prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag trodde att Margö Ingvardssonförespråkade andra metoder för att få en bättre löneutveckling än att användapensionssystemet för att åstadkomma detta. Detsamma gäller för kvinnornasmöjligheter på arbetsmarknaden. Man löser inte de problemen genom att användapensionssystemet, utan de skall behandlas av arbetsmarknadens parter. Jag återkommer till , som ville tala omhelt andra saker än dem som ligger inom socialförsäkringsutskottetsberedningsområde. Jag kan förstå det, eftersom är så naket att maninte har någonting att komma med till pensionärerna. ställer sigbakom förslaget när det gäller det kommunala bostadstillägget, men sedan kommervi till det som jag tycker är det absolut största hyckleriet i MargaretaAndréns anförande. Hon talar om hur angelägen hon är att se vad som kommeratt hända med de änkor vilkas män begärde undantagande när ATP-systemetgenomfördes och med de sämst ställda pensionärer som ställde sig utanför.Därefter säger hon; Jag skall följa den här frågan, så att det inte blir någotonödigt dröjsmål. Vem är det som har förorsakat dröjsmål när det gäller attlösa dessa frågor både för änkorna och för dem som ställde sig utanförATP-systemet? Det var väl ändå i den borgerliga regeringen somgjorde det? I en proposition begärde att man inte längre skulle fålov att ställa sig utanför ATP. Det tyckte vi var bra, och det ställde vi ossbakom. Vi vågade inte föreslå det redan då vi genomförde ATP, utan då bereddesdessa grupper en möjlighet att ansluta sig. Vi ville inte gå lika hårt fram somKarin Söder sedan gjorde. Det hade hört hemma i den proposition som hon stodför att tala om att man skulle se till att de som ställde sig utanför ATPochinte hade fått del av pensionstillskotten skulle komma in i den stora famnenoch få den rätten. kunde inte göra detta, för ställdeinte upp; hon fickinte majoritet för det förslaget. Så var det under alla de borgerliga åren, ochjag förstår därför inte stora brådska . Den är något förvånande,för var ju med och agerade i utskottet redan på den tiden. Hondeltog i majoritetsskrivningen tillsammans med socialdemokraterna och vpk påden här punkten. Det är riktigt att yi skall se vad som har hänt med dennagrupp - vi skall begära att pensionsberedningen tar över frågan och undersökerhur det förhåller sig. Det är överord, , att säga att de somställde sig utanför ATP är den allra sämst ställda gruppen. Vi vet inte vad somhar hänt med denna grupp. Propagandan gick ju ut på: Använd dina pengar tillnågot annat! Använd pengarna till en privat pensionsförsäkring! Plöj nerpengarna i ditt företag, utveckla ditt företag! Använd inte pengarna till ATP,till en socialistisk pensionsförsäkring! Det var vad man sade. Många följdenaturligtvis rådet om privat pensionsförsäkring, att man skulle utvecklaföretaget osv. Men jag tror inte att alla som ställde sig utanför ATP gjordedet av den anledningen att de inte hade råd att betala avgiften, som för övrigtvar avdragsgill. Jag tror säkert, , att det finnsmänniskor som känner sig grymt lurade, människor som inte av de femgånger de har haft möjlighet därtill har brytt sig om att begära inträde isystemet utan har trott att det var rätt att stå utanför ända till dess attpensionen började falla ut till dem som var anslutna och man såg vad detegentligen handlade om. Men att generellt påstå att detta är den absolut sämstställda gruppen tror jag är fel. När det gäller att höja procentsatsen på grundpensionenoch pensionstillskottet har två olika procentsatser förts fram av vpk resp.centern. Man riktar sig då inte till den allra sämst ställda gruppen, och detär man medveten om -det förstår jag. Denna grupp kommer ju att få del av detkommunala bostadstillägget. De som har en ATP strax över ett halvt basbeloppkommer att kunna få betydligt bättre bostadstillägg. kan en pension påden nivån leda till både reducerat bostadstillägg och viss skatt. När det gäller giftorätten vill jag säga attpensionberedningen har i uppdrag