prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — tog upp ert diskussion omskattehöjningarna och ökad välfärd. Det är ju fakfiskt så att skatter är detpris som vi betalar för att kunna bygga upp etf gott samhälle. Skatterna ärurtderlaget för välfärden. Genom att göra skatterna rättvisare kart vi ocksåmedverka till att öka välfärdcrt. frågade; Om man beskattar konverfibler,kommer def infe i själva verket att minska välfärden? Nej, det gör det inte. Omman får crt rättvisare beskattning får vi också möjlighet aft fördela resultatetav produktiortCrt på ett sätt som totalt sett skapar ert bättre välfärd. Låtmig ta ett litet exempel. När debatten om engårtgsskaftert var som hetast blevjag och mårtga artdra överösta av uppretade SPP-pcrtsionärer som i ampraordalag talade om att "vi protesterar mot aft ni vill stjäla minSPP-pension" m. m., därfill vilseförda av en starkt osaklig kampanj frånförsäkringsbolagen. är ju det ironiska det atf fack vare denna förkättradeengårtgsskatt kommer dessa SPP-pensionärer både att få behålla sirtSPP-pcrtsiort med full värdesäkrirtg och frårt dert få en allmänhöjrtirtg av sina pensiortcr. Så de har verkligen fått del av envälfärdshöjnirtg till följd av dcrt här skattcrt. När det gäller fastighetsskaften är def så aft starkasakliga skäl talar för att vi genomför det hela i form av ett rullande system. Ser vi på resultatet av den nu genomförda fastighetstaxeringen för hyreshus, finner vi att vi inte kan låta en anpassning ske språngvis, utan vi måste ta många små steg och få en successiv och mjuk anpassning. Det är viktigt att vi har kommit fram till detta. .'' Beträffande tullförrättrtirtgsavgifferrta tycker jag detär beklagligt att de borgerliga, utau aft riktigt veta hur det förhåller sig,sprider påsfåcrtdert om aft det verkar tvivelaktigt om det här är förcrtligfmed m. m. Det vore väl bättre om ni arbetade er fram till enbestämd uppfattning i stället för att komma med halva beskyllningar om aft defnog infe är förcrtligf med och sådant. Om ni hade lagt ned möda påaft gå in i sakfrågan, är jag övertygad om att det hade stått klart för er attde fullförräffnirtgsavgif-ter som föreslås är samma sak som man har iDartmark sedart tillbaka. Det sägs också mycket tydligt ipropositionen att utformningen av dem är påverkad av det danska systemet.Avgifterna kommer inte aft vara särskilt höga, och de täcker irtte på lårtgtnär tullverkefs kostnader. Detta kommer att leda till att vi kan ge rtäringsliveten bättre service. Vi kommer att kunna öka hartdelsutbytet på obekväma tideroch få mera av import och export på platser som infe är tullplatscr. Detär i själva verket fråga om Crt stor fördel ur haudclns synpunkt. Det är därför beklagligt med tanke på den internafionelladebatten atf det finns svenskar som säger att de tror atf denna åtgärd nogkommer att utformas på ett sådant sätt att def strider mot artdart iGATT-avtalet. Detta påverkar naturligtvis vår trovärdighet negativt. Det vorebättre atf man tog ställnirtg i sakfrågan och argumenterade sakligt i ställetför att göra påståcrtdcrt på så lösa grunder. De borgerliga partierna gör här i olika inlägg förtvivladeförsök att orientera sig bort från fastighetsskattert, mcrt faktum är aft rti allatacksamt tar emot ett arttal miljarder i form av fasfighefsskattcirtkomsfer iera budgetalternativ. Ni vill inte välja bort dessa inkomster och sätta inrtågot artnat i stället, utan räknar med glatt mod in dessa pengar. Till slut vill jag med artledning av aft hur vi skall klara beskattnirtgcrt av kortvertibler svara: Vi överlåtermed fullt förtroende åt regeringen aft överväga de alternativ som finns och attsedan lägga fram ett förslag. Prot.1986/87:136 4junil987 59KJELL (); När jag hörde med vilken frenesi JanBergqvist här refererade kom jag att tänka på att det skall bliroligt att i fortsättnirtgcrt be honom referera Veckans Affärernär videbatterar skatter här i kammarert. Jag vill så fa upp frågart om skattehöjrtingar och ökadvälfärd. I er föreställnirtgvärld kart en krona