prot · GA098 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om det var i tunnaste laget. Jag måste säga att "åtgärder somsyftar till att förbättra" och "åtgärder som övervägs" inte ärmycket till vägledning. Däremot tycker jag att det är mycket bra att man harträffat en överenskom- 3 protokoll 1986/87:8-11 Om konstnärernas ekonomiska situation melse medSveriges författarförbund och andra organisationer om en höjning avbiblioteksersättningens grundbelopp. Men det är egentligen inte författarnasom har den svåraste situationen. De har ju den fördelen att de jobbar med ord.De har alltså mycket lättare att få gehör för sina krav än vad vårabildkonstnärer har. Ute i kommunerna har man avslutat något som kallasKonstens vecka, som är ett återkommande evenemang. Detta evenemang har gettmånga människor rika upplevelser, och dét har också visat på bredden ochkvaliteten när det gäller våra konstnärer. På en del håll har man också någotägnat sig åt att studera medaljens baksida. Man har nämligen tagit uppkonstnärernas arbetssituation till debatt. Efter allt som sagts enbart i dennakammare borde regeringen nu vara väl medveten om de anspråkslösa förhållandensom våra konstnärer lever öch arbetar under. Vid invigningen av Folkets hus sade finansministerKjell-Olof att regeringen far konstnärernas nödrop på allvar. När ocksåstatsministern i sin regeringsförklaring gör det i sig vackra erkännandet attkonstnärerna har en viktig roll i försvaret av vårt öppna demokratiska samhällevill man gärna tro att regeringen är beredd att komma med konkreta förslag somskulle öka konstnärernas möjlighet atf leva på sin konst. Det allt överskuggande bekymret är skattesystemet. Frittutövande konstnärer beskattas efter regler som egenfiigen aldrig har kommittill med tanke på denna speciella yrkeskategori. Detta är vad som först måsteändras. Konstnärerna utgör en relativt liten grupp i samhället ochhar inga som helst påtryckningsmedel för att få gehör för sina krav. En strejkskulle t. ex. knappast avsätta några omedelbara spår, men i det långa loppetkommer effekten att bli förödande, om. det till slut blir omöjligt att försörjasig på konstnärligt skapande. Vad blir det för sorts samhälle, utan ett levandekulturliv? säger två saker om mittsvar, dels aft svaret är tunt, dels att det allt överskuggande problemet förkonstnärerna är skattesystemet. Låt mig till det första bara göra den kommentaren, aft jagi mitt svar faktiskt understryker atf regeringen tar konstnärernas situation påmycket stort allvar. refererar själv vad finansministernsade när han invigde Folkets hus i och underströk detta, och hon nämnervad som sägs i regeringsförklaringen. När hon däremot begär att jag på förhandskall ge besked om vad som kommer att stå i nästa års budgetproposition måstejag göra henne ledsen - det kan jag inte svara på här. Låt mig med anledning av andrapåpekande säga att det största problemet för flertalet konstnärer inte ärbeskattningen utan deras alltför låga inkomster. Det är i det perspektivet somregeringen söker medverka till en lösning. 77 (); Jag kan tyvärr bara konstatera att manåterigen får hålla till godo med pratbubblor - det ges inga som helst konkretabesked. Överläggningen var härmed avslutad. Om presstödet och konkurrensen mellan tidningar 21 §Svar på fråga 1986/87:51 om presstödet och konkurrensen mellan tidningar i , har frågat mig om jagtänker vidta några åtgärder så att tidningar med presstöd inte för entidningspolitik som dels leder till ägarkoncentration, dels snedvriderkonkurrensen mellan tidningar. Det statliga presstödet är till för atf främja konkurrensoch mångfald i tidningsutbudet. De olika bidragen fördelas av presstödsnämnden.Enligt sin instruktion skall nämnden inom ramen för den verksamheten bl. a.följa och analysera väsentliga förändringar inom pressen och rapportera omförändringar inom tidningsägandet. tillsatte regeringen enparlamentarisk pressutredning. Utredningen har bl. a. i uppdrag att utvärderaeffekter och erfarenheter av det nuvarande presstödet och föreslå ändringar ireglerna. Utredningen skall vara klar vid utgången av . De problem StenAndersson tar upp ligger inom ramen för utredningens uppdrag. 