prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Ända sedan den borgerliga regeringen 1981sänkte delpensionsförsäkringen har vi från vpk krävt att man skall återställapensionerna till , När den socialdemokratiska regeringen kom till makten1982 trodde man att återställandet av delpensionsförsäkringen var en av deförsta åtgärder regeringen skulle vidta. Så blev inte fallet. kan man konstatera att delpensionsförsäkringen fr. o.m.den 1 juli 1987 kommer att höjas från till . Det tycker jag är väldigtbra. Det är bara synd att det inte kom litet tidigare. Jag måsteockså hålla med om att betänkandets omfattning inte harnågon betydelse. Det är innehållet som är det viktigaste. Jag yrkar bifall till hemställan isocialförsäkringsutskottets betänkande. 111 (): Jag vill bara helt kort säga några ord tillDoris , som uttalade oro för hur det skulle gå med eget rum i Göteborg.Det är just för att få landstingen att så snabbt som möjligt satsa på enutbyggnad, så att de som önskar skall kunna få rätt till eget rum, som vitycker att det är angeläget att man skapar utrymme för stimulansbidrag tilllandstingen, just för att man skall kunna ge möjligheten för patienter påinsfitutioner att få ett eget rum. 112 (): avsikt är väl ändå inte skall använda pengarna i delpensionsfonden till att skapa möjligheter atterbjuda eget rum. Jag utgår från att det inte var avsikten. Det får man väldiskutera och anvisa medel till på annat sätt. 113 (): Det är naturligtvis ingen omöjlighet förriksdagen att, om man så vill, fatta beslut så att regeringen kan föra överpengar från delpensionsfonden till statsbudgeten. Den möjligheten finns ju. 114 (): Jag nästan vädjar till attta tillbaka detta. Det är ju litet egendomligt att föra debatten utifrån skall föra över pengar från arbetsgivaravgifter, inbetalda tilldelpensionsfonden, till staten, för att sedan dela ut dessa som stimulansbidragför att man i kommunerna eller landsfingen skall göra en utbyggnad avsjukvården. Det skall bli intressant att se hur många som ansluter sig till detförslaget från när det kommer. 115 (): Jag kan inte inse att det skulle vara såmärkligt eller egendomligt som här vill framhålla. Det berornaturligtvis väldigt mycket på viljan. Det är klart att riian i det här sammanhanget igen kundedra upp den debatt som vi har haft, och som vi kommer att ha , omengångsskatten. Där har man verkligen dragit in pengar från en grupp människorsom har sparat fill sin pensionering, för att använda dessa pengar till förmånför en helt annan grupp. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:99 ' Höjd kompensationsgrad från delpensio/i-eringen Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor 1986/87:15 om vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor m. m. 1986/87:100delvis). Tredje vice talmannen meddelade attdebatten i fråga om detta betänkande skulle vara gemensam för samtligapunkter. Vissaför den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor 116 (): Så har tiden kommit för några få av oss iutbildningsutskottet att ventilera ett antal frågor som rör den grundläggandeutbildningen. Även om kammaren är ödslig och åhörarläktaren synnerligen glestbesatt, får jag ändå hoppas att det skall vara möjligt att framföra en delsynpunkter. Det första betänkandet från utbildningsutskottet som nubehandlas avser vissa för grundläggande högskoleutbildning gemensamma frågor.Där tas upp en del problem som är väl så intressanta. Ett gäller avskiljande avolämpliga studerande. Det är bra att vi har fått det här förslaget. Tidigarefanns ingen möjlighet att hindra studenter från att delta i undervisningen,även om de kunde vara farliga för annans liv och hälsa eller om det förelågrisk för att de kunde förstöra egendom som högskolan har ansvaret för. fårvi en central nämnd. Vi får hoppas att rättssäkerheten skall påtillfredsställande sätt bli garanterad. Det finns anledning att se hur det härsystemet kommer att fungera. Dess bättre finns dock ingen anledning att befaraatt det kommer