prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi hälsar med tillfredsställelse att det föreslås enfriare användning av bidraget. Men detta kan naturligtvis inte uppväga debesparingar man har gjori. , om jag minns rätt, kom statens ungdomsrådmed en utvärdering av den ekonomiska situation som barn- och ungdomsorganisationernabefann sig i. Den var ganska allvarlig. I den kan man läsa att mellan 1980 och1985 steg konsumentprisindex , men det statliga stödet till dencentrala verksamheten . Till detta kan också läggas att vi 6 protokoll 1986/87:105-106 Prot;1986/87:105 fick en omläggning av tidskriftsstödet. Stödet tillorganisationstidskrifter togs bort, och detta innebär attungdomsföreningarna antingen har mist sitt Ungdo/nsorgan isation er/n. //i. bidrageller fått det starkt minskat. Detta har i sin tur medfört att möjligheten fördem att ordna utbildning och informera om sin verksamhet har försämrats. Dettycker jag är förödande. när vi som allra livligast diskuterarmobbningen i skolan och det ökande våldet i samhället tycker jag det är viktigtatt poängtera att barn- och ungdomsorganisationerna har en mycket viktig roll isammanhanget. De kan inbjuda ungdomar till rolig, intressant och vettigsysselsättning, trevlig samvaro och gott kamratskap. Ungdomsorganisationernakan alltså bli ett bra och fint alternativ till destruktiv sysselsättning. Dettror jag är oerhört viktigt. Tycker vi så - och det förmodar jag att vi allihop tycker- måste vi också vara beredda att satsa på detta område. Det är därför vi ireservation 4 yrkar att ytterligare 6 miljoner skall komma barn- ochungdomsorganisafionernas centrala verksamhet till del. Jag yrkar bifall tillden reservationen, I betänkandet finns också ett särskilt yttrande fråncenterrepresentanterna som gäller radioorganisationerna. Det är ingen ny fråga.Utskottet har behandlat den . Vi har sett av propositionen att vi kan vänta oss enöversyn av konstruktionen av bidragen till olika organisationer. Det tror jagvi alla kan välkomna. Det har varit ganska snårigt och funnits många olikabidrag. Det är bra om vi får en samordning. Vi vill poängtera att det är viktigt att ävenradioorganisationernas möjligheter att få bidrag uppmärksammas i utredningen. Utskottet har också gjort ett klart ställningstagande ochsagt att det är angeläget att frågan om bidrag till radioorganisationerna tasupp till prövning. Jag yrkar alltså bifall till reservation 4och i övrigt till utskottets betänkande, 120 (): Barn och ungdomar är den viktigaste tillgångett land har. Det är ju de som skall forma framtiden och ta över efter oss. Det är vår skyldighet att ge våra barn en så bra start ilivet som möjligt. Det är vårt ansvar att överlämna ett samhälle som är gottoch m.änniskovärdigt för kommande generationer att leva i. Vi vuxna måste visa aktning för barnen som medmänniskor.Vi måste visa respekt för barnens rättigheter och tolerans för barnens känslor.Har man fått aktning, respekt, tolerans med sig i bagaget blir det möjligtatt själv visa detta senare i livet. Det här är viktigt att komma ihåg, inte minst med tanke påden debatt som pågår om ungdom och våld. Barn gör inte som vi vuxnasäger, utan som vi gör. Vi måstevisa att barn och ungdomar har en funktion i samhället, atfde behövs ochatt de är med och skapar framtiden. Barn och ungdomar är ju experterpå sig själva och på sin miljö. Därför måste vi vara lyhörda för deras 82 åsikter och krav, och vi måste tadem på allvar. Det är också viktigt att våra ungdomarser en konsekvent linje i samhällets agerande gentemot dem, Prot.1986/87:105 Det ärmycket glädjande att vi nu har fått en ungdomsminister som bl, a, 9 april1987 skallta till vara barns och ungdomars intressen samt se till att de olika ~ samhällsfrågorsom vi har att behandla betraktas i ett barn- och ungdoms- * * erm./n. Ungdomens möjligheter till en aktiv och meningsfull fritidär en av våra viktigaste framtidsfrågor. Det framhöll också statsministern iregeringsdeklarationen. Barn- och ungdomsorganisationerna