prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Feletär inte att jord och skog inte kommer upp i ställningen riksintresse, utan attdet är de andra verksamheterna som gör det. Vid intressemotsättning mellanexempelvis jordbruk och friluftsliv kommer jordbruket att dra det kortastestrået. Vidbehandlingen i bostadsutskottet har emellertid en del hänt. I centernspartimotion framställs krav på att jord- och skogsbruket skall ha ställning somriksintresse. Detta krav har övergivits genom kompromissen medsocialdemokraterna. Imajoritetsskrivningen hopar sig dock oklarheterna om vad som kommer att gälla.Utskottets lagförslag innehåller förslag om ett dllägg dll 2 kap. 4 §, därföljande mening skall införas: "Jord- och skogsbruket är näringar avnationell betydelse." Dettatillägg är hämtat från jordbruksutskottets yttrande till bostadsutskottet idenna fråga. majoritet ansluter sig till jordbruksutskottetsuppfattning och följaktligen dll vad som i övrigt anförs i yttrandet.Omedelbart efter förslaget om tillägg till 4 § anför jordbruksutskottet:"Vad som förordats innebär att dessa näringars ställning icke börtillmätas Enlag om hushållning med naturresurser En lag om hushållning med naturresurser mindrevikt än de näringar och intressen vilka enligt 2 kap. 2-9 §§ kan ges. ställningav riksintresse, dock utan att principen om ett till kommunerna decentraliseratplaneringsansvar avstås." Uttrycket "icke bör tillmätas mindre vikt" måsteenligt gängse språkbruk betyda lika stor vikt. Härigenom uttalas att jord- ochskogsbruk skall ha samma status som andra riksintressen. Men vänder man påsidan till s. 18 i betänkandet står,där uttryckligen: "Utskottet anserinte att så bör ske." Å ena sidan anser bostadsutskottets majoritet att jord-och skogsbruket skall ha samma status som andra intressen medriksintressestatus, och å andra sidan att det är direkt olämpligt om så skulleske! För mig, och - föreställer jag mig - för hela kammarenvore det av stort värde om någon av utskottets majoritet klart och entydigtklargjorde vad som kommer att gälla. Det särskilda skydd som föreslås för vissaområden för att säkerställa turismens och det rörliga friluftslivets intressenanser vi vara onödigt. De s. k. primära rekreationsområden det gäller har intenågon reell funktion utan speglar endast en klåfingrig vilja att styra ochreglera. I vissa områderi skulle inte ens enskilda fritidshus få byggas. Detta synsätt kan vi moderater inte dela. Det är inte såatt enskilda fritidshus utgör någon fara för naturen eller äventyrar någrakulturvärden. Aktsamheten om naturen kring den egna täppan är alltid stor.Sverige är tillräckligt glesbefolkat för att möjliggöra en ökadfritidshusbebyggelse utan att väsentliga naturvärden träds för när. Däremot utgör en ensidig satsning på stugbyar och stora campingplatserett direkt hot mot miljön. Där blir konceritrationen stor, och slitage ochnedskräpning utgör en oundviklig följd av denna verksamhet. Ett friluftsliv somsyftar till att vara särskilt aktsamt om natur och miljö bör avstå fråri storakollektiva anläggningar. Jagvill så, herr talman, något beröra vindkraftverkenseventuella lokaliseringsorter. I denna fråga lämnar regeringen dubbla budskap.Å ena sidan förordar och förbereder energi- och miljöminister enmassiv, vindkraftssatsning på bl. a. , rnedan å andra sidanbostadsministern i NRL klassar som riksintresse för att skydda områdets-natur- och kulturvärden. Det finns anledning att här återge vad lagförslaget idenna del innehåller. I 3 kap. 1 § NRL heter det: "De områden som anges i2-6 §§ är, med hänsyn fill natur- och kulturvärden som finns i områdena, i sinhelhet av riksintresse. Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön fårkomma till stånd i dessa områden endast om hinder inte möter enligt 2-6 §§ ochom detta kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadar områdenas natur- ochkulturvärden." a. omfattas av denna paragraf. FRP-riktlinjerna, de länsvisa anvisningarna ochnaturvårdslagen har under en följd av år inneburit att stor restriktivitet iakttagitsi exploateringsärenden på . Byggande av enskilda hus och fritidshus har ivissa fall stoppats, bl. a. mot bakgrund av säregna och känsliganatur. Det är därför ganska märkligt att en särskild utredningtillsatts för att ta fram underlag för lokaliseringsområden för vindkraftverk,där är ett av de intressantaste områdena. Sammantaget anser energiministern att målet förvindkraftssatsningen skäll ligga på , varav landbaserat.Öland väntas få svara för en betydande del av dessa terawatdmmar. preliminära beräkningar kan tyda påatt antalet stora vindkraftverk som kan bli uppförda på är istorieksordningen 700-800 stycken. Det är här fråga om torn och med en rotordiameter . Dessa hundratals höga torn kommer att helt domineralandskapsbilden. De kommer att på ett förödände sätt störa den säregna öländskamiljön. Det öländska alvaret är en enastående och unik tillgång och kommer attnegativt påverkas vid lokalisering på eller intill alvaret. högstabyggnad, en kyrka, är endast hälften så hög som vindkraftverken avses bli. Andra störningar vidlåder också vindkraftverken; Bullretkan våra störande. I vindkraftsutredningen nämns detta. Jag citerar: "Ettlågfrekvent, dunkande ljud har uppfattats vid bebyggelse på ända . Det är klart störande för de omkringboende." Radio- och TV-mottagningarna försvåras. Det kan blinödvändigt att ansluta stora delar av vindkraftverksområdenas abonnenter medkabel. Fågellivet kan störas, särskilt om antalet anläggningarblir stort och vid täta placeringar. Ett av de mest fågelrika områdena iSverige är just södra . Det är inte en tillfällighet ätt en storfågelstation är belägen på . Vad som händer med alla de storafågelsträcken som passerar , om skogar av höga vindkraftverk byggsupp, är oklart. Störningarna kan bli stora. Markåtgången till själva anläggningen och vägarna dit samtledningsdragningen till de hundratals, kanske tusen aggregat som planeras blirbetydande. Hurallvarliga dessa problem sammantaget är finns det säkert olika uppfattningaröm, men nog förefaller det underligt att det i ett landskap som ur natur-och kultursynpunkt klassas som riksintresse och där byggandet av höga hus stoppas av miljöhänsyn skulle bli tillåtet att uppföra .90 meter höga torn, Än underligare förefaller detta när man noterar attenskilda fritidshus endast fått uppföras i riära anslutning till och somkomplettering till redan existerande bebyggelse. Vindkraftverken däremot böroch kan inte placeras närmare bebyggelsen än . Dessa kolosser kommer att ligga just i den miljö som anses ha riksintresse ur natur- ochkultursynpunkt. Detta är motsägelsefullt. Det är fel, som regeringen gör,att klassa som riksintresse, som samma regering förberederbyggandet av 800 stycken torn. Man måste bestämma sig. Omsorgenoch hänsynen om den unika öländska naturen talar för att de stora, högavindkraftverken aldrig skall få något fotfäste på . Det s. k. kommunala vetot tas också upp tillbehandling i betänkandet. Vår utgångspunkt i denna fråga är att verksamhetersom är av nationell betydelse och som oundgängligen måste finnas också kanlokaliseras någonstans i landet. Emellertid måste stor hänsyn tas tillkommunernas synpunkter. Eftersom frågan är av mycket komplicerad natur börytterligare överväganderi göras av regeringen eller på annat sätt. Däremotanser vi moderater att;prövningen av 136 a § byggnadslagen angående träfiberråvara En lag om hushållning med naturresurser m. m. Prot.1986/87:36 bör upphävas. Ett bibehållande, som majoriteten förordar,snedvrider 26november 1986 konkurrensen och får en sådan styrande verkan på marknaden attdet inte är Fl h h°ll ' acceptabelt. Denlånga tid som ofta förflyter innan besked erhålls gör att de ekonomiska förutsättningar sområdde när tillståndsansökan inlämnades helt kan ha förändrats när besked ges. m. m. Mot bakgrund av vad jag här anfört yrkar jag avslag på Denna lag lägger stora delar av yta undertvångsbestämmelser, och såväl friluftsliv som industrilokaliseringar styrs medNRL:s hjälp. Det totala genomreglerade samhället rycker allt närmare.Likväl är det osäkert om de kvaliteter som bör och måste skyddas verkligenblir skyddade med denna lagstiftning. Frivillighet, ansvarstagande och engagemang kommer attförsvinna. Det blir paragraferna i stället för människornas egen strävan ochövertygelse om naturens värde och kvalitet som avgör. Detta är att beklaga. Enlagparagraf kan aldrig ersätta ett personligt engagemang. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1 i bostadsutskottets betänkande nr 3. AnL 101SIW (): Den föreslagna naturresurslagen innehållerdels en lagreglering av den fysiska riksplaneringens riktlinjer, dels vissaytterligare hushållningsbestämmelser som bygger på delar av naturresurs- ochmiljökommitténs betänkande. ansluter sig till tanken på en lagreglering avriksplaneriktlinjerna, för vilken en enig riksdag har uttalatsig, men anser att de nu framlagda förslagen ger främst naturvården en alltförsvag ställning. Detta gäller särskilt i jämförelse med tidigareriksdagsbeslut och den av den nya regeringen återkallade lagrådsremiss - lag omhushållning med mark- och vattenområden av riksintresse - som mittenregeringenlade fram 1982. ställer sig också bakom de föreslagnaytterligare hushållningsbestämmelserna. Jag kommer i mitt anförande att uppehålla mig vidmotiveringarna till reservationer. Vi inom folkparfiet anser att skyddet av jordbruksmark motbebyggelse och annan exploatering liksom skall anses vara avriksintresse. Erfarenheterna visar nämligen att det är nödvändigt med striktahushållningsbestämmelser och möjlighet till direkt statligt ingriparide föratt detta intresse skall kunna hävda sig i rimlig grad. 12 kap. 10 § står att orii ett område enligt 5-8 §§ är avriksintresse för flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det eller deändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken,vattnet och den fysiska miljön i övrigt. - Den meningen tycker ärbra, men sedan fortsätter 10 § med följande mening: "Behövs området eller en del av detta för enanläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde." anser att det är fel att lagen innehåller enregel som automatiskt innebär att försvarsintresset skall prioriteras iförhållande till övriga riksintressen. Om olika intressen skall vägas mot varandra får inte ettsamhällsintresse redan från början ges ett totalt övertag. Andra meningen i 2kap. 10 § bör alltså utgå. De geografiska riktlinjerna i FRP bör lagregleras i en lagom hushållning med mark- och vattenområden. Omfattningen av dem bör i alltväsentligt utformas i enlighet med 3 kap. NRL-förslaget utom när det gällermineralbrytning inom de obrutna fjällområdena, skydd för vissa vattenområdenoch älvsträckor och tillvaratagande av vissa intressen inom de s.k. primärarekreationsområdena. Lageri bör utformas så att skyddet mot mineralbrytning ide obrutna fjällområdena blir effektivt. Regeringens förslag kan varken urprincipiell eller ur faktisk synpunkt accepteras i detta avseende. anser att det inte är motiverat attmineralutvinning till följd av den föreslagna undantagsbestämmelsen i 3 kap. 1§ NRL skall kunna komma till stånd även i områden som åtnjuter särskilt skyddmot exploateringsföretag. Ingenting tyder heller på att nya utvinningsprojekt idessa områden skulle kunna få någon avgörande betydelse för landets försörjningmed vissa . Den föreslagna undantagsbestämmelsen bör därför utgå. När det gäller skyddet för vissa vattenområden ochälvsträckor bör lagen ges den omfattning den erhållit i propositionen med vissatillägg. Sålunda bör utöver regeringens förslag i en lag omriksintressen även och i sin helhet skyddas. I bör Ammerån, Långan nedströms ochHårkan skyddas i sin helhet. Dessutom anser att uppströmsBjörnafallet och uppströms bör tillföras lagen. Följandeälvsträckor bör också ingå i lagen: I Umeälvensträckan mellan och (Klippen). I Ljusnanskyddas sträckan och . I skyddas Meåforsen och i sträckanmellan Havern och Kölsillreströmmarna. Slutligen skall i sträckan