att användas i någon större utsträckning. Man räknar med att detrör sig om på sin höjd ett tiotal ärenden . En annan fråga som berörs gäller uppdragsutbildningen. Därvill man i några motioner redan nu ha en översyn, Å andra sidan samlas det nuin omfattande material, och det finns anledning att vänta tills en utvärderingav materialet har skett innan man ger sig in på någon översyn av självauppdragsutbildningen som sådan. En tredje punkt som det finns anledning för mig att beröragäller tillträdessystemet. Det är rätt länge sedan tillträdesutredningen blevklar med sitt uppdrag. Vi har väntat på att få en proposition frånregeringen. Men ingenfing händer. Gång efter annan har man lovat attpropositionen kommer, att den kommer snart. Vi har ännu inte sett röken av den,höll jag på att säga. För vårt vidkommande efterlyser vi med bestämdhet ettförslag till så att vi kan fatta ett beslut . Demoderata kraven kvarstår. En treårig gymnasieutbildning skall varaförkunskapskrav för en längre högskoleutbildning. Betygen skall utgöra detnaturliga urvalet. Och vad mer: Också kompletteringsbetyg skall gälla fullt ut.Det är kunskapen som skall vara av avgörande betydelse när man påbörjar högrestudier. Vi har också efterlyst intagningsprov för speciellayrkesområden. Naturligtvis är vi beredda att acceptera studielämplighetsprov iden mån som betyg inte kan företes. Jag yrkar med detta, herr talman, bifall till reservafion4 och i samma andetag fill reservation 5, som avser en ökning avdirektantagningen från gymnasiet till under /88, Vpk har tagit upp kårobligatoriet och vill ha detavskaffat. Det kan vara nog så intressant, och det är inte alls omöjligt attkårobligatoriet kan sägas ha överlevt sig självt. Däremot finns det ingenanledning att redan nu instämma i det krav som förs fram från vpk:s sida på attalla studentkårens uppgifter utöver de rent studentfackliga skall övertas avstat och kommun. Så enkelt är det inte, utan det är en rätt komplicerad bildsom tonar fram. Studentkårerna har hand om en rad olika uppgifter. Det ärde studentfackliga, där själva representafivitetsproblemet naturligtvis börkunna gå att lösa. Redan nu utses flertalet personer på sådant sätt att detinte spelar någon större roll om kårobligatoriet skulle upphöra.Sammanträdeslokaler är naturligtvis något som högskolan måste ställa tillförfogande. Studenthälsovården är ett område där staten redan nu bidrar, ochvad mera är: föreslår också en höjning av anslaget tillstudenthälsovården. Det har vi gjort tidigare, och vi upprepar detta krav i år.Naturligtvis bör det inte vara några större problem att lösahälsovårdsproblematiken och inte heller några större problem med sådant som rörmotionsidrott och liknande ting. Samlingslokalerna utgör sannolikt det storaproblemet, den stora stötestenen. Detta gäller kanske framför allt i ochUppsala. Här är det inte alls säkert att stat och kommun skall träda in, utanhär kan man mycket väl diskutera stiftelseformen. Det finns alltså en hel del som behöver diskuteras innanman kan tillstyrka ett så långt gående krav som det som vpk har presenterat. Vi moderater har fäst särskild uppmärksamhet vidprefektuppdraget och den roll som det spelar. Vi menar att det ärämnesföreträdaren - normalt professorn - som skall vara prefekt. Han skallockså som chefsperson ha god ersättning för det uppdraget och dessutom hatillräcklig fid för egen forskning. Vi beklagar att utskottet inte i sin helhethar velat stödja det kravet. Jag yrkar bifall till reservation 7. Man kan i det här betänkandet också notera att utskottetssocialdemokratiska minoritet har anslutit sig till majoriteten när denna harkrävt ökade resurser för att UHÄ skall kunna fortsätta sitt viktiga arbete medekvivale-ring av utländska examina. Det finns mycket värdefull kompetens somhar kommit in i landet med våra invandrare. bedriver UHÄförsöksverksamhet där man försöker klara ut hur mycket utländska examina ärvärda i olika sammanhang. UHÄ hade begärt ytteriigare . Regeringen ville inte gå