spelar en stor roll förvåra barn och ungdomar. Där får de träna sig i ansvarstagande och demokratisamt lära sig hur samhället fungerar och hur man påverkar det. Visst har vissaföreningar problem bl, a, med vikande medlemsantal. Men vi vet också när detgäller utvecklingen av verksamheten inom många föreningar att man alltmersyftar till att nå nya grupper och nya målområden. Folkrörelsetanken lever iallra högsta grad bland dagens ungdom. Vi ser hur nya organisationer växer fram ute i vårabostadsområden. Ungdomarna organiserar sig för att slåss för någonting som detror på eller är intresserade av och för att hjälpa varandra till enmeningsfull fritid. De utvärderingar som har gjorts beträffandevärldsungdomsårets olika projekt visar att det pågår ett mycket fintutvecklingsarbete inom våra barn- och ungdomsorganisationer. Ungdomarna och deras organisationer utför ettutomordentligt fint samhällsarbete, som det finns anledning för oss att stödja, I årets budgetproposition föreslår regeringen bl, a, attdet centrala stödet skall höjas med drygt 11 milj, kr. Det är en höjning medhela , Men föreslår man, som Kersfin sade, att detcentrala stödet till ferieverksamheten skall avskaffas. Skälet till detta äratt organisationerna måste ges största möjliga frihet vid bidragsgivning. Detär ett krav som ungdomsorganisationerna själva har ställt. Vi har en rad reservationer att ta ställning till vidårets behandling av frågan om stödet till ungdomsorganisationerna. Bl, a, harmoderata samlingspartiet reserverat sig i flera frågor. Man har föreslagit attstödet till ungdomsverksamheten skall minskas. Vi känner igen de olikaförslagen. Återigen föreslås att skall avvecklas och attåldersgränsen skall sänkas från fill för det statliga bidragettill central verksamhet. Vidare tar åter upp frågan om det lokalaaktivitetsstödet. har krävt att det stödet skallavskaffas. föreslår man att regeringen skall ges i uppdrag att överlägga medKommunförbundet, och övriga berörda organisationer om formernaför det allmänna stödet till ungdomsorganisationerna. föreslår manatt stödet skall halveras för nästa budgetår. Vad gäller avvecklingen av har vialltsedan 1981 avstyrkt sådana förslag. uppgifter är föremål för en översyn. En sakkunnig har fått i uppgift att undersöka möjligheterna till en samordning av arbetet med barn- och ungdomsfrågorna inom , brottsförebyggande rådet och barnmiljörådet. Det finns också en särskild arbetsgrupp som arbetar med dessa frågor. Ungdomsorganisationer m. m. Arbetsgruppenhar hitintills presenterat två promemorior. Nästa rapport kommer ochdär tar man upp just frågan om ungdomsrådets organisation och uppgift. Medhänvisning fill detta yrkar jag avslag på reservation 1. Frågan om sänkning av den övre åldersgränsen från 25 årtill har även den prövats tidigare av . Med samma argument, dvs.att ungdomar som fyllt ofta är ledare och därmed kan vara förebilder förungdomarna och också ge en viss stadga åt verksamheten, yrkar jag avslag påreservation 3. Det lokala aktivitetsstödet har även debatterats tidigare,som påpekade. Regeringen har gett tilläggsdirektivtill folkrörelseutredningen att förutsättningslöst göra en översyn avstatsbidragen till barn- och ungdomsorganisationerna. Där kommer det lokalaaktivitetsstödet att tas upp, och det finns därför ingen anledning att nu fattabeslut om det. Jag yrkaravslag på reservation 7. tar i reservation 4 upp en höjning av det centralastödet. Jag vill hänvisa till att stödet till just den centrala verksamhetenhar ökat kraftigt, och jag yrkar därför avslag på reservation 4. tar i reservation 2 upp ungdomsrådets anslag.Folkpartiet anser att rådets utredningverksamhet inte är angelägen och föreslårdärför att anslaget till ungdomsrådet skall minskas med 1 milj. kr. Det är bara en liten del av ungdomsrådets anslag som äravsett för utredningsverksamhet. är endast en och en halv tjänst avseddför utredningsändamål. Rådets uppgifter och organisation är, som jag tidigarehar sagt, föremål för översyn. Jag yrkaravslag på reservation 2. återkommer i reservation 6 med kravet attstudentförbunden bör få möjlighet att söka bidrag på samma villkor somkvinnoförbunden. Med hänvisning till både folkrörelseutredningen och denöversyn av statsbidragen till barn- och ungdomsorganisationer som jag tidigarehar redogjort för yrkar jag avslag på reservation 6. Jag yrkar alltså bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 10 och avslag på samtliga reservationer. 