medföra ökad välfärd bara omden dras irt till statert i form av skatt. Mcrt i vårt samhälle kart sammakrona medföra välfärd, om den ligger kvar hos dcrt ertskilde, så atf han fårdisponera litet mer av sirt egen inkomst att använda efter eget huvud. Vi är t.o, m. så djärva aft vi törs tro att dert crtskildc kart få crt bättre välfärdom hart själv, infe och artdra här i riksdagert, bestämmer om hurhau skall använda denrta krona. Jag skulle här ha sagt atf en beskattning av konverfiblerinte kommer att minska välfärden. Nej, jag talade då om pcrtsionsskatferrta.Jart gjorde i det sammanhanget ett konstgrepp, nämligen då han sadeatf mart tack vare pensionsskatten har klarat värdesäkringen. Men det är väländå så Prot..1986/87:4 juni 1987 att man hade klarat värdesäkringen även om man hadesluppit betala denna skatt. Jag tycker vidare att det är svårt att föra en debatt omGATT-avtalet tillsammans med så mårtgaartdra frågor här. Poärtgcrt är dock attdert åtgärd som det hartdlar om går i fel riktning. Den förhindrar handeln övergränserna, och vi vill ta bort sådarta hirtder. Vi strävar mot tullfrihet ochfria rörelser över gränserna. Det är vidare syrtd aft irtte svensk indusfriförstår atf åtgärden skulle medföra ert så oerhört mycket bättre service. Åandra sidan tror jag helt enkelt irtte att det är på det sättet. I så fallskulle mau inom industrirt rtog ha begripit den saken. Slutligen säger atf vi håller på attorientera oss bort från fastighefsskaffen. Därmed mertar hart att vi accepterarden i våra budgetförslag. Vi skulle av någon underlig anledning inte ha rättatt göra det. Men det höjdes ju faktiskt skatter också , och def tillkom crt och artrtan skatt. Jag har aldrig hört denna talarstol räkna bort dem från budgeten. Vi får pä samma sätt när vilägger fram vår skuggbudget räkna med de skatter som gäller. Sedan måste vinaturligtvis också försöka skaffa fram de pengar som behövs för avskaffande avvissa skatter, men det är etf senare problem. 60STIG JOSEFSON (c): säger att man skall göraskatterna rättvisa, så att man kan förbättra välfärden. Detta skiljer sig någotfrån det som sade i sitt första inlägg, då hart räknade upp enrad skattehöjningar som hade genomförts. Jag trodde aft vi alla var överens omatt göra skatterna rättvisa. Det har för mig varit def främsta målet under dentid då jag har arbetat i skattcutskoft att försöka få ett sårättvist skatfcuttag som möjligt. När det sedan gäller debattert om fastighetsskattertverkar det som om den rullande fastighetstaxeringen har blivit ett slagsräddningsplanka. Jag har själv suttit med i utrednirtgert om den rullandefastighetstaxeringen, och jag kan säga till atf det infe ärenkelt att genomföra en sådan. Den skulle åstadkomma en oerhört stor byråkrati,som vi kommer atf få känning av om den skulle förverkligas. Jag urtdrar vidare, om dcrt rullaude fastighetstaxerirtgengenerellt är så fördelaktig, om det infe är avsiktcrt att man oberoende avpenningvärdets förändringar skall tillämpa samma procentuella uttag av skaft.Iså fall ärdet klart som dagcu atf den i tider med stark inflation kan tillförastatskassan ökade inkomster. Om vi ser fillbaka på dcrt förrafastighetsfaxerirtgen firtrter vi å artdra sidart också att det i varje fallför vissa kategorier hade medfört crt särtkning. Min konkreta fråga blir; Äravsikten dcrt att mart på det sättet skall kunrta smyghöja fastighetsskattertgenom aft oberoende av penrtingvärdes-förärtdrirtg fasfhålla vid sammauftagsregler vid fastighetsbeskattrtingen? Jag vill också återupprepa frågan om socialdemokraternasuppfattnirtg verkligert är dcrt att mart i framtidert skall höja skaffeuftagetår och orn detta anses vara crtda sättet att klara stafcrts firtartser,I så fall känner jag mig oroad, Def finns ytterligare ett fillfälle aft svarapå den frågan. 