mellan och (Jaurekaska) skyddas. har exploateringsintressena fått vägatyngst i besluten om älvarnas framfid. har vi bara fyra stora älvar kvar:Torne, och älvar samt . Tre fjärdedelar av våra vattendrag är utbyggda. Vi vetockså att fortsatta kraftbyggen hotar stora miljömässiga och vetenskapligavärden. har t. ex. talat om unika ekosystemutan full motsvarighet någon annanstans i världen. Därför arbetar folkpartietför en vattenkraftspolifik där bevarandeintressena skall väga tyngst. vill att skall sätta ett övre takför vattenkraftens bidrag till vår energiförsörjning vid beslutade . vill lagfästa skyddet för alla kvarvarandevärdefulla och orörda vattendrag. Detinnebär till att börja med att alla älvar som är undantagna från En lag om hushållning med naturresurser m.m. 1986/87:3626 november 1986 En lag om hushållning med naturresurser m. m. utbyggnad-genomden fysiska riksplaneringen skäll skyddas i den nya lagen. Bland dessa finns t.ex. de fyra orörda huvudälvarna, ett antal andra värdefulla älvar ochälvsträckor, som jag har räknat upp. Genom att vattendragen tas med i lagen ges de ettvaraktigt skydd. Det är mycket viktigt att stoppa utbyggnaden av miljömässigtvärdefulla men energipolitiskt betydelselösa vattendrag. Naturvård är en fråga om solidaritet med kommandegenerationer. När kraven växer på att älvarna skall byggas ut ökar hoten motnågra av sista vildmarker. De tillhör inte bara vår nation och vår generation.Vårorörda natur är alla människors och generationers egendom. har föreslagit att Hylströmmen skällskyddas. Det är naturligtvis.bra, att utskottsmajoriteten vill bevara södraNorrlands största vatterifall. Men jag blir förundrad över dentveksamhet som utskottet visar inför den outbyggda delen av frånkällorna till Vallhaga. Hylströmmen är största men omfattarendast av älvens längdutsträckning. Den outbyggdaskyddsvärda delen av , från källorna till Vallhaga, är en 12 mil långälvsträcka. De övriga älvsträckor som bostadsutskottets majoritetföreslår skall få skydd enligt NRL är verkligen älvsträckor, dvs. har enavsevärd längd. Endast beträffande gör man undantag och rekomrrienderarskydd för en isolerad fors. Naturvärdena är väl kända; På basis av rapporter om destora geologiska värdena, strändernas och bottnarnas vegetation och vissa delarav deras djurliv samt utterförekomsten och med stöd av egna kunskaper harstatens naturvårdsverk både 1984 och 1985 yttrat sig för bevarande av denna älvsträcka.Länsstyrelsen i har utfärdat förbud motvattenförétag för större delen av denna älvsträcka från tillMåndagsfallet. har också klassat hela sträckan somriksintressant. Mot denna bakgrund verkar det obegripligt attbostadsutskottet tvekar att föreslå från källorna dir Vallhaga som enskyddsvärd älv. Folkpartietreserverar sig-mot utskottsmajoritetens förslag. Folkpartietreserverar sig också mot att Hårkan inte tas med i NRL, En massiv lokal och regional opinion har motsatt sig enutbyggnad av Hårkan. Tunga centrala myndigheter, politiska organisationer ochÄlyräd-darnas samorganisatiori har samma uppfattning. Ammerån, som är helt outbyggd, har bedömts vara enav de mest skyddsvärda älvsträckorna i hela landet. Ammerån är landetskalkrikaste älv och det vatteridrag som längst kan motstå försurningen. - Blandde tunga instanser som har avstyrkt projektet är bl. a. fiskeristyrel-sen,, , kammarkollegiet och . Den delvis nya syn på rekreadonspolitiken som föreliggerfår stor betydelse inte minst beträffande , där turismen redan nuär den största näringsgrenen. Denna nya syn på turism och rekreation ärytterligare ett motiv att säga nej till överledningen i Ammerån. vill också framhålla att kommunfullmäktige iRagunda kom mun vid sammanträde enhälligt besluta säga nej till överledning. Folkpartietreserverar sig mot att inte Ammerån skyddas från utbyggriad. Edärige i Mellanljusnan omfattades tidigare avFRP-riktlinjerna. Men 1985 beslöt med anledning av motioner frånsocialdemokrater och moderater att projektet skulle föras tillvattenkraftsplanen. reserverade