prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett anrtat skäl, som redan har nämnts av den förre talarenoch som har spelat en betydande roll här i , är de regionalpolitiska motiven.De har framför allt spelat en roll för den industriellt irtriktade delen av denstatliga företagsamheten i , De regionalpolitiska skälen för denstatliga företagsamheten har kraftigt ökat, vilket är anmärkningsvärt.Det är mot den bakgrunden också mycket anmärkningsvärt atf man nu ser dessagencralatfacker mot statlig företagsamhet frårt samlat borgerligt håll. Det firtrts en kraftigtcrtdens till kapitalkon-centration på den privata sidart och till internatiortalisering,transnationalise-ring, av de privata storföretagen. Baksidan av denutvecklingen är aft stora delar av industrilärtderrta överges. Mårtga regiortcrkomrner i skärpta problemsituationer jämfört med tidigare. Det finrts fåkompcrtscrande faktorer som kan förhindra att de regionala klyftorna ökar.Betydelsert av och möjlighetert för ert aktiv statlig företagsamhet är därviktiga faktorer som rtiart måste ta vara på. Jag ser def i det perspekfivet som litet underiigt attcenterpartiet har hamnat i detta borgerliga sällskap. Rimligtvis borde bådederas ideologiska och praktiska position fala för att de intog en ställrtingsom var mera fristående från och . Detta betyder nu inte att rtian för den skull skall kärtnanågon sorts allmän entusiasm över statlig företagsamhet sådan den ser ut i dag.Där finns mycken kritisk diskussiort att föra. Som sade är irttesärskilt mycket vunnet om staten uppträder precis som andra kapitalister eller,som han en gång uttryckte det, blir en universell kapitalist. Det värdefulla med statlig företagsamhet sett på längresikt ligger i att den är i stånd att företräda delvis andra mål och socialavärderingar än den privata kapitalismen. En del består just i att kunna göra eninsats för den regionala utvecklingen och den regionala utjämningen. Det är motden bakgrunden betänkligt att viktiga delar av de industrier som tidigarespelat en sådan roll krymps och att man på den stafliga sidan övergår till atti större utsträckning betrakta verksamheten kortsiktigt och rtied rcrttkommersiella ögon. Ett sådant raserande av viktiga basverksamheter på denindustriella sidan måste rimligtvis, om det nu visar sig nödvändigt, åtföljasav nysatsningar inom andra områden. Detta har emellertid infe skett i denutsträckning som framöver är nödvändigt. Enligt vpk:s mening skall den statliga företagsamhetenbland sina särpräglade målsättningar ha bl. a. följande: Den måste i sin lönsamhetsbedömnirtg och allmärtnaverksamhetsbedömning ha en större långsiktighet än vad som känrtcfecknar deprivatkommersiella verksamheterna. Det är nödvärtdigt, irtte bara för att denskall bidra fill utvecklingen av de missgynnade landsdelarna, utan det ärviktigt över huvud taget om den skall kunrta vara en förnyande kraft i denindustriella utvecklingen. Vi vet alla att det krävs en större grad avtålmodiga satsningar på lång sikt för att åstadkomma industriell ochteknologisk förnyelse. Vi vet också att de privatkommersiella verksamhetcrrtalångt ifrån alltid lever upp till detta. De har närtiligcn ett mer kortsiktigt,finansiellt orienterat lönsamhetsbehov. De ser mer till dert rent finartsiellalörtsamhetcrt och mindre till teknologins långsiktiga utveckling, produktionensutveckling och kvalitet. Det är här de stafliga företagen kan göra en speciellinsats. Det är särskilt viktigt att betona detta, eftersom def försiggåren internatiortell, kritisk diskussiort om lönsamhetsbegrepp ochlönsamhetsbedömning där jusf denna kortsiktigt kommersiella bedömnirtg ärutsatt för kritik. Man inser att lörtsamhetsbegreppefs tolkning måste artpassasefter de länga perioder det ofta kräver att fä fram ny och självständigteknologi. Bedömningen får inte vara för kortsiktig och inriktad pävinstmaximering i det korta perspektivet. En annan niycket viktig faktor som i vår fid talar för ertmer aktiv och utvidgad statlig företagsamhet är försvaret