79 i (m): Jag tackar för svaret. Det är positivt såtill vida atf de problem som jag har aktualiserat i min fråga kommer atf tasupp i en utredning som skall vara färdig . Jag är däremotmissnöjd med att det skall fa så . har i drivit endirekt fördärvlig presspolitik. Tidningen har konkurrerat med priser som in ehade varit möjliga om den inte haft ett stort och omfattande statligt presstöd.Detta har fått till konsekvens att tidningen har köpts. Jagskall ta ett prisexempel. Mellersta hade länge en biograf i somannonsör, och för att annonsen skulle betala sig begärde man . Plötsligtförsvann annonsören, därför att begärde . - endast tackvare att denna tidning hade ett stort statligt presstöd i botten. I kommun utges tidningen , sominte har något pressföd: har annonspriser som med 15 %understiger priserna hos den tidning som måste klara sig av egen kraft. Det är bra att den här utredningen kommer att ta upp dessaproblem, men det är litet ledsamt atf det skall ta så lång fid som fram tillslutet av 1987, innan vi kan se ett resultat. Om ökad valfrihet inom servicesektorn Jag vill bara understryka att denna fråga ärföremål för utredning. Den bör utredas, och det ligger inom utredningensuppdrag att se över den. Jag vill också understryka vikten av att man vidtillämpningen av ett statligt presstöd så långt möjligt följer generella,schablonmässiga regler, så aft man inte får en detaljstyrning frånpresstödsnämndens sida när det gäller den enskilda tidningens marknadsföring.Jag ser ett värde i att vi trots allt har en ganska hygglig generalitet när detgäller reglerna för presstödet. 81 i (m); Självfallet skall man inte detaljreglera hurde tidningar som har presstöd skall drivas. Det är helt uppenbart. Men när manser hur konkurrerar med tidningar som inte har presstödmåste man reagera. Jag är trots allt tacksam för att statsrådet tydligenkommer att agera framöver. De exempel som jag här tagit upp - det skulle kunnaanföras åtskilliga andra exempel - hoppas jag får fill resultat att det iframtiden inte blir tillåtet atf bedriva en sådan tidningspolifik. Med detta anförande - under vilkettredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 22§ Svar på fråga 1986/87:42 om ökad valfrihet inom servicesektorn har frågat statsministern omregeringen är beredd att utsträcka valfriheten fill aft också gälla enskildaalternativ inom vård, omsorg och utbildning. Frågan haröverlämnats till mig. Regeringen har tidigare för redovisat sin syn påvalfrihet och service i samhällsverksamheten. Det skedde iskrivelsen till om den offentliga sektorns förnyelse (skr.1984/85:202). Det är som det framhålls i skrivelsen naturligt ochrimligt att man strävar efter att ge den enskilde möjlighet välja denvårdinrättning m. m. som bäst svarar mot hans egna speciella behov ochönskemål. Men möjligheten att välja måste lika självklart som möjligheten attfå en kvalitativt god service vara något som tillkommer alla på lika villkor.Regeringens grundsyn är aft en sådan valfrihet inte kan förverkligas inom ettmarknadsstyrt system. Förbättringar av valfrihet och service kan och skallutvecklas inom den offentliga sektorn. Regeringen vill också öka valfrihetengenom aft underlätta för folkrörelser, föreningar och kooperativ att skapaalternativ till verksamheter som bedrivs i offentlig regi. Försök har startat om valfrihet inom sjukvården iÖstergötland. Även andra försök och utvecklingsarbete pågår ute i landetskommuner och landsting. Föräldraroch ideella föreningar som vill starta egna daghem har genom de statsbidragsreglersom gäller samma ekonomiska villkor som kommunerna. En utredning har också tillsatts om ökat ansvar förfolkrörelser, föreningar och kooperativ. En huvuduppgift för denna utredning äratt undersöka om formella regler hindrar ett ökat föreningsansvar ochkooperativa lösningar samt att om så är fallet föreslå ändringar för attundanröja dessa hinder. 