att titta också på den frågan. Vi har redanfått material som visar konsekvenserna, men pensionsberedningen har ännu integjort något ställningstagande. När det gäller retroaktiv ATP-poäng för vård av barn trorjag att det var så, när den propositionen lades fram av den borgerligaregeringen, att man hade helt klart för sig att det gällde en begränsad gruppoch att reglerna inte borde få retroaktiv verkan. Det finns synpunkter på efterlevandepensioneringen. Enöversyn av efterlevandepensioneringen pågår för fullt. Man räknar med att ommöjligt nå en bred majoritet i frågan och att man skall kunna framlägga förslagunder innevarande år. Inkomstprövningen av änkepensionen är också nämnd. Jagtror att här föreligger ett misstag. Man tror att detta är en grupp som har detdåligt ställt och därigenom skulle kunna få det bättre om man följerreservation 12. Varken sociala skäl eller administrativa skäl kan anföras i detsammanhanget. Det är ju de sämst ställda, som bara har grundpensionen, sominte får någon reducering. Enbart de som har högre inkomster får enligtreglerna en reducering. Folkpensioner/n. Folkpensioner m. t/x. Jag tror att de 10 milj. kr. som detta kostar inte skullegå till de sämst ställda - och det är ju viktigt att så sker, har jag hört. Jag skall inte fastna mer i dessa reservationer, frutalman, utan jag skall sluta med att säga att de sämst ställda pensionärernahar fått en uppräkning genom det kommunala bostadstillägget. 1 övrigttillfaller höjningarna alla grupper genom att basbeloppet höjs, och basbeloppetär själva motorn i detta system. År man inte beredd att vara med om att slåvakt om basbeloppet, måste jag säga att det är som att förklara krig motsystemet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på alla punkter. 10KARIN (): Jag saknar i inlägg svar på enfråga: Vilka anser socialdemokraterna vara de sämst ställda pensionärerna -vilka tillhör den gruppen, och vad har de fått i paketet? När vi i förlitar oss på kommunerna då detgäller att fördela KBT-pengar, gör vi det av erfarenhet. Höjs nu statsbidraget,finns det också en morot i det systemet, som möjliggör en höjning av KBT i defall där så är nödvändigt. Vi ser av resultatet när man har räknat på detta attdet i många kommuner tydligen redan finns betydligt högre KBT än vadstatsbidraget kan ha lockat till. Sedan är det faktiskt så att inte är Stockholm.Det finns stora olikheter ute i kommunerna. Hyresmarknaden varierar, och ävenandra förutsättningar varierar starkt. Vi säger inte nej till statsbidraget, men vi säger nejtill de regler som regeringen också vill införa beträffande fördelningen avstatsbidraget. Vi tror faktiskt att kommunerna själva har den kompetensen. säger att kvinnornas situation skall lösas genomarbetsmarknadens insatser. Det är naturligtvis riktigt, men också här finnsdet undantag. Det råder inte på alla håll en het arbetsmarknad, som kan lockaut kvinnorna. Inte för alla kvinnor är det en möjlighet att välja ett arbetslivutanför hemmet. finns det en grupp kvinnor som både med och mot sinvilja stannar hemma och utför en arbetsuppgift, men de har ingen del isamhällets trygghetssystem. Att alla trygghetssystem är förbundna med arbeteoch lön utanför hemmet är det som vi i vill ändra på. Man skallockså värdera hemarbetet. kamouflerar mycket i sitt anförande medhistoriska beskrivningar. Det är klart ätt historien är något som har varit,men jag tror det är fel att låsa sig så fast vid historien att man inte kan senuet och framtiden. Det är därför vi fattar beslut här; för framtiden. Vi skalllära oss av tidigare gjorda misstag. Ett beslut i den riktningen tycker jag är utnyttjandet avmöjligheten att beräkna retroaktiva vårdar för vård av barn. Där ser vi i dagatt kvinnors situation när det gäller pensionen är bekymmersam, och vi kan inteför framtiden behålla denna ojämlikhet i fråga om kvinnors möjligheter till ettskydd . Det är möjligt att det stod något i den aktuellapropositionen om att detta inte skulle gälla retroaktivt. Men visarhistorien att vi för framtiden bör dra slutsatsen att man bör ändra på detförhållandet. Jag tycker att man i det avseendetskall glömma prestigen och i stället ställa upp på detta. . Prot. Folkpensioner m. m. När det gäller friåret i sjukvården ochfördelningspolitiken vill jag säga att 9aprill987 står för enannan fördelningspolifik än den som regeringspartiet förespråkar. 