och utvecklandet avSveriges nationella självstärtdighet på det ekonomiska och sociala planet.Utvecklingen i och innebär att det skapas stora internationellaprivata monopol och halvmonopol som behärskar mårtga av de i tiden ledandeindustriella verksamheterna. Dessa stora transnationella imperier försöker påallt sätt bryta ner de nationella statsmakternas och det nationellt Prot.1986/87:134 2junil987 orienterade näringslivets självständighet och möjlighetertill agerande efter eget intresse. De försöker ersätta denna självständighetmed en utveckling som är ensidigt domirterad av dessa stora transnationellaföretags ledningar. De styr alltså de olika ländernas ekonomier eftersina.infressen, och infe efter vad som är viktigt och intressant förfolkflertalet eller för det mer lokalt och rtationellt orienteradenäringslivet. Mot den bakgrunden har en stark och livskraftig statligföretagsamhet sitt för dagen kanske mest påtagliga existensberättigande ochverkligt stora intresse. Om man skall kunna hävda nationellasjälvständighet på dessa områden måste man också ha en sektor som infe ärunderkastad sartima lagar och samma maktstrukturer som de privafkommersiellaverksamheterna. Slutligen vill jag nämna ett starkt motiv för statligföretagsamhet som infe har utnyttjats i den utsträckrtirtg som borde ha skett,nämligen den potential för demokratiska experiment som en sådan företagsamhetutgör. Det har ända sedan arbetarrörelsens barndom talats om attarbetarklassens befrielse skall vara dess eget verk. Om dert någonsin skall bliverklighet i vårt land är etf av de nödvändiga inslagen att den praktiskaverkligheten ute i produktionslivet i långt större utsträcknirtg styrs av dearbetande själva. Man måste få en de arbetandes självstyrelse ute påarbetsplatserna när det gäller produkfioncrts uppläggning, organisering,introduktion av ny teknologi, nya processer osv. Från vpk:s sida ser vi i dettasammanhang den statliga sektorn som en av de sektorer inom vilka en sådandemokratisering av arbetslivet borde äga rum. Att så infe har skett betraktarvi som en allvarlig brist. Vi tror också att det i längdert innebär en svaghetför den stafliga företagsamheten. Den fär svårare att försvara sig gentemot de nyliberalaopinioner och gentemot de olika kortsiktiga missnöjesströmningar i samhälletsom vill se den statliga företagsamheten insnävad, reducerad eller, i deraseget intresse, kommersialiserad. ' Viskulle vilja se en statlig förefagsartihef som var upplagd på ett merprogrammatiskt sätt, som mer tydligt och klart lade sig vinn om bestämdaekonomiska, sociala och politiskt-demokratiska avsikter. En sådanstatsföre-tagsamhet skulle ha långt bättre möjligheter att hävda sig än vad dagensmera splittrade av kortsiktigt tänkande och av eftergivenhet gentemot detkommersiella trycket alltför mycket präglade stafsföretagsamhef har. Med dessa synpunkter, fru falmau, yrkar jag bifall tillvpk-reservationerna. Anf.37 (): De frågor om stafliga företag som tas upp i de mofionersom behandlas i näringsutskottets betänkande nr 41 har för inte så länge sedandebatterats här i kammaren. De flesta frågorna är åriigen återkommande. Någranya synpunkter som skulle göra atf vi i utskottsmäjoriteten skulle ha anledningatt ändra vår. uppfattning har inte framkommit. Jag tänker därför mycket kort redovisa vilka uppfattningarvi socialdemokrater har i frågorna och i övrigt hänvisa till tidigaredebatter. Vi kan först konstatera aft den stafliga industrisektorn1986 hade en omsättning på ca och atf antalet anställdauppgick till ca 85 000, vilket utgör av industrisysselsättningen iSverige. Vid en internationell jämförelse utgör dessa statligtindustrianställda ingen stor andel av det totala arttalet. Men det förringarheller inte betydelsen av statlig industriell verksamhet här i , förinom vissa orter och regioner har staten den helt dominerande sfällningcrtsysselsättningsmässigt. I reservation 2 tar de borgerliga ledamöterna i utskottet- med samma argument som tidigare - upp frågau om de statliga