83 (): Jag ber att få tacka civilministern försvaret, men jag tycker det understryker regeringens argumentationsnöd i den härfrågan. Det enda argumentet mot att tillåta enskilda alternativinom vård, omsorg och utbildning är detta: "Regeringens grundsyn är att ensådan valfrihet inte kan förverkligas inom ett marknadssfyrt system." Mendet vi förespråkar från sida är inte alls att dessa områden skallvara marknadsstyr-da. Om man har möjlighet aft gå till en privat tandläkare ochdet besöket finansieras av tandvårdsförsäkringen, kan man inte hävda att mananlitar ett marknadsstyrt system, utan det är ett system där den enskilde harvalfrihet. Trots fagert tal om ökad valfrihet - en liknandeformulering som den i höstens regeringsförklaring återfanns i de bådaregeringsförklaringar som framlades under förra - är de praktiskaresultaten mycket magra. Det enda som civilministern exemplifierar med i dagenssvar är en försöksverksamhet i . Det paradoxala är att socialdemokratiska kommunalpolitikerrunt om i landet har varit beredda att pröva nya idéer, t. ex. att användaprivata företag när det gäller sådan service som har skötts avkommunerna. Man privatiserar fotvård, skolmåltider och mycket annat. Jag skullevilja fråga civilministern när han avfärdar det hela med en ideologiskformulering; Är det fel av de socialdemokrafiska kommunalpolitikerna att prövasådana här idéer? Handlar de i strid med socialdemokratisk politik? Om vi ser på den svenska modellen för välfärdi ett internationellt perspektiv, kan vi nog vara stolta över den valfrihet ochservice som vi har åstadkommit. Vi är inne i av mycket initiativ, försökoch utvecklingsarbete, och sådant välkomnas av regeringen. Arbete pågår intebara i , utan i flera kommuner och landsting i andra län. Detär nu möjligt att öka valfriheten inom den oftenfliga sektorn i en situationefter många års arbete med aft bygga upp full möjlighet att ge god omvårdnadfill alla. Valfrihet förutsätter behovstäckning. Vi har också satt till en utredning som vi hoppas skallkomma med förslag för att öka valfriheten och mångfalden genom folkrörelser. Viär inte heller negativa till de komplement i form av privatskolor, privatiäkareoch annat som är resultat av enskilda initiativ, men jag menar att regeringenhar en nyanserad syn på dessa frågor, om man jämför med den något ensidigaprivatiseringsdebaft som också folkparfiet har hängivit sig åt under densenaste valrörelsen. Om ökad valfrihet inom servicesektorn Om säkerhet och sårbarhet på ADB-området 85LARS (); Vi kan vara stolta över vår offentligasektor, säger , och det ligger mycket i det. Men det har ocksåframgått av en rad dokument från regeringen att den offentliga sektorns storlekoch dess bristande effektivitet och produktivitet är ett stort bekymmer. Den nupågående arbetsmarknadskonflikten understryker för övrigt vilket nyckelproblemför vårt lands ekonomiska framtid som den offentliga sektorns utveckling är. Omman då intar en snäv atfityd mot sådant som kan effektivisera den offentligasektorn - och det handlar ofta om att skapa alternativ, därför att alternativger jämförelsematerial - då hindrar man sådant som i praktiken skulle kunnabidra till att lösa problemen. Jag hoppas att det ganska intetsägande svar jag har fåttär étt tecken på att det pågår ett omfänkande inom regeringen i dessa viktigafrågor. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på frågorna 1986/87:74 och 75 om säkerhet ochsårbarhet på ADB-området har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för aft undanröja den förvirring som råder angåendevem som har ansvaret för de statliga datasystemens säkerhet och sårbarhet. har vidare frågat justitieministern varförsårbarhetsfrågorna på ADB-området förhalats inom regeringen samt närjustitieministern avser atf fullfölja regeringsbeslutet från den 16 januari1986 om att tillkalla en samrådsgrupp för sårbarhetsarbetet. Frågornahar överlämnats till mig. Svaret på första fråga är att de problem somHökmark målar upp i sin fråga infe finns i verkligheten. Regeringen har i de datapolitiska propositionerna 1984/85redovisat ansvarsförhållandena på säkerhetsområdet. Ansvaret för säkerheten och sårbarheten i de enskildastatliga datasystemen åvilar de systemansvariga myndigheterna. har statskontoret ett samordningsansvarför säkerhefs-och sårbarhetsarbetet inom den civila statsförvaltningen. Isamordningsansvaret ingår aft göra lägesbedömningar, aft utformasäkerhetshöjande åtgärder samt att aktivt stödja myndigheter isäkerhetsarbetet. Svaret på andra fråga äratt samrådsgruppen börjar sitt arbete. Till ordförande i gruppen har utsetts avdelningschefen . 87GUNNAR (): . Jag ber först att få tacka civilministern försvaret på mina frågor. Men jag måste säga, att när talar'om denbild som jag har målat upp av verkligheten, tenderar han aft föra ett slagsstrutspolitik. Han hänvisar till propositionen som regeringen har lagt fram,där det beskrivs hur det bör vara, men han accepterar inte den verklighet som faktisktfinns återgiven i media. Jag tänker då på bl. a. den granskning som enjournalist gjorde av hur säkerheten fungerar på postgirot, där en läng rad olikaoch motstridiga besked gavs om vem som hade ansvaret. Det är möjligt att denna osäkerhet beror på att det intehar funnits någon som egentligen har hållit i den typen av frågor - det harförflufit sedan regeringen beslöt att tillsätta en samrådsgrupp. Detär ytterligt anmärkningsvärt - det är viktiga och mycket avgörande frågor sommåste behandlas. Därför skulle jag vilja fråga civilministern om han i avvaktanpå att arbetet kommer i gång i den samrådsgrupp som äntligen har blivittillsatt, näsfan efter det att den skulle ha tillsatts, avser aft vidtanågra konkreta åtgärder för aft motverka den förvirring som bevisligen finns,bl. a. när det gäller postgirots system. Det är fakfiskt ytterligt viktigt avdet skälet att vi har fått uppleva en lång radsårbarhets- och säkerhetsincidenter, som visat hur viktiga de sakerna är förvårt samhälle. Om säkerhet och sär-barhetpå ADB-området Den förvirring som talar om finnsvisserligen i massmedia, men den finns inte i de ansvarsförhållanden som rådernär det gäller verksamheten på statens och statsförvaltningens områden. Jagutgår ifrån att också väl känner till att de enskilda statligamyndigheterna har ansvaret för sårbarhets- ochsäkerhetsfrågorna. Vidare har fattat beslut om att statskontoretskall få ett särskilt samordningsansvar, som har skrivits in i statskontoretsverksamhetsansvar, för att så att säga ytterligare utveckla sårbarhetsarbetet.Jag utgår ifrån att är väl insatt i detta och förstår attförvirringen icke finns i besluten eller datapolitiken, utan förvirringen finnsi viss massmediädebatt. Om tidpunkten för tillsättandet avsamrådsgruppen, vars arbete icke enbart skall gälla statsförvaltningen utanvara mera generellt, vill jag säga följande. Förseningen berodde på dettragiska som hände i vår regering , vilket föranledde attsamordningsansvaret för datafrågorna flyttades över från statsrådsberedningentill . 1 samband därmed fördes en diskussion om huruvidasamordningsansvaret tills vidare skulle vila på eller påcivildepartementet. Det betyder att den arbetsgrupp som jag här talar om ochsom kommer i gång skall arbeta och verka under . 89GUNNAR (); Vad civilministern nu sade gör det hela änmer besynnerligt och kan kanske förklara varför frågan har förhalats. Avregeringsbeslutet framgick att det var justitieministern som skulle tillsättadenna samrådsgrupp. Det tyder på att det snarare är så att man internt hartvistat om vem som skall handlägga dessa frågor, och om så är fallet är dettaett ytterligt ansvarslöst sätt att låta den här typen av problem försummas. Det jag sade om strutspolitik gäller nog rätt bra förcivilministern. I sin replik till mig talade han nu om hur det borde vara ochhur detta har skrivits in i olika typer av regler. Men ändå