121KERSTIN (): Jag vill börja med att instämma i allt detsom sade i den första delen av sitt inlägg om betydelsen avdessa organisationer. Jag känner mycket bra - hennesfolkrörelsebakgrund och djupa engagemang i barn- och ungdomsfrågorna gör atthon verkligen vet vad hon talar om. Jag uppskattade det mycket. När däremot mot slutet talade omrealiteterna visade det sig att vi har litet skilda synpunkter. Hon säger attungdomsorganisationerna har fått höjda bidrag, även om stödet tillferieverksamheten har tagits bort. Jag har ingenting emot att det tas bort ochatt organisationerna får större frihet att använda medlen. Man kan emellertidinte påstå att bidragen har höjts när detta bidrag har avskaffats och det intehar skett någon påfyllning med övriga medel. När man ser utskottsmajoritetensmycket enkla och torftigaargumentering på tre rader för avstyrkande av motionen kan man anta attutskottsmajoriteten inte har så mycket på fötterna. Men förhoppningsvis skallden översyn som skall göras visa att behovet på dessa områden är mycket stort.Vi förväntar oss ett förslag i rätt riktning. Till dess behöverorganisationerna förstärkta resurser till sin verksamhet, 122 (): Från att fidigare ha blivit beskylld för attrikta dråpslag mot hela Idrottssverige tar vi till oss de milda förebråelsersom riktar mot våra förslag den här gången. Kanske är det ocksåsista året som hon får nöjet att yrka avslag på våra reservationer. Det sägs i utredningsuppdraget att konstruktionen av såväldet lokala som det centrala stödet samt rutinerna för bidragsgivning skallbehandlas. Det har vi krävt . Vidare sägs att utredningen skallöverväga förändring av åldersgränserna för det lokala stödet samt om det finnsanledning att särskilt prioritera någon ålderskategori. Vi har också tidigareutvecklat den frågan. Jag yrkar bifall till de reservationer jag nämnde fidigaresamt i förekommande fall också till reservation 5. 123 (): kommenterar folkpartietsreservationer om studentförbunden med att hänvisa till den översyn som nupågår. Jag vill framföra en förhoppning om att studentförbundens problem närdet gäller bidrag verkligen beaktas. har vi här i kammaren lyssnat fill en intensivdiskussion om studenternas dåliga ekonomiska villkor. Ett sätt att hjälpa destuderande måste vara att ge fillfredsställande stöd till deras organisationer.Vi hoppas också att vi genom översynen skall få svar på frågan varförstuderandeorganisationerna behandlas som ungdomsförbund när man vet att defill största delen består av vuxna människor. Ungdomsorgan isation -erm. 124BERIT (): och moderata samlingspartietåterkommer med papegojors envishet med förslag fill försämringar förungdomsorganisa-fionerna. säger att debatfläget och tonlägethar blivit bättre. Men om tar åt sig av våra förebråelsertycker jag att det är bra. Vad gäller ungdomsrådet och dess uppgifter i framtidenkommer vi tämligen snart att få ett förslag från den tillsatta arbetsgruppen.Jag tror att det finns all anledning att säga att vi kommer att behövaungdomsrådet även framöver, I de promemorior som vi hitfills har fått har detföreslagits en samordning av ungdomsfrågorna. Jag tror att ungdomsrådet, somhar till uppgift att ta till vara barn- och ungdomsorganisafionernas intressen,också fullgör denna sin uppgift. Vi är överens om, , attstudentorganisationerna är viktiga. Men det kanske kommer att ordna sig självtpå denna punkt. Om man läser de förslag som har lagt fram finnerman att de innebär en neddragning av stödet till vuxenstuderande. Sjöfarten m. tn. kommer attfinnas människor