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall forisätta efter . 12NILS CARLSHAMRE (m): Det är många bud om vilka som egentligen är desämst ställda pensionärerna, och det är kanske bra. I varje fall främjas judebatten av att man har litet olika uppfattningar om förutsättningarna. Detblir lättare att hitta argument. Man kan naturligtvis använda det här uttrycket litetolika. 1 rent absoluta tal, i kronor och ören räknat, har jag svårt att tänkamig att det finns några som har det sämre än de som - jag brukar säga så -släpar sig fram i en eländig tillvaro på . Detgäller alltså undantagandepensionärer utan andra inkomster. Men när det gäller vilka som är sämst ställda, om man sertill nu föreliggande förslag, är det en helt annan grupp som kommer i fråga.Det är inte alls de som bara har folkpension och pensionstillskott, ej hellerde som har hyggliga ATP-pensioner, utan det är de som finns någonstans mittemellan. Det gäller alltså de som har låg ATP-pension - men en ATP-pension somändå är så hög att den är något större än pensionstillskottet, dvs. de som harmellan 0,5 och 1 basbelopp i ATP. Vilken metod av de här tillämpade som vi änväljer när det gäller att förbättra pensionerna får dessa människor i alla fallingenting. Pengarna försvinner i minskat särskilt skatteavdrag, i minskatkommunalt bostadstillägg, i skatt etc. Man kan väl säga att vi har varitöverens om att egentligen inte något av förslagen är sådant att vi klarar dennagrupp. Uppriktigt sagt tror jag att det får bli pensionsberedningens sak attundersöka om man kan mildra de här effekterna något, för de är inte bra, I fråga om undantagandepensionärerna vill jag säga att viegentligen inte har med den saken att göra - om nu pensionstillskottet gälleroch utgår till alla som inte har just ATP med minst pensionsfillskottetsbelopp. Det finns s, k, minipensionärer, som har grundpension och fulltpensionsfillskott och som alltså kan vara mycket välbeställda, 1 själva verketkan de vara hur rika som helst. De kan således ha hur stora inkomster somhelst, bara inkomsten inte utgörs av just ATP, De kan ha en annanpensionsförsäkring -en del av dem har också en sådan. Men de får sittpensionstillskott i alla fall. Det enda vi begär när det gäller undantagandepensionärernaär att de skall behandlas på samma sätt som andra. Någon ATP har de inte. Alltså skall de, enligt de regler som gäller alla andra ATP-lösa, varaberättigade till pensionstillskott, till folkpension. Så enkelt ärdet. Om dessamänniskor till äventyrs har andra pensioner eller rent av en jättelikförmögenhet är något som vi faktiskt inte har ett dugg medatt göra. De skall hasamma rätt som alla andra. Folkpe/isioneri7i. 13MARGO (vpk); Regeringen gav ett löfte iregeringsdeklarationen om att avkastningen på engångsskatten oavkortat skulletillfalla de sämre ställda pensionärerna. Löftet var inte villkorat annat än såtill vida att det var avkastningen på engångsskatten som skulle gälla. Detsades heller ingenting om att det var ett löfte som var förhandlingsbart.Bestrider detta? Var det inte på det viset? säger att en del av pengarna kommer att gåtill de sämre ställda pensionärerna och hon avser då höjningen av det kommunalabostadstillägget. Ja, det är bra. Vi stöder förslaget i den delen. I förslagetvar det från början inte villkorat att en del av pengarna skulle gå till desämre ställda, utan det gällde hela avkastningen. Det är där vpk harsynpunkter. Vi skulle i vpk mycket väl ha kunnat tänka oss att stödjaett förslag där hela avkastningen av engångsskatten används till att förbättrade kommunala bostadstilläggen, som har en oerhört stor betydelse för