i UHÄ till mötes, men utskottet gör detnär man föreslår att anslå dessa , och dessutom uttala attdenna försöksverksamhet bör bli permanent. , herr talman, finns det anledning att i dettasammanhang också erinra om den internationaliseringsverksamhet som berörs iutskottsbetänkandet. Vi moderater har avlämnat en särskildinternationaliseringsmofion, där vi för fram krav på internationalisering på enrad olika områden, bland dem också utbildningsområdet. Det har funnitsanledning för oss att till betänkandet foga ett särskilt yttrande, där vierinrar om att vi i ett annat sammanhang har begärt av ytterligare 1milj. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor Vissa för den grundläggande högskoleutbildningengeme/i-samma frågor tetsfolkskall kunna delta i internationella organisationers verksamhet. Detta äremellertid något som behandlas särskilt av kulturutskottet och gäller ett annatanslagsrum. Med de här orden, herr talman, kan jag konstatera attbetänkandet är värt både ris och rös och att det i flertalet fall varit möjligtför oss att ansluta oss till de förslag som förs fram men att vi i några fallhar säryrkanden, som jag har redogjort för. 117MARIANNE (): I utbildningsutskottets betänkande nr 15 omvissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor har bl, a,behandlats den känsliga frågan om avskiljande. Vi i tycker att det ärbra att det kommit förslag om ett system för avskiljande inom högskolan,särskilt när det är fråga om utbildningar som leder till vård- ochundervisningsyrken, där det finns risk för skador på person eller egendom understudierna eller i den framtida yrkesrollen. Men det handlar som sagt om mycketkänsliga frågor. Vi hoppas och tror att systemet med en central nämnd skallkunna vara något som fungerar bra. Avskiljande får enligt vår mening aldrigersätta kurativa eller studierådgivande insatser och får bara komma tillanvändning i yttersta nödfall. När det gäller uppdragsutbildningen, som också behandlas ibetänkandet, är det viktigt att verksamheten utvärderas med tanke på balansenmellan högskolans egen verksamhet och samarbetet med näringslivet och andrauppdragsgivare. Det gäller här att bevara högskolans integritet. Det är därförbra att UHÄ följer upp den här frågan. Sedan vi har studerat den aviseraderapporten återkommer vi i frågan, om vi anser det nödvändigt. Ytterligareåtgärder är enligt vår mening inte nödvändiga just , eftersom verksamhetenär så pass ny, I övrigt skall jag endast ta upp den reservation som vi icentern har fogat till betänkandet. Det gäller en ökad internafionaliseringinom högskolan. Den ekvivaleringsverksamhet beträffande högre utländskutbildning som UHÄ bedriver är mycket angelägen, inte minst för att vi på ettbättre sätt skall kunna ta vara på de kunskaper som invandrarna har. Utskottetföreslår därför ökade resurser till UHÄ för denna verksamhet, vilket är bra-utskottet föreslår här . mer än vad regeringen föreslagit ibudgetpropositionen. Över huvud taget är livaktiga internationella kontakternär det gäller utbildning och forskning utomordentligt viktiga för ett litetland som . Det är viktigt att undanröja de hinder som kan försvårautbytet. Vi anser att svenska studenter skall ha rätt att uppbära studiemedelför studier utomlands även om motsvarande utbildning finns i . Det kan också finnas anledning att se över vilket värde ensvensk gymnasiekompetens här vid intagning till högskolor utom landet.Eventuellt skulle en sådan prövning kunna leda till införandet avkompletterande kurser, som skulle kunna underlätta inträdet vid utländskahögskolor. Vidare kan kvoterna för antagning av utländska studentervid svenska universitet eventuellt behöva ökas. Vi pekar ivår reservation särskilt på det nordiska studentutbytet. Nordenråder passfrihet, och vi har gemensam arbetsmarknad m,m. finns det stora möjligheter till studier i annat nordiskt land,men enligt vår mening bör ytterligare åtgärder vidtas för att underlätta dessastudier. Särskilt informationen om vilka möjligheter som finns bör förbättras.Ett studerandekort för att göra det möjligt att resa billigare mellanstudielandet och hemlandet vore också önskvärt. Vidare bör reglerna.förexamensgiltighet ses över. Målet bör vara att avlagd examen skall vara giltig ihela . Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 8 och i övrigt fill utskottets hemställan. Vissa för den grundläggande högskoleut-bildni/igenge/nen-sammafrågor 118BO HÄMMAR (vpk): Till utbildningsutskottets betänkande nr 15har vpk fogat reservationerna 1, 3 och 6, till vilka jag yrkar bifall. När det gäller vår första reservation vill jag gärnaerkänna att den behandlar ett mycket delikat problem. Vi har från vår sidaverkligen ingen patentlösning på det problemet. Det handlar om hur man skallförfara med studerande vid högskolan som har gjort sig skyldiga till allvarligabrott eller som är psykiskt abnorma. Regeringen föreslår nu att en särskildnämnd inrättas som kan besluta om avskiljande av studenter frånhögskoleundervisning. Frågan har varit föremål för utredning . Vihyser fortfarande vissa farhågor för konsekvenserna av det här förslaget. Detfinns, tycker vi, bl. a. risker för att en form av dubbelbestraffning avbrottslingar införs. Vi tycker också att man innan man tillgripertvångslagstiftning skulle kunna pröva att komma till rätta med problemet genomen förstärkning t. ex. av studievägledningen och den psykologiska rådgivningenvid högskolorna. Utskottsmajoriteten tillstyrker emellertid regeringensförslag. Vi respekterar naturligtvis det ställningstagandet. Men jag tror attdet är angeläget att vi fortlöpande följer hur den här nya ordningen fungerar ipraktiken och att vi då framför allt beaktar rättssäkerhetsaspekterna. Säkert möter utbildningsutskottets medlemmarunder sina många resor runt om i vårt land och runt om i högskolevärlden starkafarhågor för att externa finansiärer börjar spela en alltför stor roll förfinansieringen av verksamheten. Vi från vpk har förespråkat stark återhållsamhetmed den s, k, uppdragsutbildningen. Jag tycker att utvecklingen har bekräftatatt vi har rätt i detta. Det finns mycket stora risker för att privataintressenter får ett otillbörligt inflytande över högskolans verksamhet, att vifår olika kategorier av studerande, av vilka en del får sina studier bekostadeav företaget, medan andra får dra på sig stora studieskulder. De restriktionersom finns för uppdragsutbildningen tillämpas inte särskilt strikt. Utskottet säger att uppdragsutbildning enligt de lagar vihar stiftat aldrig kan få motsvara utbildning på allmänna utbildningslinjer.Tyvärr är det faktiskt litet si och så med den saken. Jag har tidigarediskuterat ett exempel med utbildningsministern, nämligen att köper in sigpå uppdragsutbildning soni motsvarar ungefär en halv civilingenjörsutbildning.Utbildningsministern var.den gången litet osäker om jag hade rätt. Jag vetinte om han har haft tillfälle att kontrollera mina uppgifter. Minfråga kvarstår om detta verkligen är rimligt och rättvist. En del studenterstuderar med lön från Vissa för den grundläggande högskoleutbildningengemen-sa/nmafrågor företaget,andra får dra på sig stora skulder och leva under knappa omständigheter. Ellervad skall man säga om högskoleutbildningen i som, om jag är rättinformerad, till är uppdragsutbildning? År det Asea som styr,eller är utbildningspolitiken baserad på demokratiska principer, som innebäratt antagningen till utbildning skall baseras på meriter och förutsättningar istället för på pengar? Nog finns det anledning att, som vi säger i vårreservation, noga undersöka hur uppdragsutbildningen påverkar verksamheten inomhögskolan i vad gäller utbildningens kvalitet, de studerandes tillgång tillutbildningsplatser, studiefinansieringen, den regionala balansen i fråga omutbildningsutbudet och mycket mera. Men utskottets majoritet vill bromsa ensådan översyn och nöjer sig med att UHÄ tittar på frågan. Det tycker vi ärsvagt. Men det gläder mig att folkparfiet börjar oroa sig över den här utvecklingenoch