prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kommer attframtvinga besparingar inom den offenfiiga sektorn, ytterligare snitt medosthyveln,-' och på en rad områden påverka välfärden i det svenska samhället. Under egid har sjukförsäkringsavgiften ökatoch utgifterna för systemet Ökat. Miljarderna har rullat i enförfärande takt. När vi frågar om'regeringen vill vidta några åtgärder för attbromsa denna ökning får vi till svar att vi försöker försämra sjukförsäkringen.Det är faktiskt inte vår ambition. Vår ambition är att försvara - konsolidera-sjukförsäkringen sä att vi har ett stabilt och tryggt skyddsnät som täckerinkomstbortfallet när förvärvsförmågan sviker. För att göra detta måste mankunna hushålla med resurserna. Man kan inte alltid gå till skattebetalarna ochbe om nya pengar för ytterligare höjningar. Jag tycker det är allvarligt att ingen från regeringssidani den här debatten har velat gå in på frågan om överkompensation. 500 milj. kr.kommer enligt RRV att gå till folk som då får mer betalt än om de hade jobbat.Enligt arbetsgivarverket kan man få mer än sin lön. Dettakommenterar inte regeringen, och inte heller socialministern. Ärdet en klok reform, , att handskas med miljarderna på det sättet?En halv miljard skall gå till folk i kompensation utöver den egna lönen! Jagtror faktiskt inte att det är ett väl genomtänkt förslag när man kommer meddetta till riksdag. Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn 118NILS CARLSHAMRE (m): Det finns nog inte många i detta land som kanmer om svensk sjukförsäkring än och . Ändå har vinu lyssnat i sammanlagt på inlägg från denna talarstol utan attpå en enda punkt få höra ett försök till förklaring av hur man skall komma tillrätta med något av de mycket konkreta problemen med den föreslagna reformen sompåpekas i motioner och reservationer. Det är märkligt. Det är bättre, sägersocialministern, att en rättvis försäkring administreras av 6 500 anställda änen orättvis av 6 000. Ja visst -1, o. m. om det skulle behövas 7 000 anställda,som det kanske gör, är det bättre. Det hade varit bättre om de hade fåttadministrera en rättvis försäkring, men det kommer de inte att få göra; De fåradministrera en försäkring med andra orättvisor än dem man försöker bota, meninte en försäkring utan orättvisor. Det är ett krångligt och svåradministrerat system - detsägs vara huvudinnehållet i vår kritik. Det är riktigt. Men det är inte förstagången. Vi lever med en allmän försäkring som är full av krångliga ochsvåradministrera-de detaljer, och det måste vi i viss utsträckning göra. Det ärnämligen svårt att få en allmän försäkring att passa någorlunda väl för allagrupper. Ju krångligare den är, dess viktigare är det emellertid att denåtminstone är klar och väl skriven. Men i denna proposition läggs fram ettförslag som till sin Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn natur intebara är krångligt och svåradministrerat utan som dessutom är hafsigt och illahopkommet. Jag skulle vilja gå sä långt som att säga att det är ettregeringsarbete i förfall, när en regering släpper ifrån sig-en sådanproposition till . Det är det slarv eller alternativt den inkompetens somligger bakom själva förslaget till utformning som har lett till dennasituation, där vi nu är helt eniga - må säga vad hon vill -om att detta är en viktig reform som mänga av oss har längtat efter, kanskeinte men mycket . står vi där, därför att vi inte kan tro attdetta system kommer att fungera. Det kommer att fungera ganska hyggligt pålokalkontoret i , men hur kommer det att fungera i försäkringsrätternaoch efter något halvår eller år i försäkringsöverdomstolen? Det öppnar alladammluckor för besvär och överklaganden i hur stor utsträckning som helst. Detkommer inte att gå. Det sägs att vill försämra sjukförsäkringen.Det är riktigt: vi har föreslagit en lägre kompensationsnivå över hela linjen,nämligen , enligt det senaste förslaget. Det sägs att det finns ett samband, och det är ocksåriktigt. Jag minns inte i hur som jag har varit med och motionerat omatt just denna reform skulle läggas fram och genomföras. har motionenavslagits av och oftast eller huvudsakligen med motiveringen att detkostar för mycket-"det finns inte så mycket pengar i samhällsekonomin, såvi kan inte göra detta nu". 