61KNUT (): säger atttullförrättningsavgifter är en fördel ur handelssynpunkf, I så fall har JanBergqvist dåligt lyssnat på de uppvaktningar som vi har haft i utskottet medrepresenfanterför ett flertal näringslivsor-ganisationer. Beträffande kortvertiblerrta: Den som i likhet med JanBergqvist säger till pressen att de nuvarande konvertibelreglerna är felaktiga,bör väl också ha en uppfattning om hur man skall möta de missförhållanden somdet gäller. Jag kan bara konstatera att uppcrtbarligen inte harnågon uppfattning om hur man skall göra detta utan med varm hand överlåterlösningen av den frågan fill regeringert. Prot.1986/87:136 4juni1987 Kompletteringspropositionen m. m. 62JAN (): Vad gäller vissa skattehöjningar som jagredogjorde för i början av mitt anförartde så har vi föreslagit dessa dels föratt finansiera de utgifter som föreslås från andra utskott, dels för aft fåutrymme för en fortlöpande sänkning av inkomstskatten. Jag trodde faktiskt attdet var en viktig uppgift att skapa ett utrymme för successiva sänkningar avskatt på arbete och liknande typer av inkomster. Det har vi gjort ,och det fortsätter vi med och . När det gäller fastighetsskattert är jag glad över att rtuför första gången samtliga riksdagspartier i praktiken accepterar denna skattoch tydligen är beredda aft acceptera den under överskådlig fid, Jagvill också fa upp det som sade omengångsskatten. Jag uttryckte mig kanske litet otydligt, effersorti hanmissuppfattade innebörden av det som jag sade. Jag tillät mig påpeka att engårtgsskaftert,vilket visar sig i SPP:s resultaträkningar, inte på något sätt hotarvärdesäkringen av bolagets pensioner. Däremot ger engångsskattenSPP-pensionärcrna en höjning av deras allmänrta pcrtsiort dcrt . Jagville ta detta exempel för aft belysa hur groteskt man vanställde verklighetennär man påstod att nu var i färd med att konfiskeraSPP-pensiortärerrtas pensiortcr. Det är i själva verket motsatsen som harinträffat. Pensionärernas välfärd och standard har förbättrats tack vareengångsskatten. Det är riktigt som säger attnäringslivets organisationer är motståndare till tullförrättningsavgifter, Iandra sammarthang är de däremot ofta för avgifter, t, ex, i fråga omsjukvården, barnomsorgen och det mesta. Men när de själva drabbas för de oftakritiska resonemang. Vi vet emellertid att dessa avgifter endast täcker en delav de faktiska kostnaderna för fullförrättningen. kommer pä dettasätt att tillföras nya resurser, som def inte hade varit möjligt att föra övervia budgeten. Genom de nya resurser som får kan det också ge bättreservice till den kommersiella trafiken. Man kan göra olika värderingar avdetta. Näringslivet kan säga, att även om deras avgifter inte täckerkostnaderna fullt ut för denna service, kan det ändå av olika skäl motsätta sigdet, Def är emellertid uppenbart att det finns företag och andra intressenter inäringslivet som kommer aft ha glädje av att man får en ökad service och enstörre frihet att använda obekväm tid och platser som infe är tullplatser. När detgäller vill jag säga att har haft ett 6 Riksdagensproiokoll 1986/87:136 Prot.1986/87:136 liknande sysfem, och irtgen har på goda grunder kunnat påstå attdet strider Ränte-, bostads- och fö rnyelseb i drag Om vi inför något liknande i , ifrågasätter man om dettaär förenligt med . Def enda man kan åstadkomma genom sådana lösabeskyllningar är alt man utomlands skapar osäkerhet om vår avsikt. Men var ochen som ser konkret vad detta system inrtebär kan ju själv konstatera att dettainte på någort purtkt går längre än det sysfem som man har hafti . Övcrläggrtirtgcrt var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debattert om bostadsutskottetsbetärtkande 22.) Kammaren övergick till aftdebattera bostadsutskottets betänkartde 22 om räntebidrag, bostadsbidrag ochförnyelsebidrag m.m. Ränte-, bostads- och förnyelsebidrag 63 SIW.PERSSON (fp): har i sin motion Bo258 behandlatfrågan om förnyclsebidragets begränsning till allmännyttiga bostadsföretag.Folkpartiet anser att bidrag skall kuuna utgå även till artdra bostadsföretagärt allmännyttiga. anser atf bör godkänna regeringensförslag om aft outnyttjade medel inom ramen för förnyelscbidrag för innevarandebudgetår får anvärtdas /88 men med förbehållet atfförnyelscbidrag skall utgå oberoende av om bostadsföretaget är allmännyttigteller ej. Jag yrkar bifall till reservatiort 3. 