också har reserverat sig mot majoritetens skrivningar. ochBirger Ha-gård, som vill skära ner utbildningslinjer som vetter mot denoffentliga sektorn, ger däremot fritt fram för storbolagen att köpa in sig ihögskolan. Där finns inga betänkligheter. talar man från det hållethögt eller t. o. m. högst om högskolans frihet. Det är lika obegripligt ochosamman-hängande som det mesta av den moderata politiken. Avslutningsvis några ord om en gammal bekant,kårobligatoriet. Vpk är till skillnad från de andra partierna inte baraselektivt motståndare till kollektivanslutning. Vi är motståndare fillkollektivanslutning utifrån principiella utgångspunkter, och därför tycker viatt man skall avskaffa kårobligatoriet. Det kanske inte är helt enkelt, men vianser att det är möjligt och att man bör sätta i gång. Det här begriper ganskabra de socialdemokratiska, liberala och moderata studentorganisationerna, mentyvärr inte deras moderparfier och inte deras företrädare i utbildningsutskottet.Jag misstänker att jag inte heller kan lyckas övertyga dem genom attupprepa alla tidigare framförda argument för vår linje, så det skall jag avståfrån. Jag vill ändå avslutningsvis med visst intresse noteraBirger Hagårds omfattande brasklapp till försvar för sitt ställningstagande iutskottet. Jag vet inte om min historiska bildning är riktig, men jag har förmig att biskop kom från det län som företräder. 119KRISTINA (): I utbildningsutskottets betänkande 15behandlas, som vi har hört, ett förslag om tillägg i högskolelagen som beröravskiljande av studerande från högskolan. Vidare föreslås att en central nämndinrättas för att pröva frågor om att avskilja studerande från undervisningen. Det finns inga regler om avskiljande, och ivissa fall - det gäller lärarutbildning och det kan gällavårdyrkesutbildningarna - kan studerande med t, ex, missbruk eller gravapsykiska störningar utgöra en risk, och deras beteende kan få allvarligaföljder för tredje man. Förslaget har föregåtts av ett långt utredningsuppdrag.Utskottsmajoriteten har tillstyrkt förslaget om att en central nämnd skallpröva frågor om avstängning. Vi menar att det är en garanti för rättssäkerhetenatt det är en nämnd som handlägger dessa frågor. En central nämnd garanterarnämligen enligt våruppfattning en opartisk bedömning. Det är mycket viktigt att den centralanämnden har en kvalificerad sammansättning. Att pröva att avskilja enstuderande från studier, helt eller delvis, är en absolut sista utväg efter detatt många andra åtgärder har prövats, I första hand måste man självfallet inomden egna högskolan sätta in kurativ hjälp och studierådgivning. Vpk reserverar sig mot förslaget och hänvisar i sinreservation till annan lagsfiftning. Jag frågar mig vilken annan lagstiftningman åsyftar. Betänkandet innehåller ett avsnitt om uppdragsutbildningenvid våra högskolor. antog vi här i kammaren riktlinjer för denutbildning som genomförs i form av uppdrag och beställningar till högskolorna.Den här delen av högskolans verksamhet är ganska ny, och den har snabbt ökat iomfattning. I två reservationer krävs som vi har hört att man nu skallutvärdera uppdragsutbildningen. Utskottsmajoriteten däremot anser att det ärför tidigt att göra en utvärdering. Det pågår en faktainsamlingkring uppdragsutbildning. I samtliga verksamhetsberättelser från högskolornakommer vi vidare att få information om dess omfattning, samverkansformer ochintäkter. Det är självklart att man skall utvärdera nyaverksamheter, men för att en utvärdering skall ge värdefull kunskap måste manförst ge verksamheten fid att fungera. , vi nöjer oss alltså inte medatt UHÄ skall "titta på" detta. Det är ett värdefullt faktainsamlandesom pågår just . I två reservationer tar resp. uppfrågan om tillträdet till högskolan. Till , som väntar och väntarpå propositionen, vill jag helt kort säga att den preliminärt kommer . Detbetyder att kan fatta beslut . Vi hörde i det förra inlägget att vpk har en reservation,där man föreslår att kårobligatoriet skall