sig mot detta beslut. Ett stort antal remissinstanser har även här avstyrktprojektet. Det är faktiskt lättare att räkna upp dem som är för en utbyggnad,tre stycken. Hälsingekraft, 27 och tillstyrker en utbyggnad. En massivremissopinion har alltså tagit ställning mot en utbyggnad; Den aktuella älvsträckan har ett så högt bevarandévärdeatt den omfattas av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Edänge har en natur av riksintresse. harframhållit att ett för landet representativt men uniktstorälvlandskap kommer att stympas om området exploateras. Området är också avintresse för kulturminnesvården och för det rörliga friluftslivet. reserverar sig mot att , Gideälvenuppströms Björnafallet, , Meåforsen samt Jaurekaska inte skallomfattas av NRL. reserverar sig också mot att Klippen inte tasmed i NRL. 1979 avslog dåvarande regering förslag om utbyggnad på grund av attmiljöskadorna av en sådan skulle bli riiycket stora. Det har inte tillkommitnågra nya omständigheter som ger anledning till att ompröva detta beslut. Jag vill beröra i , vilkenär landets till storleken femte inte utbyggda älv. är mycket kritiskt mot en exploatering avRåneälven och reserverar sig mot att hela älvsträckan inte tas med i NRL. Låtmig nämna några saker som visar hur viktigt bevarande är. höga naturvärden berörtill stor del på älvens särart'; Den låga andelen sjöar och den storamyrarealen gör att vårfloden blir mycket intensiv, främst i de övre delarna.Den stora skillnaden mellan älvens högvatten- och lågvattenföring gör den heltunik. Dessutom bär älven ovanligt få spår av timriierflottning. Landskapsformerna i och omkring är mycketintressanta. Hela älven är geomorfologiskt riksintressant. flora äi- av samma klass som den rika flora somfinns vid de orörda fjällälvarna, och längs älven yäxer många sällsynta arter. Moränstrandängarna kan vara världsunika. fråri någonannan plats i världen finns beskrivningar av sådana lokaler. Fågellivet i är än så länge dåligt utforskat. Menförekomsten av kungsörn och fiskgjuse, vilka är internationellt mycketskyddsvärda, ger orriitologisk tyngd. har en förhållandevis stark utterstam, och detberor med stor sannolikhet på att älven erbjuder flera isfriaforssträckor. Där kan uttrarna övervintra och finna rik tillgång på föda. SkallSverige följa , i vilken man förbundit sig att En lag om hushållning med naturresurser En lag om hushållning med naturresurser m.m. skydda denstarkt utrotningshotade uttern, kan vi inte tillåta att , byggs ut. har dessutom en rik fiskresurs. Där finns ocksåett ypperligt flodkräftsbestånd, som ger en skörd på ca 20 000 djur varje år.Det finns t. o. m., flodpärlmusslor i . anser tillsammans med många andra att enutbyggnad vore en katastrof och skulle innebära enorma förluster för denvetenskapliga naturvården. Utbyggnaden av är ett av de grövstaingrepp som planerats under senare årtionden. Utbyggnadsplanerna är desto mertragiska som de energimängder som man skulle kunna utvinna är mycket små. Detfinns ovanligt många skäl som talar för att hela skall tas med blandde vattenområden som enligt 3 kap. 6 § NRL skall undantas från utbyggnad. anser också att det saknas skäl att förse NRLmed en övergångsbestämmelse. En prövning enligt vattenlagen m. m. av en älv ellerälvsträcka skall enligt vår uppfattning ske enligt den lagstiftning som gällervid tiden för beslutet. En anslutning till majoritetens förslag innebär att nuinte skyddade älvar, t. ex. och Edänge, kan komma att byggas ut trotsatt de enligt vår mening bör omfattas av det skydd NRL ger. Folkpartietreserverar sig mot övergångsbestämmelserna i . Från har, under förutsättning avbifall till reservation 2 vid bostadsutskottets betänkande nr 1, dvs. tillfolkpartiets reservation mot en ny plan- och bygglag, yrkats bifall tillreservation 2 vid det betänkande som behandlas. Eftersom folkpartietsreservation redan har fallit i de tidigare omröstningarna, vill jag dock nu istället yrka bifall till följande reservadoner: 5, 7, 11, 12, 13, 15, 16, 17,19 samt 21. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 102 (): Medvetenheten har vuxit om naturenssårbarhet. När började tala om miljövård i ,väckte frågan närmast raljanta kommentarer. Våra förfäder hade en stor respekt för naturen. Dearbetade nära den och såg när den skadades. De slet också ont av att inte rå pånaturen, och allt kraftfullare redskap uppfanns. Men något har gått snett iutvecklingen. Människan har fjärmats alltmer från naturen. Allt färre människorkommer i direkt kontakt med jord, djur och växter i sitt arbete. Kunskapen omden fysiska verklighet vi har omkring oss och om livets förutsättningar bliralltmer teoretisk. Vi tycks t.o.m. tro att de ekonomiska modeller vi gör avverkligheten är verkligare än verkligheten själv. Det är symptomatiskt att regeringens förslag tillnaturresurslag låter samhällsekonomin vara överordnad naturen. Ekonomisktillväxt, som mäts enligt vissa kriterier, anses vara förutsättningen förvälstånd. Det kan i hög grad ifrågasättas, därför att det kan vara destruktivaverksamheter som växer till. Vi har inget varningssystem som hjälper oss avgöranär den punkten nås när demånga ekoriomiskt lönsamma åtgärderna tillsammans förstör grundförutsättningarnaför livet och alltså också för ekoriomiri. Den kemiska industrin marknadsför framgångsrikt medel föratt bedriva näringslivet på ett visst sätt. Industrin är lönsam och bidraralltså till den ekonomiska tillväxten när den ökar sin omsättning. Men folket iTeckoma-torp fick inte sin välfärd ökad när deras bygd förgiftades. Och detoerhörda som inträffat när allt liv dött i floden kan inte vägas upp avnågonting. Den kemiska industrin befrämjar en ur helhetssynpunkt negativutveckling när den arbetar med naturfrämmande ämnen. Många lagar som reglerar näringslivet, t. ex.skogsvårdslagen, har ekonomin som grundläggande princip. Det viktigaste är attfå fram mer råvara till massafabrikerna. Men kommande generafioner, som ser ettutarmat djur-och växtliv och som konstaterar att ekosystemensproduktionsförmåga har minskat, kommer att sörja, och de kommer att se ocksåsitt välstånd minska. Vi bör inse att mycket av den storskaliga, våldsammateknik som människan utvecklat sedan är destruktiv och attdet är möjligt att utveckla en annan sorts teknik, med respekt för naturen ochömhet för allt levande. , som tillsattes av jordbruksminister, anför fem etiska normer som bör utgöra grund förhushållningen med naturresurser: Människan måsteutnyttja naturen, men när hon väl tagit den i bruk bör hon fortsätta att brukaden på ett sådant sätt att ekosystemens produktionsförmåga bibehålls Oumbärligaekologiska processer och livsvikfiga system skall vidmakthållas 4..Användningen av icke förnybara naturresurser skall vara inriktad på Människan skall skyddas mot skadligamiljöbetingelser, särskilt mot sådana som kan ge avsevärt försämrad livskvalitet ellerärftliga skador på En lag om hushållning med naturresurser Dessa normer borde vara självklara som grund för alllagstiftning. Jag tror att det finns en längtan hos oss alla att inrättanäring.slivet efter dem. Det blir inspirerande för unga människor att ansträngasin uppfinningsförmåga och vilja att göra en insats i livet när vi lägger omnäringslivet så att dessa etiska grundnormer blir rättesnören. Tekniken finnsoch kan utvecklas. skulle leva upp fill sitt goda namn och ha lätt atthävda sig på den internationella marknaden, när vi kan visa att vi inte villtjäna pengar på att förstöra naturen. Det bör inrättas ett ekologiskt råd i , som skallyttra sig över alla lagar och åtgärder som berör naturen. Lagrådet har fått ökadbetydelse efter den nya grundlagens ikraftträdande. Det är viktigt att våralagar inte är motstridiga. Det borde få samma ställning somlagrådet. Medlemmarna skulle utväljas från sakkunniga inom medicin, biologi,ekologi, hydrologi m. fl. discipliner samt bland forskare med tvärvetenskap- En lag om hushållning med naturresurser ligkunskap och, inte minst viktigt, bland kloka människor med erfarenhet frånnaturen.