företagen har ettexistensberättigande i del svenska näringslivet. Jag tror att vi gör det lättast för oss om vi efter allatidigare debatter konstaterar atf vi har olika uppfattningar i denrta fråga. Därför skall jag bara redovisa våra skäl till varför vi anseratf det också i fortsättningen finns ett berättigande för en statligindustriell sektor. Målsättrtirtgenför de statliga företagen skall vara: -* De skall utgöra en balanserad faktor mot de privatamaktgrupperna. * De skall bidra till att sprida sysselsättningenmellan regionerna. * De har betydelse urförsörjningssynpunkt. * De kan producera varor för vilkadet inte bör föreligga något vinstintresse, t.ex. tillverkning av alkohol. * Det är viktigt att def finns ettrenodlat nationellt ägande när ägandet i näringslivet internationaliseras. * De kan bidra till att bygga uppsamhällets ägarkompeterts. Def sista är infe minst viktigt. Jag får liksom säga aft jag är förvånad överatt och dess företrädare i debatten har gåttsamman medde tvä andra borgerliga partierna när def gäller dessa frågor. Martmärker emellertid att det finns en gradskillnad mellan ochcentern. bor i ett område där staten har en stor roll. Det ärdärför förvånande atf han frågar mig om de statliga företagen skall fåexpandera. För den som bor i måste det vara en klar målsättning attså skall bli fallet liksom att de statliga företagen måste tillförasytterligare kompetens. För att de statliga företagen skall nå dessa av migredovisade mål måste de vara välkonsoliderade, ha etf överskott sä att de fårresurser för utveckling. Ledningssystem, effektivitet och riskkapital måstevara i samma klass och lika goda som i det privata närirtgslivet. Med dessa mera övergripande synpurtkter har jag gett intebara de borgerliga företrädarna i .utskottet utan också vpk förklaringcrt tillvårt ställrtingstagande i vad avser statlig industriell verksamhet. Det innebärockså vårt godkännande av proposition 1986/87:126 om nyemission i ABmed en viss spridning av ägandet men med bibehållcrt statlig ägarkorttroll. Att, somde borgerliga partierna föreslår i reservation nr 4 i betänkandet, statenplanmässigt skulle utförsälja den vinstgivande verksamheten förefaller rentbefängt. Statert skulle då behålla bara företag med låg lönsamhet eller deföretag som behöver omstruktureras. Det skulle vara förödande för andan ocheffektiviteten inom de kvarvarande företagen. försäljningar, omstruktureringar och kapitaltillskottmåste ske på de statliga företagens egna villkor. De senasteårens arbete med att göra de statliga företagen lönsammare 1986/87:134 2junil987. börjar nuge resultat. Låt företagsledningar och anställda fä fortsätta detta arbete.Försvåra inte deras arbete utan låt dem i lugn och ro få fortsättaförnyelsearbetet. Ge våra statliga företag och affärsdrivande verk i god biandekonomiskanda möjlighet att få arbeta under samma villkor som de privata ellerkooperativa företagen. Vår uppfattning är att de varken skall favoriseras ellerdiskrimineras. Styrelse och ledrtirtg skall på samma sätt som i privata ellerkooperativa företag ha det fulla ansvaret för verksamheten. Det får infe varaså atf ägarert - statert - av skäl som irtte är företagets skall urtdermineramöjligheterna aft driva en långsiktig företagspolitik. Låt mig ta etf exempel från reservation 13, därdet'borgerliga kravet att domänverket skall utförsälja sin skog framförs. Ingetföretag som vill fortsätta sin verksamhet säljer väl ut den bas helaverksamheten vilar pä. Det är vad de borgerliga reservanterna rekommenderar,men det kan vi i utskottsmäjoriteten inte acceptera. Skall utförsäljningar skeskall det vara pä företagets egna villkor. Med detta korta inlägg, fru talman, och med hänvisningfill tidigare debatter i ämnet yrkar jag bifall till utskottefs förslag påsamtliga punkter och avslag på reservationerna. 