64TORE (vpk): Vpk har i det betänkande som vi nu behandlarreserverat sig för det regeringsförslag om en sänkning av den garanteraderäntan för rtybyggnader och om en höjning av bostadsbidragen som frartiförts iproposifion 150. Vi har också i en partimotion anslutit oss fill dessaförslag, liksom till förslaget om utnyttjande av förnyelsebidragef för förbättring av boendemil jön. Även om förslagen hade viss koppling till förslaget om en höjning av fastighefsskaffen, vilket socialdemokraterna infe anslöt sig till, behöver hyran i nybyggda hus sänkas och bostadsbidragen förbättras. tidigare beslut om åtgärder för att främja etf ökat bostadsbyggande skall kunna få någon större betydelse rnåste enligt vår mening även dessa förslag genomfö ras . Vpk var det enda parti som motsatte sigatt man skulle fa bort möjligheterna till bostadsbidrag för hushåll utan barn.Frågan om återinförande av detta bidrag har sedan varit föremål för förslag,diskussioner och övervägandcrt vid ett tiotal olika tillfällen. Bosfadskommiffén föreslog i sitt slutbetänkande atfbidraget skulle återinföras. och förutsatte förraåret aft regering- en skulleförelägga ett sådant förslag. Regeringen har sedan, trots tre fyramöjligheter i samband med olika propositioner, underlåtit att lägga fram ettsådant förslag. I olikadebatter här i karnmaren, ,har socialdemokraterna gjort uttalandert som jag har tolkat som att de nusnarast kommer atf medverka till ett beslut som inrtebär möjlighet ävcrt förbarnlösa hushåll med låga inkomster att erhålla bostadsbidrag. Behovet avbostadsbidrag för hushåll utan barn är säkert minst lika stort för andrahushåll som för de ungdomar i åldern som i anslutrting till beslutetom ungdomsbostadsbidragen kommer att få bostadsbidrag. Dert viktigaste uppgiftert nu och framövermåste vara att åstadkomma etf ökat bostadsbyggartde, lägre boendekostrtader,förbättrade bostadsbidrag, en rättvis fördelning av våra bostäder och åtgärdermot olika former av spekulation i boendet. De vpk-reservationer som finns ibetänkandet skulle. Om de bifölls, utgöra ett verksamt bidrag fill en sådaninriktning. En majoritet i bestående av socialdemokrater ochkommunister borde nu arbeta för en rad förändringar och förbättringar avbostadspolitiken. Den stora majoriteten av landets hyresgäster,bostadsrättshavare och småhusägare och deras organisafioner som har ett gemensamtintresse av det här borde nu aktivt medverka tjll genomförandet av en sådanbostadspolitik -det gäller för övrigt även fackföreningsrörelsen. Det behövsalltså en bred samling med utgårtgspunkt i den arbetarmajoritet som finns iriksdagen för att genomföra en annart och bättre bostadspolitik. Frågan om boendekostnaderna och hyrornas storlek hängerockså direkt samman med och utgör en vikfig del av kampen mot inflationert ochför en förbättring av lönerna och levnadsvillkoren. Med detta vill jag yrka bifall till vpk-reservationerna ibosfadsufskotfefs betänkande 22. 1986/87:136 4junil987 Ränte-, bostads- och förnyelsebidrag 65MARGARETA (): Jag föreslår att kammaren avslårreservationerna 1,2,3 och 5 och bifaller reservation 4 och utskottetshemsfällan i övrigt. Av reservafion 1 framgår att vpk, i likhet med övrigaparfier i utskotfet, vill avslå regeringens förslag till ändringar ifastighetsskatten. Vi avstår alltså från den förbättringen av statensinkomster. Men vpk vill ha kvar de statliga utgifter som regeringsförslagetockså innehåller. Det är en aning opportunt. beslutade iår om räntebidrag och bostadsbidrag med hänsyrt fill de ramar som då stod fillförfogande. Ramarna har inte vidgats . Därför bör infeheller , , öka utgifterna för dessa ändamål. Samma motiv kan anföras rtiot reservation 5, där vpk pänytt vill att skall hemställa till regeringen om bostadsbidrag tillalla hushåll utan barn. Vi socialdemokrater har i reservation 4 redovisat atfvi har oförändrad ståndpunkt i denna fråga. Vi