accepterar han attdet, som framkommit i massmedia, i verkligheten råder förvirring. Prot.1986/87:8 Jag måste därför fråga: Vad avsercivilministern vidta för konkreta åtgärder - utan att invänta enytterligt försenad samrådsgrupps arbete - för atf förbättra säkerheten och minskasårbarheten i de stora statliga datasys- Om ersättning för -r temen? kraftsolyckani Tjerno- ,, . ar argumenteringen en anmg besynnerlig.Ounnar byl Hökmark.Av svaret framgår att arbetsgruppen kommer att börja arbeta i Menar atf det skall vidtas några ytterligareåtgärder, när gruppen kommer i gång med sitt arbete ? I mittsvar har jag även meddelat namnet på ordföranden. Jag vill också påpeka aft det är justitieministern som ienlighet med det tidigare regeringsbeslutet har tillsaft densårbarhetsberedning som har ansvaret för samordning, men aft arbetetfortsättningsvis kommer att lyda under . 91 (); Att gruppen skulle tillsättas inom en veckaframgick inte av civilministerns svar. Där stod det "". Medtanke på att det har tagit näsfan för regeringen aft tillsättasamrådsgruppen var jag inte säker på att det skulle ske . Den andra delen av min fråga gäller faktiskt vadcivilministern avser aft vidta för åtgärder. Jag förmodar att det inte är dennasamrådsgrupp som skall vidta åtgärder, utan att det rimligtvis måste varacivilministern, inte minst om denna grupp nu skall lyda under civilministernsrevir. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1986/87:31 om ersättning för skada påinsjöfisk med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl har frågat om regeringen ärberedd atf ersatta de ekonomiska skador som uppstår på grund av de mycket högahalterna av cesium-137 i insjöfisk. För att mildra de negativa följderna av det radioaktivanedfallet efter reaktorhaveriet i Tjernobyl har regeringen och flera myndigheter vidtagit en rad åtgärder. En närmare redovisning av dessa har regeringen presenterat i proposition 1986/87; 18 om vissa åtgärder m. m. efter , som förelades . När det gäller ekonomiska ersättningar har beslut redan fattats i fråga om älgjakten och om jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag. Med hänvisning bl. a. till atf man inte kan överblicka den fullständiga omfattningen och konsekvenserna av de skador som föranletts av påpekas i propositionen att ersättnings frågorna ännu inte kunnat slutbehandlas. I anslutning härtill redovisas att 40 haryrkat ersättning till fiskeföretag. Ersättningsanspråk har sålunda framförts till regeringenfrån bl. a. fisket och fiskberedningsindustrin. Län.sstyrelserna i de berördalänen har haft i uppgift att genomföra en inventering av förluster ochmerkostnader för vissa företag, bl. a. sådana som är beroende av fiskleveranser.Det har också redovisats uppgifter om bedömda förluster förfiskekortsförsäljare. Inventeringarna och ansökningarna öm ersättning beredsnu i med inriktning på att besked skall kunna lämnas fill deskadedrabbade utan onödig tidsfördröjning. Ersättningskraven kommer att prövasi huvudsak enligt de principer som har tillämpats för tidigare beslut omersättningar. Principerna innebär aft endast merkostnader och förlusterersätts. 93 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret. När människor inte känner sig kunna lita på naturen ochvad naturen ger har deras livskvalitet enligt min mening utsatts för ett oerhörtingrepp. Eftersom befolkningen i berörda områden är helt oskyldig till dennedsmitt-ning som har drabbat dem och deras omgivningar, är det ett oavvisligtkrav att samhället/regeringen gör allt för att göra det bästa möjliga av denuppkomna situationen. Här gäller det, som jag ser det, atf dels ersätta direktaförluster, dels ge klartecken för möjliga saneringsåtgärder. Annars kommer deproblem jag har berört i min fråga att leva kvar så där en framåt, ochdet är oerhört påfrestande för de här regionerna. Jag vädjar därför atfjordbruksministern och regeringen fortsättningsvis intar en mycket generösattityd. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1986/87:44 om jordbrukspolitiken har frågat mig om regeringensintresse för en dialog om jordbrukspolitiken innebär att man också är bereddatt närmare utreda möjligheterna till att minska regleringarna och få en friarehandel på detta område. bör fortsätta att stödja de ansträngningar somgörs för att frigöra den internationella handeln, så långt detta kan ske utanatt det grundläggande målet om försörjningstrygghet rubbas. Vid ministermötet inom ramen för , dvs. allmänna tull-och handelsavtalet, i Punta del för ganska exakt en månad sedan beslutadesatt en ny förhandlingsrunda skulle inledas. I mitt generaldebattsinläggframförde jag aft effektiva lösningar på de allvarliga handelsproblemen inomjordbrukssektorn knappast kan åstadkommas enbart genom att fokuserauppmärksamheten på protektionistiska åtgärder. Regeringarna måste starta endebatt om hur produktionspolitiken i olika länder skall utformas för att kommatill rätta med de nuvarande överskotten, vilka är roten till dagens problem. Denavslutande enhälligt antagna deklarationen från inne- Prot.1986/87:8 bär dels ett klart åtagande attinkludera jordbruket i den kommande 16oktober1986 förhandlingsrundan, dels att alla direkta och indirekta subventioneroch ~ ~ ! ] andra åtgärder som påverkarjordbrukshandeln därvid skall-beaktas. Omjordbrukspolitiken ,,.,. j ,,..,.,, , .. Vi hartillsammans med andra länder sålunda kommit overens om att ta oss an detstrukturproblem som de stora överskotten i jordbruksproduktionen innebär. Demöjligheter som kan finnas att förenkla och begränsa jordbruksprisregleringenfår därvid givetvis tas till vara. 95 (); Jag ber först att få gratulera utnämningen till jordbruksminister. Jag slog upp boken folkvalda för att undersöka om far möjligen var lantbrukare.för då hade jag kunnat travestera Arne.Geijer genom att påstå att MatsHellström har nått det finaste ämbete en bondpojke kan uppnå. Men var faderninfe bonde, och därför får jag nöja mig med att konstatera att rektorns pojkehar gått mycket långt. Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Den varnaturlig att ställa till förre utrikeshandelsminisfern. Vi har i vårt land ett av världens effektivaste jordbruk.Endast 4 % äv de yrkesverksamma är sysselsatta inom jordbruket, och det störstaproblemet med denna yrkesgrupp just nu är de stora överskotten. Man får en vissuppfattning om våra lantbrukares effektivitet om man samfidigt konstaterar atti är av den yrkesverksamma befolkningen sysselsatt inomjordbruket, men förmår inte försörja landet. Förhållandet säger kanske än mer om hur överlägsenmarknadsekonomin är planekonomin. Om vi kan få till stånd en internationellavveckling av gränsskydden och subventionerna på jordbrukets område, skulleproblemen med överskotten snabbt vara lösta. Eftersom jordbruksministern deltagit i GATT:sUruguay-runda vill jag efterhöra om han kan uttala sig något mer om inom vilkentidsram som han tror atf en internationell avveckling av handelshinder ochsubventioner på jordbrukets område är möjlig. Jag får tacka för hansvälgångsönskningar och konstatera att min far inte är bonde - därempt har hanskrivit mycket om jordbruket. Till frågan; Det är svårt att säga någonting omtidsperspektivet annat än att det borde finnas bättre förutsättningar efterdetta möte än det var i inledningen. Då var det mycket hårda tag mellan ochEG, Man riktade strålkastarna specifikt mof den typ av exportsubventioner somEG har och som vi också har i . Det var en tämligen ofruktbar diskussion,som också hade övertoner med tendenser till handelskrig ochliknande. Man får nu konstatera att den argumentering vi fört harfått ett ganska gott gensvar. Vi skall nu inte fokusera uppmärksamheten enbartpå vissa typer av subventioner, utan försöka tackla det som är huvudfrågan,nämligen 42 överskottenav jordbruksprodukter, som finns i alla regioner i världen och i de allraflesta länder. Detta kommer atf ta tid. Vi har själva börjat i Sverigeoch vet att det är en svår och smärtsam process.