depensionärer som har de sämsta inkomsterna. Men förslaget är nu inte sådant.Största delen av pengarna används till att höja basbeloppet. Om basbeloppet höjs med en fast summa eller ettprocentbelopp, , får det den effekten att de som har de störstapensionerna får det största utfallet. Med förslaget om en basbeloppshöjning på400 kr, får de sämst ställda pensionärerna , och de bästställda pensionärerna får . Det är den fördelningspolitiska principensom vpk vänder sig mot. Jag håller med om att detta inte är så mycket pengarnär det slås ut pä var och en av pensionärerna, men vpk;s förslag har en annanfördelningspolitisk profil. Det ger de sämst ställda pensionärerna ,medan de bättre ställda pensionärerna får nöja sig med precis hälften, dvs.bara . sade i början av sitt anförande attsocialdemokraterna och vpk tillsammans har infört ATP-systemet, och det ärriktigt. Det är min mening att vpk och socialdemokraterna också tillsammansborde verka för en rättvis fördelningspolitik, vilket inte sker . Får inteDoris en tankeställare när hon presenterar ett socialdemokratisktförslag till pensionshöjningar och går upp och säger att de intehar någonting emot att ansluta sig till förslaget, som ligger dem mycket nära?Ger det inte socialdemokraterna en viss tankeställare i fråga om vilkenfördelningspolitik som de har gett sig in på? 14 (); Fru talman! talade om de äventyrligaåren , och det skall väl utläsas en kritik i de orden.Doris lyssnade tydligen mycket dåligt på början av mitt anförande, därjag just omnämnde att pensionerna ökade realt . Med tanke på vad både och sadevill jag påpeka att inte har motsatt sig en ordinariebasbeloppshöjning. Det är emellertid inte en sådan vi diskuterar , utan vidiskuterar den extra basbeloppshöjningen. Jag gjorde samma iakttagelse somMargö , nämligen att poängterade att de och socialdemokraternastod varandra nära. DorisHåvik var upprörd över att jag har bråttom när det gäller att göra Vad jag har sagt är att vi inte vill vänta påatt pensionsberedningen skall ta upp dessa frågor. Det gällde tidigare änkorna,och gäller det också undantagandepensionärerna i stort. krävdeäven att pensionsberedningen borde få tilläggsdirektiv för att seöver dessa frågor. Detta ingick inte från början i beredningens direktiv, mendet är alltså viktigt att frågorna ses över. sade att står naket när det gällerjust pensionerna i detta sammanhang, anklagar oss folkpartister föratt inte vilja göra någonting för pensionärerna, och det gör mig en aningförvånad. Det finns ett gammalt ordspråk som säger att man inte skall kastasten om man sitter i glashus. Vad har socialdemokraterna att slå sig förbröstet för när det gäller pensionärspolitiken? Är det de svikna vallöftenafrån 1982? Det kan väl inte vara så att anser att den nu föreslagnareformen innebär eri prioritering av pensionärerna? Den föreslagna reformeninnebär ju att staten tar från pensionärerna för att sedan ge tillbaka litet avdet den tidigare tagit. De som får allra mest tillbaka är de pensionärer somhar hög ATP, Det är här inte fråga om några heroiska insatser! Jag förstår också att inte vill att jag skallta upp frågorna om engångsskatten och de prioriteringar vi från folkpartietgör. Men jag måste få framföra i debatten att vi vill göra andra prioriteringarän regeringen. Vi anser att det inte är enbart de ekonomiska förmånerna som ärangelägna utan att det också är frågaom trygghet, gemenskap och trivsel. Det ärdärför vi vill prioritera exempelvis eget rum för dem som önskar det. Vi villatt det skall vara möjligt att bo kvar i förbättrade ålderdomshem. 