vill ha dessa bostadsbidrag såsnart som budgetmässiga förutsättningar föreligger. Jag tillstyrker alltsåreservation 4. . I reservation 3 vill att förnyelsebidragetvisserligen skall få finnas kvar men att det skall kunna fördelas även tillprivata företag. Prot.1986/87:136 hänsyrt till att allmärtnyttans bostadsföretag i praktikert hartagit emot en stor Ränte-, bostads- och förnyelsebidrag delhyresgäster, vilka har behov av extra god boertdemiljö som kompensation förbrister i andra avseenden, är det rimligt atf förnyelsebidragen i denbegränsade omfattning som föreslås förbehålls vissa allmännyttigabostadsföretag. Detta var en kort motivering för avslag på reservation 3. 66 (vpk) replik; Jag hade inte för avsikt atf begära replik,men jag måste faktiskt göra det med tanke på det sätt varpå situationert. ifrågasätter rtästart vpk:s rätt att följa uppförslag som vi framlagt , senast under den allmänna motionstiden ianslutrtirtg fill dcrt proposition som ligger till grund för detta betänkande.Vi har redovisat hur vi skall få täckning för våra förslag, dvs. de pengar sombehövs. menar att det vi föreslår på grund av det beslutsom fattade skulle vara oansvarigt på något vis. Jag villän en gäng understryka, vilket jag dess värre ofta fär göra här i kammarert iartslutning till sådana här debatter, att vpk har täckning till sista öret förde förslag som vi lagt fram både på bostadspolitikens område och då det gällerövriga områden som vi har att behandla häri . Det vore skönt om vikunde sluta med den sortens argumentation som återigenanvände sig av. 67 () replik; Vi har i så fall sammarätt och skyldighet att vidhålla vår bedömning av hur de medel som finns inombudgeframarua skall användas. Vi har alltså inte haft någon anlednirtg aftändra vår irtställning i det avseertdet sedart . 68INGELA (); Fr. o. m. kan de s. k. allmännyttigabostadsföretagen få bidrag för atf på olika sätt försöka niinska antaletouthyrda lägenheter och förbättra den sociala miljön i området. 60 milj. kr. äravsatta för detta ändamål. Ytterligare 60 milj. kr. får användas under nästabudgetår. föreslår bostadsministern också aft de medel som inte utnyttjas iår skall få användas . Moderata samlingspartiet har yrkat avslag påsamtliga dessa förslag. Vi tycker aft det är självklart att en fastighetsägare haransvar för att fastigheten är i sådant skick atf människor tycker att det ärbra att bo där. Orn omflyttningen i en fastighet blir stor eller om manplötsligt börjar fä outhyrda lägenheter, måste man som ägare självfallet på varför och göra något åt det. Äganderätten är inte bara enrättighet. Den medför också ansvar och skyldigheter. Jag tycker att det är märkligt att de s. k.allmärtrtyttiga bostadsföretagen har kunrtat leva med sina problem så längeutan att försöka göra något radikalt åt dem. Varje annart producent av entjänst eller en vara måste ställa sig frågan varför människor infe längre villha hans produkter. Och självfallet måste han för att överleva på marknaden avegen kraft snabbt försöka anpassa sig efter märtniskors önskemål och behov. Hankan inte sitta med armarna ikors och vänta pä ett statligt bidrag. Det kan inte de pri\ata fastighetsägarnaheller göra. De måste helt enkelt se om sitt hus . Annars blir deutkonkurrerade på marknaden. Och så är det på varje marknad som man intesnedvridit eller förstört i socialistisk reglcringsivcr. Om rnan låtit de allmännyttiga bostadsföretagen arbeta påmarknadens villkor och irtte täckt deras förluster med skatfepcrtgar, hade deomedelbart varit tvurtgrta aft ta sitt ägaransvar och göra något positivt föratt klara sin ekonomi, dvs. de hade på ett tidigt stadium varit tvungna attvara mera lyhörda för de boendes synpunkter och önskemål. Att arbeta påmarknadens villkor - def betyder atf om en insats är företagsekonomiskt lönsam,dvs. i det här fallet bidrar till att minska omflyttningen och öka antaletuthyrda lägenheter, så kommer den till stånd; utan statliga bidrag. Och är denirtte lönsam, då skall den inte göras. Det här bidraget behövs