnader utöver de 51 milj. kr. som anslagit itransportstöd . När regeringen och transportrådet inte accepterat den avGotlandsbolaget ställda garantin förvägrar man inte bara den gotländska befolkningen ett berättigat krav på mänriiskovärdiga möjligheter att fa sig till utan också 40-50 av Gotlandsbolagets anställda fortsatt arbete. Så många blir nämligen Gotlandsbolaget tvunget att friställa pä grund av trafiken med . ' Med i persontrafik och liggaride vid kajflera dagar sparar man 3 milj. kr., men det lär kosta staten minstlika mycket atf ge stöd åt de personer som blir utan jobb. är det inte bara under lågsäsong som gotlänningarnafått vidkännas försämringar i persontrafiken. kommer ytterligarenedskärningar pä sydlinjen aft äga rum, trots att resandestatistiken för dennalinje visar en kraftig ökning av antalet resenärer . Nedskärningar i Gotlandstrafiken slår hårt mof Gotlandsnäringsliv och, turism. Känslan av aft är en avkrok hotar att spridasig och kan leda fill att företag och turister avstår från kontakter med ön. Ett tecken på oro i den riktningen återspeglas redan i detstora antal varsel som föreligger vid företagen på ön. Ungefär 3 000 gotlänningar i åldersgrup pen står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Def är var åttonde arbetsför gotlänning. har i historien blivit illa behandlatav väder och vind, av sjörövare och av danskar och ryssar, men av svenskaregeringen aldrig så illa som . Def som håller på atf ske är i vissaavseenden jämförbart med den brandskaftning som danske kungen i . tar man visserligen inget guld eller silver, manplundrar inga kyrkor.Men genom att man steg för steg försämrar förbindelser med fastlandetutarmar man ön på dess näringsliv och turism och gör framtiden svår förtusentals människor. kan man ställa fill större skada än den danskekungen. Hade kommunikationsministern varit närvarande vid debattenom Gotlandstrafiken skulle han själv ha känt stämningarna och medlitet god vilja förmått regeringen atf säga nej till . Men man skall infe vara sämre än att man kan ändra sig ochge avkall på litet politisk prestige till förmån för en rättvis behandling aven del av vårt land. Jag uppmanar därför kommunikationsministern att uppdra åttransportrådet att avveckla trafiken med och sätta inpassagerarfartyg i stället. Kan vi räkna med aft det blir på def viset, herrkommunikationsminister? Jag vill också fråga kommunikationsministern: kommunikationsministern att de handikappade skall låta sig nöja medförklaringen att är en övergångslösning? 5ULLA (); Även jag vill börja med att tackakommunikationsministern för svaret. Eftersom det inte förekom något arbete här i kammarenunder har jag träffat mer eller mindre upprördagotlänningar, som har framfört många synpunkter på resandet i allmänhet ochOskarshamnsfra-fiken i synnerhet. Jag har hört många berättelser om resandetsvedermödor. Skolklasser har inte kunnat resa pä skolresa därför att båten intesamtidigt kan fa en skolklass med lärare och det bara finns en avgång per dygn.Handikappade har fått bäras ombord. Allergiker har inte vågat åka med Gutedärför att fartyget saknar särskilda utrymmen för husdjur. Dessa reaktioner,liksom debatten här , visar med all önskvärd tydlighet att lasffärjanGutes historia som passagerarfartyg i reguljär Goflandsfrafik måste bli mycketkort. Handikapprörelsen har med all rätt reagerat kraftigt påden försämring det innebär att personer med rörelsehinder hänvisas till vissadagar eller till att ta omvägen över . a. har HCK, som isin tur representerar 26 handikappförbund, med detta beslut som utlösandefaktor lämnat fransportrådets styrelse, dit man tidigare var adjungerad. Dettasker i missnöje över att lagen om handikappanpassning av kollektivtrafiken inteföljs. Jag hade hoppats få höra kommunikafionsministern säga atfnågon sådan här säsong skall vi inte behöva uppleva mer. Def är bra atf kommunikationsministern vill ha enrationell fartygsflotta i Gotlandstrafiken. En sådan innefattar enligt minmening inte något lastfartyg i passagerartrafik. På Oskarshamnslinjen bör ettrationellt fartyg sättas in så fort det bara låter sig göra. Det skulle varaupplyftande att få höra om kommunikationsministern delar min uppfattning i detavseendet. Vi gotlänningar är väl införstådda med bakgrunden tillförsämringarna i trafiken. Vi känner till den snabba kostnadsutvecklingen ochGotlandsbola- Men, herrtalman,deftaär ingenting som vi har kunnatpåverka. Det gör inte heller passagerarplatserna fler ellerhandikapptillgängligheten större på . Vad Gotiandstrafiken egentligen kostar vet vi infe förränåret är slut och räkningen kommer. Det har diskuterats 3 milj. kr. Flera talarehar här sagt att så stor kommer besparingen inte atf bli, och det tror inte jagheller. Att man inte kan fastställa vilken summa detta egenfiigen tillförstatskassan, om ens någonting, är ett av skälen till att konkurrensen inomGotiandstrafiken bör öka och en annan trafikkonstruktion än den som i daggäller skapas. Jag har sagt här i kammaren atf det bara finnstvå möjliga förklaringar till kostnadsläget i Gotiandstrafiken, Den ena är attdet faktiskt kosfar så här mycket aft upprätthålla en tillfredsställandetransporfförsörjning mellan def övriga och den största ön i landet -och det är ju någonting som alla säger sig vilja ställa upp för. Den andramöjligheten är att nuvarande avtalskonstruktion är oförmånlig för staten, och iså fall bör en annan konstruktion till. Kommunikationsministern säger i sitt svar att dennuvarande lösningen, att använda i persontrafik, är atf befrakta somen övergängslösning och att nytt tonnage bör anskaffas. Det är min förhoppningatf detta kommer att ske på Oskarshamnslinjen och att detta nya, merändamålsenliga tonnage skall ägas av staten i stället för att man som i dagknyter staten allt starkare till ett visst privat företag, som på så sättenbart befäster sin monopolställning. Vi gotlänningar måste kunna räkna med atfstaten garanterar oss en tillfredsställande bastrafik. Vi måste själva engageraoss i arbetet med att ta reda på hur den här trafiken skall se ut. Ett försök idet avseendet har gjorts av arbetarekommun. Det gäller denprincipskiss som jag hänvisar fill i min interpellation. Det kunde vara intressant att få någon reakfion på nämndaprincipskiss från det ansvariga statsrådet, även om - och def kan jag förstå -det av olika skäl inte kan bli något särskilt ingående resonemang. 6 BOHAMMAR (vpk); I våra förhandlingar med omgränsdragningen i tycks vi ha stora svårigheter aft få densovjetiska sidan aft begripa att är en integrerad del av ochatt mittlinjen i skall dras från denna utgångspunkt. ärfaktiskt ingen obebodd ö i . Där bor och verkar närmare 60 000 svenskamedborgare, som har - åtminstone borde de ha - samma rättigheter som alla andrasvenska medborgare. Dessa elementära fakta, herr talman, verkar varasvårbegripliga infe bara för sovjetiska utan tyvärr också för en del svenskamyndigheter.