som har råd att studera - och då löser sig alltsåproblemet självt. Vi kommer både genom folkrörelseutredningen och genom detilläggsdirektiv som har givits angående översynen av barn- ochungdomsorganisationernas stöd att få förslag . Jag stårfast vid mitt yrkande om bifall till utskottets förslag. Vad sedan gäller inlägg vill jag sägaatt både hon och jag har sådan erfarenhet av folkrörelsearbete att vi nog igrunden är överens om målen. harungdomsministern också aviserat att man skall kunna få pengar ur arvsfondenjust för att stärka barn- och ungdomsorganisationernas verksamhet. Det ärviktigt att vi får pengar. Ungdomsministern har nämnt att man skulle kunna få 8milj. för utvecklingsarbete, och det gör att vi kan se fram mot enförstärkning av stödet, något som och jag kan glädjas åt. 125 (): utgår från attungdomsorganisationerna skulle få det sämre med de förändringar vi föreslår.Det är inte så säkert att det blir resultatet i slutänden. Vi har föreslagit det och utredningen kommer också attförsöka eliminera något av den byråkrati som vidlåder bidragsgivningen ochrenodla principerna, dvs. förenkla för ungdomsorganisationerna. Det är mycketmöjligt att dessa principer gör det lättare att ledaungdomsorganisationer och att bedriva en god verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:14om anslag till Sjöfart m. m. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 126HUGO (); betänkande 14 behandlarnärmast anslagsfrågor och även förslag om att dettaår ombildas till affärsverk. Vidare behandlas ett antal motionsyrkanden i olikafrågor på sjöfartens område. Jag skall senare återkomma till frågan omsjöfartsverkets ombildning till affärsverk. Först vill jag säga något om den svenska sjöfarten heltallmänt, om dess problem och framtidsutsikter. Internationellt befinner sigsjöfarten i en mycket trängd situation. Larmrapporter kommer praktiskt tagetvarje dag ifrån deländer som driver sjöfart. Problemen är i de flesta fall desamma. Det äröverskott på tonnage, bristande lönsamhet, icke likvärdiga konkurrensförhållanden. Inte minst har svensk sjöfart drabbats av dessaförhållanden. var den tolfte största sjöfartsnationeni världen med ca 24 000 anställda. Då hade av marknaden, ärvår andel nere i , och antalet anställda är i runda tal 13 000, Denna utveckling strider mot de sjöfartspolitiska mål somantogs av 1980, Enligt dessa skall målet för sjöfartspolitiken varaatt upprätthålla "en betydande svensk handelsflotta". Motiven fördetta anges vara en freds- och krigsberedskap, tillgång till egna fartyg förin- och utförsel av varor i tider av avspärrning. Vidare pekar qian påsjöfartsnettot, tillförseln av utländsk valuta. Det gäller slutligen inte minstsysselsättningen. Många, inte minst inom sjöfartsnäringen - stora som små,redare och andra - klagar över den krissituation som näringen råkat i, men fåhar konkreta och framåtsyftande synpunkter och förslag till lösningar påsjöfartens problem. Kanske får man, trots allt, se den senare tidens signalerfrån politiskt håll i vårt västra grannland som ett första försök attfinna lösningar på sjöfartsnäringens problem. Den norska regeringen tycks påallvar diskutera radikala grepp för att konkurrensmässigt närma sig den storainternationella sjöfartens förutsättningar och regler, för att därmed stärkasin egen konkurrensförmåga och möjligheterna till överlevnad. Men även här hemma har utspel gjorts och programpresenterats som antyder en vilja till ökad debatt och sökande av lösningar påden svenska sjöfartens problem. Så har t, ex, TCO så sent som i måndagspresenterat sin syn på och sitt program för hur den krisdrabbade svenskasjöfarten skall räddas, Alla dessa' signaler måste hälsas med tillfredsställelse.Jag ställer bara frågan; Vad vill vi politiker här hemma i när detgäller att lösa den svenska sjöfartens överlevnadsproblem? Det är , om viskall vara ärliga, klent beställt med program och mål som gäller svensksjöfartsnäring från politikernas sida i , oavsett kulör och ideologi.Här