avskaffas. Men inget av de övrigapartierna är berett att gå in med de statliga bidrag som behövs för attfinansiera den verksamhet som kårerna bedriver. Inget nytt har kommitfram i frågan, som vid flera fillfällen har prövats av . I reservation 7 föreslår attbehörighetsreglerna för-prefekter-na skall ändras. utses prefekten blandlärarna på institutionen. Att leda en institution ställer krav på kunskaper omverksamhetsplanering, ekonomisk förvaltning och personalledning. Det är intealldeles självklart att all den kompetensen finns samlad hos professorn ellerämnesföreträdaren, som föreslår skall vara den som utses tillprefekt. Utskottsmajoriteten anser att det inte finns anledning att ändra debehörighetsregler som gäller. Lät mig kommentera anslaget tillinternationalisering av högskolan. 1984 skrev under enUNESCO-konvention, som syftar till att öka och stimulera den akademiskarörligheten över nationsgränserna. För att förverkliga konventionen krävs bl.a. att man kan värdera och översätta utländska examina. Behovet av attekvivalera utländska studier har ökat avsevärt i takt med attflyktingmottagandet har ökat. Många flyktingar har funnits i ganskalänge utan att finna uppgifter på den svenska arbetsmarknaden som svarar motderas utbildning. Inom UHÄhar pågått en försöksverksamhet för att ekvivalera Vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensammafrågor Vissa för den gru/id-läggande högskoleutbildningenge/nen-sam/nafrågor Av de 650 utbildningar som man har värderat har omkring 200varit teknikutbildningar och ungefär 100 ekonomutbildningar. De här utbildadepersonerna representerar en mycket värdefull kompetens inom områden där Sverigeför närvarande har behov av ett ökat antal personer med högre utbildning.Enligt bedömningar från statens invandrarverk och UHÄ är antalet personer iSverige med utländska universitetsexamina mycket stort. Informationen omvärderingen av utländsk utbildning har emellerfid varit sparsam på grund avbegränsade resurser för handläggning. Man kan därför på goda grunder anta attdet finns ett stort antal invandrare som inte känner till den här möjlighetenatt få sin utbildning ekvivalerad. Därför föreslår utskottet att den försöksverksamhet somUHÄ bedriver skall permanentas. Vi föreslår också i betänkandet åtgärder föratt minska väntetiderna. Högskolelagens 2 § formulerar det övergripande målet förinternationalisering i högskolan. Där stadgas att utbildningar skall främjaförståelse för andra länder och för internationella förhållanden. Det härövergripande målet konkrefiseras vid de lokala högskolorna i längsikfigahandlingsprogram, som visar på en mångfald verksamheter: länderkurser, kurserpå främmande språk, kurser med internationell inriktning, gästlärare ochgästforskare. Det finns många andra exempel också. En del högskolor har t. o.m. fast samarbete, reglerat i avtal, med utländska universitet. Internationaliseringsarbetet pågår på olika nivåer ihögskolan och i olika former. Inom forskningen bedrivs internafionaliseringsarbetet framför allt som en integrerad del av högskolans reguljära verksamhet.Finansieringen sker dels genom anslag från UHÄ, dels genom anslag inom denlokala högskolans budget. Det förekommer också externfinansiering. Utskottet anser att internationaliseringen av utbildningenoch forskningen är en viktig del av högskolans verksamhet, men med hänvisningtill det statsfinansiella läget kan vi inte tillstyrka bifall till de motionersom föreslår höjda anslag. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet i detta betänkande, vilket innebär avslag på samtligareservationer. 120 () replik: Jag noterar med stort intresse - och med vissglädje, om det nu är sant - att säger att det preliminärt imaj skall komma en proposition om tillträdessystemet. Veterligen finns dennämligen inte aviserad någonstans, men om säger det här, inärvaro av utbildningsministern, utgår jag från att det måste förhålla sig såatt denna proposition äntligen kommer att läggas'på bord. 121BO (vpk) replik: