prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Först vill jag bara lugna på denförsta punkten. Det kommer inte att bli nödvändigt för regeringen att återkommamed förslag om ytterligare skärpningar av den nämnda hyreslagstiftningen förfastighetsskötare, för om kommer det inte att finnas någrasådana fastighetsskötare kvar. Därmed behövs inte heller några ytterligareskärpningar av lagstiftningen i enlighet med motion. Anledningen till att jag begärde replik var framför alltatt i argumentationen kring särbehandlingen av HSB och Riksbyggeninte sade någonting utöver det som står i betänkandet. Jag skulle vilja fåklarlagt vad det är för gemensam bostadssocial grundsyn hos HSB och Riksbyggensom motiverar särbehandlingen. Vilka yttringar tar sig denna gemensammabostadssociala grundsyn, som skiljer HSB och från SBC? Dettaframgick dess värre inte av inlägg. 51KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik: tyckte inte att de skäl somenligt vårt sätt att se finns att ha kvar möjligheten för fastighetsägare tilldisposition över fastighetsskötarlägenheter är bra. Jag tog upp några sådana synpunkter - de gälldeanonymiteten och förstörelsen - och jag skulle vilja höra från omhon möjligtvis delar min uppfattning om vikten av denna personkontakt ochvikten av att det finns en fastighetsskötare som bor i området. Jag kan förståargumentationen om tycker att detta inte har någon störrebetydelse - då har det naturligtvis heller inte någon större betydelse ommöjligheten till fastighetsskötarlägenheter finns. Men om anseratt denna vuxenkontakt och den roll fastighetsskötaren kan spela är viktig, dåborde det också finnas skäl att ompröva den inställning som ochsocialdemokraterna har när det gäller fastighetsskötarbostäder. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. 52 () replik: Det finns en avgrund mellan och socialdemokraternassyn på bostadspolitiken. Det står alldeles klart för mig nu när jag har lyssnatpå . Han tycks anse att alla de problem som det här talas omkommer att lösas, om de fria marknadskrafterna får råda i full utsträckning.Men vi behöver inte gå så långt för att se hur det i så fall blir för de svag;agrupper som jag företräder. frågade vad det är för skillnad mellan HSBoch å ena sidan och SBC å andra sidan. Jag vill påstå att det finnsen grundläggande skillnad. De kooperativa organisationerna, de kooperativaidéerna, är ju gemensamma för dessa organisationer. De har en gemensambostadssocial grundsyn, och därför är de speciella. De har enskilt anslutnamedlemmar som styr organisationen pä ett demokratiskt sätt. De har enbostadssocial grundsyn som bygger pä en samverkan, som i sin tur grundar sig pådet folkrörelsekooperativa synsättet: För oss socialdemokrater är det viktigt att man i de härorganisationerna får möjlighet att utveckla sina idéer. Till vill jag säga följande när detgäller fastighetsskötarna. Det låter på som omfastighetsskötarna i stor utsträckning bor i de fastigheter söm desköter. Men sä är inte fallet - och ändå rör det sig om en mycket stor mängdfastighetsskötare. Jag tror att det är viktigt att det finns en personligkontakt och en väl utvecklad organisation när det gäller fastighetsskötseln.Däremot tror jag inte att det behöver kopplas ihop med bostaden på det sätt somhär görs - den fastighetsskötare som byter anställning skulle också fråntas sinbostad. Ofta när de borgerliga talar tar deställning för de besuttna - i det här fallet för fastighetsägarna, gentemotfastighetsskötarna. Men vi anser, som sagt, att den fastighetsskötare som hararbetat skall ha rätt att ha kvar sin bostad. 53MIKAEL () replik: Vi tar inte ställning för de besuttna. Det varinte fastighetsägarna som vi försökte slå vakt om här, utan det var dehyresgäster och de 6 protokoll 1986/87:123 A ndringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. bostadsrättshavaresom bor i fastigheter där man har kunnat behålla systemet med enfastighetsskötare som har tjänstebostad. Det är synd att socialdemokraterna nuvill avskaffa den möjligheten, för det system som här nämns är ju till storglädje för de människor som bor i husen i fråga. började tala om en avgrund mellansocialdemokrater och moderater. Ja, det må vara hänt att man kan utskilja enoch annan avgrund. Men det jag frågade om gällde avgrunden mellan HSB ochRiksbyggen å ena sidan och SBC å andra sidan. Då började att föraett resonemang om att HSB bygger på föreningar. Jag förstår inte hennesresonemang. Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisationorganiserar bostadsrättsföreningar, som i sin tur styrs av människor av köttoch blod-utan några representanter på högre nivå, utan några ombudsmän. Vad ärdet som är mer bostadssocialt i ombudsmannastyret, i överhetens inblandning istadge- och förvaltningsfrågor? Vad är det som är så förtvivlat bostadssocialt?Det är självklart att det finns en gemensam grundsyn inom HSB, eftersomföreningarna inte tillåts ha någon egen grundsyn. Men vad är det som ärbostadssocialt? 54 () replik: Det finns fastighetsskötare som bor i direktanslutning till de fastigheter de har att sköta och det finns sådana som integördet. Jag har haft tillfälle att se resultatet av båda delarna - dels av egenerfarenhet, dels genom studier. Det råder inget tvivel om att det finns ett värdei att fastighetsskötaren finns i närheten även under de timmar av dygnet dåhan inte tjänstgör. Det finns ändock ett intresse av en viss ögonkontakt ochövervakning över området. säger att vi tarställning för ,de besuttna med detta resonemang. Det är inte fråga om det. Vitar ställning för hyresgästerna. Jag kan dock erkänna att det finns ettdilemma. Men i valet mellan att värna om hyresgästernas trivsel och trygghetoch att försöka ordna med bostad till fastighetsskötaren - en bostad som haneventuellt måste lämna när han lämnar anställningen - väljer jag hyresgästernastrivsel och trygghet. Jag tror att det är de som kommer att vinna på dettaarrangemang som vi vill slå vakt om. 55BRITTA () replik: I förslaget om fastighetsskötare finns enskrivning som säger att fastighetsägaren får ta lägenheten i anspråk om han kananföra synnerliga skäl, dvs. om han kan styrka att det annars kommer attmedföra men för fastighetens skötsel. Om det verkligen visar sig vara problem,t. ex. för ägare till mindre fastigheter, finns det.således en sådan möjlighet. Det är bara att konstatera attvi har olika åsikter när det gäller HSB, och . Jag anser att SBCär en intresseorganisation. Den gör naturligtvis ett mycket bra arbete, och jaghar ingenting emot den. Men när vi tittar på de folkrörelsekooperativa företagen,tycker jag att det finns en niycket grundläggande skillnad. 56NILS (); I BoU:s betänkande 1986/87:13 finns, utöver dereservationer har kommenterat, ytterligare åtta som jag skallberöra. I reservation 13 föreslår att förbudet motdubbel upplåtelse upphävs då det gäller de kommunalägda bostadsföretagen. Redanj bostadsrättslagen 2 § anges att en lägenhet inte får upplåtas medbostadsrätt sä länge ett hyresförhållande består. Från utskottsmajoritetenssida anser vi att dessa reglerar till gagn förde hyresgäster som inte ärberedda och inte vill delta i eri ombildning till bostadsrätter. Jag yrkaravslag på reservation 13. I reservation 14 föreslår en samlad borgerlighet attåtgärder skall vidtas för att underlätta långivning, vid köp av bostadsrätt. Deborgerliga vill att regeringen skall förelägga ett förslag härom. Inteckning som säkerhet i bostadsrätt behandlade vi här ikammaren så sent som med anledning av lagutskottets betänkande 17.Lagutskottet anförde då att utvecklingen visar att bostadsrättennu anses som en tämlig god säkerhet för lån. Till denna uppfattning anslutersig bostadsutskottets majoritet. Jag yrkar avslag på reservation 14. 1982 tillkom, som sade, lag om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, den s. k. ombildningslagen.Lagens andra paragraf ändrades 1983. Då undantogs fastigheter som ägs avstaten,, kommunerna och allmännyttan. Detta gjordes naturligtvis med hänsyntill det ägarförhållande som det då var fråga om. Lagens andra paragrafändrades också i fråga om fastigheter som har färre lägenheter än fem. I det betänkande som vi nu debatterar behandlas tremotioner från , och med yrkanden om enförändring av lagens andra paragraf, så att förvärvsrätten skall omfatta allafastigheter oavsett ägare samt att antalet lägenheter för undantag skallniinska från fem till tre. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning atthuvudprincipen bör vara att boinflytandet inom de allmännyttigabostadsföretagen skall utvecklas utan anknytning till ett direkt eller indirektägande. Undantagen i lagens andra paragraf bör inte som motionärerna villavskaffas vad det gäller de allnännyttiga bostadsföretagen, och inte heller börundantaget i ombildningslagen förändras då det gäller antalet lägenheter. Jagyrkar avslag på reservationerna 15 och 18. Ombildning från hyresrätt till bostadsrätt skall inteske.med lägenheter som tillhör de allmännyttiga bostadsföretagen. Detta krav finnsi tre socialdemokratiska motioner och i en vpk-motion. Motionärerna vill attutskottet skall ge regeringen detta till känna. Utskottsmajoriteten anser attdet inte finns tillräckliga skäl för ett tillkännagivande pä den här punktenutan anser att även dessa företag bör medverka till att andelen bostadsrätterökar. Utskottets socialdemokratiska ledamöter kan inte biträda majoritetensmotivering för att inte ge regeringen till känna de ställda kraven. Vi har ju behandlat det återförvisade ärendet,bostadsutskottets betänkande 10. som kallades 20. I detta betänkande harutskottet uttalat att det bör föras en bostadspolitik som syftar till att ge deallmännyttiga företagen möjligheter att utvecklas inom ramen för debostadspolitiska beslut som statsmakterna fattat. Ändringar I hyres- och bostadsrättslagstift-ningen m. m. Ä ndringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m.m. uttalatsig för en bostadspolitik vars förverkligande bäst gagnas inom ramen förkommunernas verksamhet. Jag yrkar bifall till reservation 16 och avslag påreservation 17. Utskottet behandlar frågan omprisutvecklingen när det gäller småhus och bostadsrätter. Denna fråga tas ocksåupp i två s-motioner och en vpk-motion, där förslag framförs om attpriskontroll och hembud skall prövas resp. att regeringen ges till känna attpriskontroll bör återinföras. Utskottsmajoriteten delar motionärernasuppfattning om att överlåtelsepriserna på dessa objekt speciellt istorstadsområdena nu är sådana att betydande svårigheter har uppstått attförverkliga målsättningen om en social bostadspolitik i dessa områden. På skulle ett ökat utbud av sådana bostäderkanske kunna innebära en prispress. Men i ett kortare perspektiv - och det ärde akuta problemen, fru talman, som vi nu måste behandla - torde andralösningar vara aktuella. Utskottet uttalar uppfattningen att en översyn avfrågan bör göras och att åtgärder bör övervägas samt föreslår att somsin mening ge regeringen detta till känna. I reservation 20 motsätter sig utskottets borgerligaledamöter en sådan översyn och ett tillkännagivande. Enligt deras mening skulleproblemen lösas om utbudet ökade och bostadssektorn avreglerades. Vi tror intepå så enkla lösningar, och därför yrkar jag avslag på reservation 20. Med det sagda, fru talman, yrkar jag än en gång bifalltill reservationen 16 och till utskottets hemställan i betänkandet i övrigtsamt avslag på reservationerna 13, 14, 15, 17, 18, 19 och 20. 57 () replik: Jag vill bara fästauppmärksamheten på det förhållandet att de höga överlåtelsepriserna påbostadsrätter och det alltför dåliga utbudet delvis är en följd av det motståndmot en utveckling av bostadsrätter som både och hardokumenterat här i kammaren. Just att blockera den utveckling mot ökade möjlighetertill ombildningar som de borgerliga partierna i bostadsutskottet har föreslagitär ett sätt att hålla tillbaka utbudet på bostadsrätter och därigenomunderblåsa en fortsatt snabb prisutveckling. Det är ytterligt beklagligt attdet förhåller sig så. Ett första steg mot den långsiktiga lösning som NilsNordh själv efterlyste är att bifalla reservation 5. Därmed skulle man måhändafå till stånd en ökad ombild-ningsverksamhet också inom det allmännyttigafastighetsbeståndet. 58NILS () replik: Jag tror inte att det är så enkelt, MikaelOdenberg, att det är vårt s. k. motstånd mot bostadsrätter som gör att prisernahar rusat i höjden. Det är ett kapitalinfluerande instrument som haråstadkommit detta. Vi kunde ju höra berätta om hur svarta pengarflorerade här i - känner till den här staden mycketbättre än jag. Det är klart att om vi på kan få ett ökatutbud, då finns det kanske en möjlighet att dämpa prisökningarna något. Menrent allmänt vill jag nog ändå påstå att det skall till någonting annat,speciellt i storstadsområdena, för att man skall kunna komma till rätta meddet här problemet. 59MIKAEL () replik: säger att det inte är så enkelt somatt öka utbudet av bostadsrätter och att möta människors efterfrågan. Jag villvända på steken och säga att det inte är så enkelt som att införa priskontroll.Det är just genom instrument av typen priskontroll och regleringar som desvarta marknaderna skapas, som alla kammarens ledamöter är oroliga för. Detfinns inga genvägar. Om genvägarna fanns skulle inte ha såstora problem som han nu har med rikets finanser, och dä skulle den beramadeinflationsbekämpningen snabbt kunna med priskontroll. Det går som bekantinte - inte heller i detta fall. Det är nödvändigt att också socialistiska hälftär beredd att visa ett ökat gehör för de krav på fler bostadsrätter som ställsav människorna i detta samhälle. Det är bara den lyhördheten som behövs. Enbostadspolitik utformad med ett partiprogram under ena armen och ett huvudunder den andra blir nämligen aldrig bra. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. 60 () replik: Utan priskontroll, , förekommerdet ändå mycket svarta pengar på fastighetsmarknaden i , i Göteborgoch praktiskt taget överallt i detta land. Det har t. o. m. spridit sig nertill , varifrån jag kommer. Det är en olycklig utveckling. Det skeremellertid ingen priskontroll eller prisprövning på detta område, som MikaelOdenberg talar om, och därför kanske vi måste ta till sådana åtgärder i ettkortare perspektiv för att dämpa prisökningarna på bostadsrätterna. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 61BARBRO EVERMO (s); Jag hade inte tänkt begära ordet i dettaärende, även om jag haft skäl till det tidigare. De borgerliga partierna haremellertid lyckats göra mig något upprörd, och jag måste därför gä upp i talarstolen. Om man läser reservation 1 och lyssnar till de borgerligapartiernas försvar för ett bibehållande av tjänstebostadsförhållandena blir manlitet mörkrädd. Det är nämligen flera tiotal år sedan det gamlaportvaktssystemet avskaffades, och det verkar som om tiden har gått de treborgerliga talarna förbi. finns det en modern, flexibel fastighetsförvaltning,med en väl utbildad yrkeskår. Det är 20 000 människor i landet som sysslar meddetta i bostadsområdena. Det har inte ställts några krav på attfastighetsskötaren måste bo i huset för att boendeservicen skall fungera bra. De borgerliga säger i reservationen att det finns storafördelar med att fastighetsskötaren bor i huset. Det väsentliga är alltså atthan bor i huset. Vad innebar det på den gamla portvaktstiden? Jo, det innebaratt han var i tjänst dygnet om. finns det fastighetsskötare som bor itjänstebostad och som tvingas fly från området när de har gjort sitt arbete föratt få vara i fred. Om man läser mellan raderna i reservationen kan man utläsaatt fastighetsskötaren ges en lön för själva arbetsuppgifterna - jag vet hurden beräknas, eftersom jag kommer från - medan Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. tillsynoch den ständiga beredskapen att ta emot hyresgäster räknas som obetaldarbetstid. De borgerliga är alltså ute efter att fastighetsskötaren skall varatillgänglig dygnet runt- det finns nämligen inget annat värde i att han bör ihuset. Jag tycker att det är ytterligt skrämmande. Denna debatt är ett mycket bra dokument för de 20 000människor som arbetar ute i bostadsområdena, därför att både ochBiörsmark har sagt att de värnar om hyresgästen. Vi socialdemokrater värnarbåde om hyresgästen och om den anställde. 62 () replik; Om jag uppfattade rätt sade honsig här närmast företräda fackliga intressen, och jag kan förstå att deutfaller på det sätt som hon angav. Men jag tycker ändå att man måste accepteraatt andra från andra utgångspunkter kan komma fram till en annan slutsats.Ingen av oss eftersträvar en återgång till ett allomfattande portvaktssystem idet svenska samhället. Vad det handlar om är att trots allt ge hyresgäster ochbostadsrättshavare i mindre fastighetsbestånd möjlighet att även framgentbehålla en fastighetsskötare bosatt i fastigheten. Jag tycker att det är fel att med lagstiftningskall lägga hinder i vägen för en sådan lösning, som faktiskt betyder oerhörtniycket för närservice och kontakter. Därvidlag måste jag säga att denomfattande entreprenadfastighetsskötseln lämnat en del mindre lyckade spårefter sig i många svenska bostadsområden. 63 () replik: Tiden har gått förbi oss. säger ,och menar att vi har suttit och sovit och inte sett vad som är på gång. Men jagskulle vilja påstå att det är som inte är riktigt i pakt medtiden. Som jag sade när jag tidigare berörde den här punkten i mittinledningsanförande är det ett faktum att det förekommer en omfattandesabotageverksamhet och en stor förstörelse ute i våra bostadsområden. Ett avskälen härtill tror jag är att den sociala kontrollen inte alls fungerar påsamma sätt som . Den lagregel som föreslås på detta områdeförsvårar upprätthållandet av denna. Men skall då fastighetsskötare arbeta på obetaldarbetstid? Nej, naturligtvis inte, men den arbetstid som det här gällerbehöver inte kopplas ihop med användningen av fastigheten. Vi värnar både om hyresgästen och om fastighetsskötaren,säger : Ja, det låter riktigt, men vi står här i enkonfliktsituation. Vad är det då som skall få väga över? Enligt mitt sätt attse är det hyresgästernas trygghet öch behov av service som skall varabestämmande. 64 () replik: det är riktigt att det skall vara servicentill de boende som skall bestämma; men hur man organiserar den skall också deanställda få påverka. På de flesta håll har man lyckats ordnaförvaltningen ined en inriktning på att lösa de problem som Biörsmark här harpekat på. Man har också lyckats mycket väl med detta. Låt mig peka på de allmännyttiga bostadsföretagen,HSB, och de större privata bostadsfastighetsförvaltningarna, somhar klarat denna uppgift mycket bra. Jag känner mycket väl till detta område. Jag kan inte närjag sitter här som ledariiot av riksdag på något sätt sudda ut mirifackliga bakgrund. Det är bara återigen att konstatera att verkligheten intehar nått fram till vare sig Biörsmark eller . 65 () replik: säger att hon kan detta områdemycket väl, och det betvivlar jag inte alls. Jag skulle kunna tänka mig attBarbro Evermo är expert på området. Det låter åtminstone så. Men det kommerfram signaler också till oss som inte direkt är experter. Jag tänker påmänniskor som hör av sig och som har synpunkter på det här utan att för denskull kalla sig för experter på området. Sådana signaler har jag fått i olikasammanhang. Människor uppskattar möjligheten att ha en fastighetsskötare i närheten. Som jag tidigare berörde tangerar dettavaktmästeriverksamheten på skolans område. Där förekommer en enormförstörelse. Det gemensamma för dessa båda områden är den övervakandeverksamheten, närkontakten, den sociala kontakten, den vuxnes närvaro: Det ärav den anledningen som jag anser att den lösning vi nu går in för är sämre änatt behålla möjligheten att ha kvar fastighetsskötarbostäderna. 