har vi anledning att vara självkritiska. Det skulle säkert vara till gagnbåde för sjöfartsnäringen och för landet om vi kunde samarbeta mer i dessafrågor. Här måste vi i större utsträckning känna ett gemensamtansvar. Jag tror att vi skall vara självkritiska - jag understryker det. Vi harfrån de politiska partiernas sida kanske inte visat det stora intresse som viborde ha gjort när vi sett att den här näringen brottas med stora problem. Mendet är inte för sent . Om inga åtgärder vidtas kommer den svenska handelsflottanatt mer eller niindre utplånas . Trots allt är det välregeringen som här har det yttersta ansvaret. Det tror jag är viktigt attkonstatera. Regeringen bör, enligt min uppfattning, använda hela den arsenal avresurser som står till förfogande för att arbeta fram konkreta åtgärder ochkonkreta förslag som förhindrar att svensk sjöfart går under. I den proposition som vi nu behandlarföreslås att skall ombildas till affärsverk.Från sida ser vi t/i. Sjöfarten m. i/i. mycketpositivt på denna förändring. Det innebär enligt vår uppfattning bl, a, enutvidgning av verkets befogenheter. får vidgade befogenheteroch statsmakternas styrning blir mer av övergripande natur. Det är ocksåviktigt att den aviserade översynen av organisation blir av ochatt verket anpassas till de förutsättningar som bör gälla i den nyaaffärsverksrollen, 1 reservation 4 föreslår liksom moderaternaatt förslaget om anslag till stöd för svenska rederier på 25 milj, kr, skallavslås. Vi är på vårt håll motståndare till selektiva stöd i näringspolitiken.Vi vill undvika konkurrenssnedvridning genom att näringspolitiken bedrivs medså generella medel som möjligt. Denna vår grundsyn gäller också när vi talarom sjöfartens villkor. Med detredovisade, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4, 127 (): Från kustsjöfartsskeppare, ombordanställda.Redareföreningen, civila och militära försvarsmyndigheter och - nu i dagarna -TCO kommer larm om att snart inget återstår av den svenska handelsflottan. Ävenregeringen har sagt att något måste göras, 1 fjol skrev kommunikationsministernatt utredningar hade visat att efter 1979 hade lättnader i betalningsskyldighetmedgivits väg- och järnvägstrafiken och viss mån luftfarten, men intesjöfarten. Därefter beslöt regering och riksdag att sjöfarten skulle betalaisbrytningen också, har regeringen aviserat en sjöfartspolitiskproposition , I väntan på den föreslår regeringen att sjöfartenäven skall betala sina vintervägar, kostade det sjöfarten 30miljoner, blir kostnaden 46 miljoner. Jag ställer nu samma fråga som jag ställde ; Hur kansocialdemokraterna anse att man stärker en närings långsiktiga konkurrenskraftgenom att lägga nya bördor på den? Vad finns det för logik och förnuft i dettaresonemang? Jag ställde frågor om detta och fick ingetsvar. Kan jag få ett svar ? För att förekomma , som tydligen ärutskottets talesman , vill jag redan nu säga att vi har formulerat motionenfel. Vi vill att sjöfarten skall slippa isbrytningskostnaderna, som i årberäknas till 46 miljoner. Det är alltså inte meningen att dessa 46 miljonerskall vara enbart ett Norrlandsstöd. De skall vara ett stöd för sjöfarten runtSveriges kuster. Jag hoppas med detta klarläggande motverka attsocialdemokraternas talesman uppehåller sig vid den felformulering som vi hargjort oss skyldiga till och i stället svarar på min fråga. Så till Landsorts och lotsstationer. Centernanser att det är helt nödvändigt att stoppa avfolkningen av våra kuster. Det ärabsolut nödvändigt att vi inte går med på nedläggning av några fler statligaarbetsplatser i kustbanden. 