38 PER () replik: sade att affärsverkcrt och destatliga företagert skall få exakt samnia villkor att arbeta under sommotsvarande privata företag. Jag tycker att det är fullkomligt självklart ochriktigt. I linje härmed borde rtaturligtvis affärsverkens affärsdrivandeverksamhet ha överförts i aktiebolagsform. Då hade man verkligen fått en fulljämförbarhet med och samma konkurrensvillkor som de privata företagen, men defmotsätter sig ju den socialdemokratiska majoriteten i utskottet. Jag återkommer fill de tre frågorna i mittinledningsartförartdc. Vi har ju skrivit att de statliga företagen skallbedrivas på samma villkor som motsvarande privata företag, med samma krav pålönsamhet och affärsmässighet. Detta betyder att , , PK-bankenoch NCB skall agera som motsvarande privata företag. frågar sig då varförde skall vara statliga. Varför skall skattebetalarna binda kapital i dessaföretag när man -som "mirt" nationalekonom säger-medpengar som man kan få vid försäljningen kan återbetala delar av statsskuldeu,pressa rtcd rärttan och inflationen och förbättra förutsättningarna för heladet svenska näringslivet och hela det svenska samhället? Dcrt artdra frågart var: Varför skall det vara sämreirtformatiort vid nyemissioner och liknande från statliga företag än den som viålägger privata företag? Ett av huvudmotiven för startandet av statliga företagvar ju atf man skulle få särskilt stor iusyrt och mycket informatiort. Jag tycker inte att jag har fåtttillfredsställande svar på dessa frågor, men jag skulle gärrta vilja ha det. 39PER-OLA () replik: Ruue Jortssort sade att detta betärtkartde,som hartdlar om dcrt statliga företagssektorn, infe rymmer något nytt i sig.Def var kanske inte Det finns ändå en nyhet jämfört med fidigare, nämligen attsocialdemokraterna har närmat sig syn när def gäller börsinfroduk-tionav företag. Jag tänker på . Ett sådant ställningstagande frånsocialdemokraterna har vi efterlyst länge mert mött ganska benhårt motstånd.Nu finns det i alla fall en propositiort, som delvis har gått fillmötes. Det är en nyhet, och vi hälsar den med tillfredsställelse. sade aft de pengar som kommer in genomutförsäljning av statliga företag skall användas för atf bygga ut andrastatliga företag, dvs. för expansion av den statliga företagssektorn. Men detär viktigt att komma ihåg att det inte är för fä statliga företag i vårtnordligaste län, utau det kartske är litet för många statliga företag.Näringslivet är för ensidigt. Det är crt irtsikt som def råder gartska storpolitisk enighet om i vårt nordligaste län. Medan socialdemokraterna ställer upp för att slå vakt omdomänverket, ställer vi upp för att skapa levande bygder. Kan vi få fill stånden utförsäljning av mark från domänverket - en av största skogsägare -skulle vi också kunna skapa livskraftiga jord- och skogsbruksfastigheter iframför allt utpräglad glesbygd. Det är ett viktigt regionalpolitisktinstrument, som vi bör använda oss av. I motsats till socialdemokraterna vill vise levande bygder i alla delar av landet - även i de landsdelar där domänverketäger mycket skog. Och vi får inte levande bygder, om vi låter bolagsmarkendominera i framfiden. 40CHRISTER EIREFELT (fp) replik; Jag vill bara göra ett par kommentarer tilldet sade. Jag kan börja med att liksom Per konstatera atfRune talar om aft de stafliga företagen måste få utvecklas på sinaegrta villkor. Mcrt i nästa mening heter det att de måste få arbeta på sammavillkor som de andra företagen. Detta går rtaturligtvis infe ihop, ochsjälvfallet är det det sistnämrtda som borde gälla. I dcrt mån de har ettberättigande måste de ha det genom att arbeta på samma villkor som de andraföretagen. Jag vill också fråga Ruue Jortssort vad samhälletsägarkompeterts är. Finns det rtågort speciell kompeterts i samhället när detgäller att driva företag? Är det inte människorna i företagen som utgör denkompetensen? Det är , och deras många medarbetare utepå företagert som utgör kompetensert. Det fiiirts en tydlig skillnad i vårt sätt att se pädetta. Det är alltså inte i departementet, i SIND eller i STU som kompetensenfinns utan ute i företagen. talade också om atf de stafliga företagen behövs som en balanserandefaktor mot kortcentrationen i det privata näringslivet. Det är ett mycketdåligt argument - att man skulle bygga upp en stor statligföretagskoncentration, en stor statlig industrikoncern för att motverka denkortcentration som finns i privat näringsliv. Jag förnekar inte att dennasenare finns, och jag anser att vi måste vidta åtgärder för atf komma tillrätta med den. Men det kan inte vara någon förnuftig åtgärd att bygga upp enannan sådan koncerttrafion, aft bygga upp ett annat kollektivt ägande medkollektiva löntagarfonder, aft motarbeta vinstandclssysfcm där def är deenskilda som äger andelarna i sina företag. Man måste gynna småföretagsamhet,så aft man får en verklig spridning av ägandet och ert mirtskad koncentration istället för att bygga upp också en statlig koncentratiort. 41 (vpk) replik: Jag vill erinra om atf det leder till ensvaghet i den socialdemokrafiska argumentationen om man alltför mycket gliderdärhän aft man säger att den statliga företagsamheten skall vara underkastadprecis samma villkor som dert privatkortimersiella. Det är enligt min mening enohållbar ståndpunkt i det långa loppet. Det beror bl. a. på att definitiortCrtav vad som är kommersiellt riktigt och vad som är lönsamt kan växla. Det som deborgerliga här framför är bara en specifik typ av lönsamhefsdcfinitiort. Det finns många olika sätt att definiera lönsamhet. Det äri mycket hög grad Crt diskussionsfråga, och naturligtvis också envärderingsfråga, vilket man väljer. Det finns t.ex. en klar motsättning mellanå ena sidan en kortsiktig lönsamhet, som är def normala i de flestakommersiella verksamheter, och å andra sidan en långsiktig lönsamhet, som såatt säga har tålamodet att vänta på att en viktig verksamhet skall utvecklastill sin fulla blomning. Denna verksamhet kan då efter kanske ganska lång fidge de fördelar som den inte kunde ge i def korta perspektivet. Det finns också en mycket klar motsättning mellan ettfinansiellt sätt att se på lönsamheten och ett sätt som utgår frånproduktionens och teknologins synpurtkter. I dagcrts privata näringsliv finnsen väldig slagsida mot att se saker och. tirtg på ett ensidigt finansiellt sättoch att inte ägna produktionens och teknologins utveckling den uppmärksamhetdeu kräver. Detta är för övrigt något som livligt diskuteras iföretagsekonomiska kretsar i . Man kritiserar därdenamerikanska industrin för att den har haft dertna ensidigt finansiellainriktning på sin lönsamhetsbedömning. Slutligen kan mart skilja på ert starkt internt orienteradlönsartihetsbedöm-ning, som bara ser till vad som förekommer i det enskildaföretaget och i den enskilda divisionen, och en externt orienteradlönsamhetsbedömning. Den externt orienterade bedömningert ser t. ex. till vilkaverkningar verksamheten har på det regionala näringslivet och vilkastimulanser den medför- det kommer verksamheten till godo i det långa loppeteftersom det stimulerar till kringinvesteringar av olika slag. Jag menar att en mer självständig typ av argumentation somär avskild från kortsiktiga kommersiella lönsamhetsbedömningar borde ligga isocialdemokratins intresse. Borgerligheten företräder här ett mycket ensidigtoch egentligen ganska primitivt sätt att se på lönsamhet i kommersiell bemärkelse. 42 () replik; Per tog i sitt anförande uppprincipen en aktie, en röst. Jag vill dä fråga honom hur det är i de privataföretagen. I röstvärdeskommittén var det väl ändå så atf inte hadeden uppfattning som har. Varför behövs de statliga företagen? Jag har räknat upp enläng lista med argument för atf de behövs. P.-O. sade också att enstatlig verksamhetbehövs i vissa områden och i vissa regiorter. Vi måste emellertid då ocksåskaffa dcrt kompeterts som skall finnas i den statliga verksamheten. Det ärockså ett svar till . När det gäller informationen delar vi uppfattningen aftden information som läggs fram i propositionerochdensom kommer från företagenskall vara riktig. Def visar det här senaste som gäller . T. o. m.moderaterna är nöjda med det prospektet. Def är något som vi skall fortsättamed. P.