66 () replik: Men visst är väl detta litet underligt,Biörsmark, när andra fastighetsförvaltningar har kunnat klara det med enyrkesutbildad, heltidsanställd yrkeskår. Det här är inte ett alternativ. Vi äröverens om att vi måste göra någonting åt boendeservicen, tryggheten, men låtoss återkomma och resonera om den saken iett annat sammanhang-på den punkten ärvi kanske mer överens om vilket problem det är vi bör komma åt. Men det här äringet medel. Det här är en täckmantel för att få en service utan att betala förden -det är ett medel att se till att människor som är anställda somfastighetsskötare blir mer eller mindre livegna; det är vad det handlar om.Låt oss diskutera boendeservicen i ett annat sammanhang. Förste vice talmannen anmälde attKarl-Göran Biörsmark anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt tilf ytterligare replik. Prot, 1986/87:123 Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen in. 67OSKAR (); Enligt synsätt borde jagnaturligtvis inte yttra mig om folkrörelsekooperativa organisationer - jag hari dagarna varit anställd i HSB och jag inbillar mig att jag lärt mig något litet om folkrörelsekooperativa organisationer. Med denbakgrunden kan jag säga att den beskrivnirig som bostadsministern gör ipropositionen, därhän gör vissa jämförelser mellan HSB, och , harkommit att framhålla det intressebetonade hos dessa tre organisationer. Jaghåller med honom om att man kan beteckna dessa tre riksorganisationer förbostadsrättsföreningar som intresseorganisationer- sä långt finns det mycketklara likheter men knappast längre. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstifl-ningen m. m. SBC är i allt väsentligt en intresseorganisation, medanHSB och utöver detta är folkrörelsekooperativa organisationer, ettbegrepp som infördes i lagstiftningen 1983 och som bostadsministern nu villpeta ur lagstiftningen. Majoriteten i bostadsutskottet och förhoppningsvisockså i kammaren menar att det uttrycket skall stå i lagstiftningen. Både HSB och bygger i klar motsats till SBCverksamheten på kooperationens alla kända egenskaper: - medlemskapet: en medlem - en röst - sparande till bostad - bostadsrätt- en av demokratins allra högsta valörer: En medlem i bostadsrättsföreningen har en röst när det gäller bostadsrättsföreningens verksamhet. Detta inflytande vilar inte på någotslags äganderätt, som jag har förstått att någon har sagt i debatten, utan detvilar på nyttjanderätten till bostadsrättslägenheten. Ingenting av dennakooperativa utbyggnad finns hos SBC. Jag villgärna säga - eftersom är ny besökare i - attunder gångna tider har först civilutskottet och sedan bostadsutskottet tagit en rad initiativ för att främja verksamheten inom dåvarande Stockholms bostadsrättsföreningars centralförening, som då hade fördel av att få sin del i lagstiftningen som vi hade ansvaret för att diskutera i civilutskottet resp. bostadsutskottet. Underden tiden-och jag hoppas att det alltjämt är så-har vi haft anledning att säga ätt SBC är en bra organisation som gör ett fint jobb och som mycket väl hanterar de bostadsrättsföreningar i bl. som har behov av en centralorganisation. Vi vänder oss inte till någon del mot organisationen, men vi anser att det är felaktigt att den skall jämföras med folkrörelsekooperativ.a organisationer. har sedan, i sitt nit att argumentera, kommitfram till att priskontroll och hembud är de största hoten mot bostadsrätten.Enligt min uppfattning är spekulationen det största hotet mot bostadsrätten.Spekulationen i bostadsrätter i är det största hotet mot enfördelning bland hushållen där både hyresrätt, bostadsrätt och andraboendeformer kommer till sin rätt. Vi har inte bara en svart hyresmarknad. Vihar också våldsamma överpriser på bostadsrätterna. Det gavs i inlägg intryck av att priskontrolloch hembud skulle vara något som har rekommenderat. Han kundedessutom berätta vilka beslut som skulle fattas på den socialdemokratiskapartikongressen. Jag tror att vi är niånga socialdemokrater som ärintresserade, om skulle kunna ge oss andra uppgifter om vad som skallske på den socialdemokratiska partikongressen. Jag tror inte att vi har deninformation som har.