med andra ordinte. Vår andra invändning är att det här bidraget enbart riktarsig fill de allmännyttiga bostadsföretagen. Def är ytterligare ett i raden avotaliga exempel på att socialdemokraterna alltid ogenerat gynnar rörelser somstår dem nära. Något fal om konkurrens på lika villkor är det sällan fråga omnär socialdemokraterna får bestämma. har i sin reservation föreslagit att martskall råda bot på denna snedvridning fill allmännyttans förmån genom att låtabidrag utgå oavsett om bostadsföretaget är allmännyttigt eller infe. Vi kan medhänsyn till vad jag just sagt om fastighetsägarens ansvar och marknadensvillkor inte acceptera förslag pä denna punkt. Jag yrkar bifall fill den moderatareservafionen i betänkandet. Ränte-, bostads- och förnyelsehidrag 69MARGARETA (); Jag måste säga några ord om de allmännyttigabostadsföretagens roll i det sociala boendet. Det viktigaste mcrt också detsvåraste i strävandena att ge alla möjlighet fill en god bostad är just måletaft alla skall få dertrta möjlighet. Det kräver mårtga irtsatser från olikahåll, infe minst från de allmärtrtyttiga bostadsföretagen. Om vi då ställerkrav på dessa företag, måste vi också ge ekonomiska förutsättningar, t.ex. deaktuella förnyelse-bidragen. Def är inte sä att de allmännyttigabostadsföretagen inte försöker. Man sitter infe med armarna i kors och låterförhållandena i bostadsområden förbli opåverkade. Om de allmärtrtyttigabostadsföretagen skall kunna öppna sina bostäder för mårtga olika märtniskormed olika behov, kan de irtte i alla sammanhang fungera på marknadsmässigavillkor, utan vi måste fa ett gemensamt ansvar även över skattsedeln. Med dettayrkar jag än en gång avslag på reservation. Överläggnirtgert i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till atf fatta beslut i de förevarandeärendena. Prot.1986/87:136 betänkande 26 4 juni1987 Mom. 1 (irtvesteringsförbud ianimalieproduktionen) Utskotfefshemställan - som ställdes mot dels reservation 1 av fl., c/e/.s reservatiort 2av m. fl. Mom. 2 (arealanpassad animalieproduktion) Utskoftefs hemställan - som ställdes mot reservation 3 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (produktionsanpassning på vegetabilieområdet) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 72 förreservation 4 av i m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 och 6 (uttalande om ansvaret för jordbruketsutveckling, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKarl och med acklamation. Mom. 8 (överläggningarna om jordbruksprisregleringen) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 42 för reservafion 6 av . 40 ledamöter avstod från att rösta. ' Mom. 15 (självförsörjningsgraden för socker) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 7 avKarl rti. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (förslag om nytt åtgärdsprogram för jordbruket inorra ) Utskotfets hemsfällan bifölls med 169 röster mot 153 förreservation 8 av m.fl. Mom. 29 (stöd fill högt skuldsatta jordbruksföretag) Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservafion 9 avKarl m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (ökade möjligheter till förvärv av skogsmark m.m.) Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservation 10av ni. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (långsiktig planering av forskning och utveckling) Utskoffefs hemställan - som ställdes rtiot reservation 11av och - bifölls med acklamation. " Mom. 35 (prioritering av lokal produktiort) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 39 (anslag till genomförandeav åtgärdsprogranirncf m. 86 Utskottets hemställan bifölls rned213 röster mot 107 för reservafion 13 av Mom. 42(en strategi för bevarande av genetiska resurser) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avKari 4junil987 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 och 46 (anslag fill Lanfbruksstyrelscrt ochLantbruksrtämrtderna) Utskottets hcmsfällart - sorti ställdes mot reservatiort15 av Bertgt Rosért och - bifölls med acklamation.