1984 föreslog att Svartklubbenslotsplats skulle bemannas med fyra lotsar och tolv båtsmän. harexportindustrin i området expanderat.Transporten av kärnavfall från Forsmarkhar kommit i gång, och personalen på ingår i den beredskapsstyrkasom skall fungera vid ett eventuellt haveri i Forsmark. Antaletfritidsbåtar i området har ökat och därmed behovet av sjöräddning. Dessutomligger mitt i viktiga militära skyddsområden. Denna utveckling hargjort det än nödvändigare att ha erfaret folk på . i stället föreslår en avbemanning säger stopp ochbelägg. Även för Landsorts vidkommande är planerödesdigra. Man avser att slå samman Landsorts och lotsområden.Därmed skulle den sista civilt bemannade lotsplafsen i förlora sin betydelse. Man planerar att föriägga administrationenliksom trafikinformationen till , Genom naturlig avgång,administrafiva förändringar och diverse provisorier under en övergångstidskulle Landsorts personal minskas från 37 fill 13, Vi anser att det är en felaktig politik att avbemannalotsstationer och betala statligt och regionalt skärgårdsstöd för attmed konstgjord andning hålla liv i skärgården. För Landsorts del skulle planer innebäradödsstöten för postkontor, affär och vintertrafik och göra åretmntboendepraktiskt taget omöjligt. Beredskapen för miljöolyckor skulle försämras liksomservicen till sjöräddning, yrkesfiskare och fritidsbåtar. De tjänster somfillhandahålls försvaret och skulle inte kunna upprätthållas. Det finnstillräckliga arbetsuppgifter för nuvarande personal. Man har 2 600 bordningarper år. Det passerar 12 000 fartyg, av vilka 8 000 har anmälningsplikt. Därtillkommer utryckningar och underhållsarbeten. Det antal arbetsplatser som finnspå Landsort måste få finnas kvar. Majoriteten i trafikutskottet hänvisar i fallenSvartklubben och Landsort till förordningen om handläggning av vissapersonalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster, som det heter. Menför det första är denna förordning helt otillräcklig när det gäller att behållaverksamheter i skärgården. Länsstyrelserna kan bara yttra sig. Man har ingapengar att sätta in för att bevara det man vill bevara. För det andra har både och Sörmlandslänsstyrelser yttrat sig och vill absolut ha dessa lotsplatser kvar, ochkommunerna delar den åsikten. För det tredje står det i förordningen att om resp,länsstyrelse och resp, verk har olika uppfattningar skall frågan hänskjutastill regeringen, och det har ju gjort i och med åretsbudgetförslag. Vad utskottsmajoriteten gör är att avstyrka motionerna medhänvisning till att skall tala med , som skallfråga regeringen. Det kallar jag för rundgång. Om Hölickslotsplats kommer att säga några ord. Med det här, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 3 i trafikutskottefs betänkande 14, .Sjöfarten m. m. 128VIOLA (vpk); Morgonnyheternas uppgifter om denprivatiseringsfest som kan väntas inom SJ måste få högerpolitiker och s, k,liberaler att uppge glädjetjut, I har tre borgerligakommunalråd uttalat att de inte behöver opponera längre, för socialdemokraternai kommunen styr så borgerligt och bra. En skammens rodnad borde sprida sig överden skära färgen! Prot.1986/87:105 Kommunikationssystemet måste planeras och organiseras på etthelt annat 9 april1987 sätt än vad som sker . Vilkettrafik- och transportsystem ger den största Sjöfarten m. i/i. samhällsnyttan?Transportpolitiken liksom den ekonomiska politiken i stort måstevidgas till att handla om varsamhet med ändliga resurser, där ekonomi ochekologisk ekonomi blir ett samstämmigt helt, Vpk;s partimotion om vår syn på ett sjöfartspolitisktprogram passar in i en sådan ideologi. Motionen har emellertid bordlagts iväntan på "en eventuell proposition om sjöfartspolitiken". Jag måste kommentera några av de påståendensom gjorde här i kammaren. Han hänvisar till att den norskaregeringen tycks ha fattat vissa beslut i rätt riktning när det gällersjöfartspolitiken. Det må ju vara att en folkpartist i den här kammarenhyllar den norska regeringens initiativ att fr. o. m. upprättaett internationellt sjöfartsregister, där det är fritt fram förbekvämlighetsflagg, eller rättare sagt att det är bekvämlighetsflaggen man villleva på och krossa de norska sjömännens möjligheter fill fortsatta ochmeningsfulla arbeten. Det är den politiken vill ha. har mage att påstå att det intefinns något parti i som lämnar förslag som skulle kunna ingå i ettsjöfartspolitiskt program.