-O. sade att det ändå var något nytt som komfram när vi debatterade . Det är visserligen en rtyhet atf vi skallbörsirtfroducera , men vi har haft de frågorna uppe fidigare. Vi togprincipiell ställning till dessa frågor när PK-bartken gick ut päsamma sått. har dessutom också privata irttressen: P.-O. sade vidare att def finns för mångastafliga företag i . Jagtror inte aft det finns för många statligaföretag-det är bara för dåligt differenfierat. När det gäller utförsäljningenav domänverket, tycker jag att P.-O. inte har dcrt rätta kärtslan fördem som är anställda hos domänverket. För dem innebär naturligtvis domänverketsskogar arbete. 43PER () replik; Först vill jag beröra nyemissionsprospektetför . Vi tycker att det är crt klar uppryckning som har skett där. Vitycker då också att det vore naturligt om utskottet klart och entydigt slogfast att minimikravcrt när det gäller bestämmelser för nyemissioner ochliknande tilldragelser i statliga företag skall uppfylla de minimikrav manställer på börsnoterade företag. Det är märkligt att man från majoritetens sidairtte har velat tillgodose det. hänvisar till aft man behöver stafligaföretag av en rad olika skäl: regionala intressen, olika former av motvikt motinterrtationalisering, koncerttrafion osv. Jag ställer mig då frågan vilkaytterligare intressen, utöver de strikt kommersiella, socialdemokraternaåberopar när det gäller exempelvis och . Det voreirttressant för aktieägare och potentiella aktieägare, som tärtker teckna sigför aktier, atf få reda på om def är några speciella villkor förknippade medhur aktiemajoriteten skall-driva företaget. Det är en rtågot underliguppfattning. Om man bara anser att det finns vissa företag som behöver görasådana här regionala insatser och liknande, borde det vara naturligt att säljaut helt när det gäller , PK-bartkcrt, NCB, och många andra. Den graderade rösträtten övervägs för rtärvarartde avägarutredningen som skall ta ställning fill den differentierade rösträtten föraktier, delvis med tanke på de olika koncentrationer som finns i näringslivet.I vår reservation har vi hänvisat till atf vi vill avvakta resultatet av denutredningen innan vi som parti tar ställning till denna sakfråga. Däremottycker vi att det är riktigt aft man tillämpar principen en aktie, en röst närstaten försöker sprida ägandet till flera människor och flera institutioner. Manfår då ett normalt och rikfigt ägarinflytartde. Det medför att man fär ett ökatintresse för företagen, större förmåga aft dra fill sig kompetens och kunnandeoch möjligheter atf utveckla företagen. Jag har inte heller fått svar på frågan varför manbibehåller affärsverken när det gäller de rörelsedrivandc delarna, som inte ärmyndighetsutövning. Om det verkligen är så som Rurtc påstår, skulle manfakfiskt ombilda dem fill akfiebolag, som vi från reservanternas sida begärt,för att verkligen ge dem möjlighet att konkurrera på lika villkor. De skulle dåinte behöva belastas av denna utomordentligt byråkratiska form som de i dagarbetar under. 44 (vpk) replik: kan med Per sortiexempel själv se vilken typ av argumentatiort man råkar in i när man formelltbekänner sig fill atf statlig företagsamhet skall' följa de här kortsiktiga ochlitet snäva och inskrärtkta privatkommersiella värderingarna. Då försvinnernämligen de socialt och politiskt vikfiga framtidsmålen som kart utgöra enmycket stor del av existensberäftigandet för denna typ av verksamhet. Släpper man in för mycket privata ägarinfressen i den härtypen av offentlig verksamhet får man därigenom också in en påtryckargrupp, somkommer att ha möjligheter aft påverka verksamhetens inriktning och mål på ettogynnsamt sätt. Det som vi frän vpk är kritiska mot är just detta attstatlig företagsamhet i alltför hög grad har präglats av en sortsreträftänkartde. Man har böjt sig för den nyliberala argumenteringen och gåttden fill mötes därför att man på så sätt trott sig komma undan den. Men det hari verkligheten bara gjort saken värre. Refrättänkartdet borde rtu upphöra.