15DORIS (); sade i sitt inlägg: Närcentern säger att vi litar på kommunerna gör vi det av erfarenhet. - På denpunkten har vi också en viss erfarenhet. De kommunala bostadstilläggen harmånga gånger varit tämligen låga i kommuner där haft betydandeinflytande. Det är ganska lätt att säga saker och ting från denna talarstol.Det är betydligt svårare att rätta till brister på de platser där man kanskeborde göra det. Statsbidragen var tidigare och sänktes på 14 månaderi två etapper till . Det var då det blev beslutat att . skulle ligga ibotten. Vi har inte mäktat höja procentsatsen utan vi har fått göra andra prioriteringar.Men om vi hade kunnat bestämma hade vi inte satt i gång att sänka bidragen justtill de sämst ställda. Hade den sänkningen inte skett hade kommunerna kunnat haråd att hålla det kommunala bostadstillägget på en betydligt anständigare nivåän som varit fallet. Så blev det inte, och därför är det nödvändigt att gå inmed en tvingande bestämmelse. Jag förmodar att det är de sämst ställda pensionärerna somkommer att få det höjda kommunala bostadstillägget på . Detblir beloppet i en kommun med dåligt kommunalt bostadstillägg. De som har ensådan ekonomi att det kan utgå helt och hållet är också de sämst ställda. Majoriteten i utskottet litar inte riktigt på kommunernaoch har därför ställt sig bakom förslaget om en tvingande lagstiftning. Margö : Jag bara väntar på en motion från vpkom att alla skall ha lika hög sjukpenning! Det är nu så orättvist att vi harolika löner i Prot.1986/87:105 samhället, och den sjukpenninggrundande inkomsten är baserad påden totala inkomsten. Skall vi ha likahög pension till alla måste vi också ha lika högsjukpenning, om det skall vara fråga om rättvisa. Jag är förvånad över att Margö tar uppskillnaderna och säger: Enligt regeringens förslag får de sämst ställdapensionärerna , medan vpk:s förslag ger dem . Jag blir intechockerad av det, om inte avsikten är att det skall utgå ett enhetsbelopp tillalla. Jag hävdar fortfarande att det är basbeloppet som skall spädas på. Jagkänner mig inte alls chockerad över att moderata samlingspartiet håller med omdet. Det visar att förstår att man måste öka basbeloppet om manskall kunna använda ett system som dels skall utvecklas när det gällervärdebeständighet, dels skall kunna tillföras ett extra belopp - så att dethela kan rulla vidare inte bara för dagens pensionärer utan också för dekommande. På det sättet kommer den grund som man kan räkna, på att höjassuccessivt; Varför säger inte rent ut att hon hoppasatt alla nu har glömt att motsatte sig att änkornatill undantagandepensionärer skulle få pensionstillskott eller att folkpartietinte gick med påatt de som hade begärt undantag skulle få pensionstillskott?Den borgerliga regeringen fick ju ingen egen majoritet, eftersom folkpartietmotsatte sig detta. Jag anklagar inte för det, jag förstår barainte den våldsamma brådskan. skall ju pensionsberedningen se på frågan, mendet verkar som om man ville utnyttja denna brådska som något slags sköld förvad man egentligen gjorde när man satt i regeringen. Helt klart är också att vi bör diskutera olika frågor i deutskott där de hör hemma. Ni hade en reservation om engångsskatten isocialförsäkringsutskottet, och den frågan hör inte hemma där. Frågan om detegna rummet hör väl hemma i socialutskottet, Dét finns ju olika fackufskott därde olika frågorna skall diskuteras. Jag har begränsat mig till att diskuteravad detta betänkande handlar om, 16 (): Om Margö i en avlägsenframtid, när hon själv blir pensionär, kanske behöver någonting att syssla medpå långa lediga stunder skulle jag föreslå att hon ger sig på att skriva sitteget partis historia under det senaste halvseklet. Då skall hon kunnakonstatera att partiet under den sista missade enhistorisk chans att en gång för alla inta en hållning i pensionsfrågan som mansedan konsekvent skulle ha kunnat vidhålla årtionde efter årtionde och aldrigbli beskylld för att hoppa från det ena till det andra. Bland de förslag som då förelåg fanns nämligen ett somtill sist kom att kallas linje 2, kallades det linje Arla efter upphovsmannen, den centerpartistiske riksdagsmannen i Arla. Han föreslog nämligen en för alla lika folkpension och ovanpå detta en för alla lika tilläggspension på . , när vi hade folkomröstningen, omräknat penningvärde är nog inte långt ifrån de högst . som Margö kan tänka sig som nettoeffekt för den enskilde pensionären av hela ATP-systemet. 26 Det var synd, Margö ,att ni missade chansen. 17MARGARETA (); Det är inte första gången man kan konstateraatt älskar att tala om förgången tid. När vi diskuteradedelpensionen läste ur protokoll . Det ärsamma tendens nu när hon talar om regeringstiden . Varförtalar inte om nutid i stället - om och om förra året? Varförtog inte , som själv sitter i pensionsberedningen, initiativ tillatt frågan om undantagandepensionärerna diskuterades i beredningen? Vår brådskanu beror på att vi så att säga vill att frågan skall utredas och attpensionsberedningen skall ta tag i dessa frågor. Så till kritiken att vi så att säga bara skall tala om denbit av människan som hör till det och det utskottet. Vi kan väl inte dela uppmänniskan i olika bitar. Vi måste i detta sammanhang få tala om både pengar ochomvårdnad. 18 ();: Jag är inte nöjd medDoris Håviks svar på vilka som är de sämst ställda pensionärerna, kommerinte att kunna rädda alla de sämst ställda pensionärernas situation - det är enönskedröm. Pensionärerna får också betala för sig, bl, a, genom att man plockarbort friåret i sjukvården. Det finns fler exempel att anföra när det gäller vadman kan kalla sämst ställda pensionärer, står en grupp ochdemonstrerar med tanke på sina försämrade ekonomiska villkor. Det ligger näratill hands att där kan få information. 19MARGÖ (vpk): Dagens pensionssystem medför att den som undersin yrkesverksamma tid har låga inkomster som pensionär får en låg pension,medan den som haft goda inkomster och ett bra liv under sina yrkesverksamma årär garanterad en mycket god pension. Jag erkänner att vi vill ändra på detförhållandet. Vi tycker inte att de här ekonomiska klasskillnaderna skall följamänniskor livet ut. Vi vill ha till stånd en utjämning, så att de pensionärersom har en låg pension får en högre. Vi kan tänka oss att låta det ske påde "högavlönade" pensionärernas bekostnad. Så till och historieskrivriingen. Som NilsCarishamre; sorh är en på många områden mycket initierad person, säkert kännertill håller vi på och skriver vår parfihistoria. Vi erkänner att vi inte alltidhar varit ofelbara. Vi har begått misstag på både det ena och det andraområdet. Det är bara det att vi inte ihärdigt håller fast vid tidigareståndpunkter om vi upptäcker att de har varit felaktiga. Vi kan se att ATP-systemet inte fick riktigt detutfall som vi hade tänkt oss. Möjligen hade vi större förhoppningar än vad somhar infriats om att en socialdemokratisk regering skulle kommatill rätta med de så att säga grundläggande orsakerna till de ojämnapensionerna, dvs. på att förhållandena i lönesystemet och på arbetsmarknadenskulle ändras. Men det har inte skett, och därför har vi också' ettorättvist pensionssystem. En basbeloppshöjning innebär alltså att klyftorna mellanhögavlönade och lågavlönade pensionärer vidgas. tycker inte allsatt det är något Prot.1986/87:105 märkligt att socialdemokraternasförslag ligger så oerhört nära 9 april1987 att faktiskt ärtillskyndare av det. ---------------------- , Ja, vpk har noterat det. Men vibeklagar att socialdemokrater- m. na inte vill förstå varförmoderaterna är så förstående, 20 (): Jag fick inte svar på frågan om man förordarett system som innebär att den som har låg lön som kompensation skall ha enhögre sjukpenning. Eller skall vi ha en sjukpenning som är lika för alla och enpension som är lika för alla, alltså en sjukpenning och en pension som intelängre är knuten till inkomstbortfallet? ATP var avsedd att bli relaterad tillden inkomst man hade och bygger på den principen. Slutligen konstaterar jag för att knyta ihop det, frutalman, att vi här har fyra olika förslag. har inget förslag tillpensionärerna, och har ett förslag som med en procentenhet skiljer sigfrån vpk:s när det gäller anknytningen till basbeloppet. De borgerligapartierna har lagt tre olika förslag på bordet. Det har varit långa turer iutskottet, så man kanske hade kunnat tro att de borgerliga partierna under deturerna skulle komma varandra något närmare.