1 detta läge är jag fortfarande fullt beredd att säga attdet är alldeles rimligt att solidariskt inom försäkringens ram klara denfinansieringen. Jag vet att det är ett problem om alla som ligger på30-35 och förs . Det är inte hela vägen ända fram, närdetfinns andra som har -det har jag, och jag tror att också GertrudSigurdsen har det. Det är inte hela vägen, men det är en bra bit frän 30 till80 %. och därmed har en stor del av problemet lösts. Jag anser att det är fel att någon skall.kunna ha ikompensation vid sjukdom. Ett privat försäkringsbolag skulle aldrig kunnateckna en sådan försäkring - om man gjorde det skulle man fåförsäkringsinspektionen på sig. Det är förbjudet, och kallas föröverförsäkring. Men i kombinationen av allmänförsäkring och avtalsförsäkring gårdet, och jag anser att det är fel. Jag skulle gärna åstadkomma en bit avrättvisan genom att låta de för mig själv och andra gynnadeåka ner en bit. Men jag vet hur svårt det är, hur näst intill förbjudet det äratt komma i närheteri av att vilja föreskriva hur arbetsmarknadens parter skalluppträda eller att inskrida i det som finns avtalat. Jag vet att detta är ettnäst intill olösligt problem, i varje fall på kort sikt. Men jag säger ändå;O.K. om jag så inte skulle kunna komma längre med att hjälpa de sämstställda upp till en sjukförsäkring som ger vad vi allihop hade tills någon gångi mitten av . - som vi då var ganska nöjda medär det ändå ett stort steg mot en ökad rättvisa. Jag kommer aldrig att finnadet rimligt att vägra ta ett stort steg bara för att.jag inte kan tadet sista mindre steget ända fram till målet. Men det är så socialministernresonerar när hon helt avfärdar tanken. finns det ett annat sätt att finansiera. Det fanns intenär vi skrev våra motioner. Vi vet inte hur det kommer att fungera heller. Detråder som bekant inte full enighet när man skall tolka avtalet pä just denpunkten. Men i vilket fall som helst vidhåller jag att den försäkring som geralla åtminstone kompensation är rättvisare än den som svänger mellan 30och . Det är det vi har , 119 (): Sanningen är att samtliga partier i kammarenär ense om att de grupper som inte har full kompensation skall fåförbättringar. Problemet är att man från regeringssidan inte vill lyssna på ossnär vi framför vår kritik, utan man genomdriver trots detta en reform som ärbristfällig, vilket många remissinstanser har visat på. Någon socialdemokratiskrepresentant har inte på något vis berört de problem somremissinstanserna har fört fram. Vi har heller inte fått någon redovisning avhur det praktiska utfallet kommer att bli för den som är försäkringstagare. Det kommer att finnas stora olikheter även när reformen ärgenomförd. Det har remissinstanserna klart och tydligt visat. Det betyder attvi får ytterligare ett lappverk att krångla med och ha bekymmermed. Det största bekymret är att våra försäkringsrätter är hårt belastade,Försäkringsöverdomstolen har stora balanser som gör att det kommer att dröjaoändligt länge innan vi får utslag i de överklaganden som med all säkerhetkommer att följa på denna reform. Jag sade att vi fick rätt, och i många frågor har vi fåtträtt, I den här frågan kommer vi att få rätt när det gäller den byråkrati ochdet krångel som ligger inbyggda i reformen. De 500 extra tjänster som man nuförsöker fördela på försäkringskassorna kommer n-ier än väl att behövas. Jag ärorolig, för jag tror inte att de tjänsterna kommer att vara tillräckliga föratt ge möjligheter att rätt sköta reformens genomförande lokalt. Beslutet rörande en reform för undantagandeänkorna togsfaktiskt i . Men det är först månad som vi fårpropositionen. Det tycker jag är relativt för en mycket enkel reform.I fjol satte arbetsgruppen på i gång med sittarbete på denna stora reform. Det beslutet skall vi fatta efter denna debatt.Beslutet om undantagandeänkorna är ännu inte aktuellt. Det tycker jag visar påskillnaden i angelägenhetsgrad. Man kan undra över varför det skall varanödvändigt att driva fram reformen om kompensation, som är så pass krånglig,när man i stället borde ha tagit sig mera tid och gjort på ett annat sätt. Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidnllfällig värd av barn säger att det är viktigt atthjälpa de sämst ställda och att vill göra det genom att förbättrasjukförsäkringen för dem som har koncentrerad deltid. Det vill regeringenockså. Men jag frågar mig varför inte vill förbättrasjukförsäkringen för de lågavlönade - livsmedelsarbetare, beklädnadsarbetare,handelsanställda, städerskor och andra grupper som drabbas och alltid hardrabbats av det 13 protokoll 1986/87:107-108 Förbättrad kompensation vid kortudssjuk-dorn öchvidtUlfällig vård av barn Det är för mig lika angeläget att hjälpa dem till en förbättring. Replikerna har inte gett mig ytterligare argument för attgå emot reformen - förutom att den är krånglig. Man säger fortfarande att vi ärense om att dessa grupper skall kompenseras, och då finns ju möjligheten attstödja regeringens förslag. Jag trodde att debatten om överkompensation var avklaradi och med att uppmanade till att läsa propositionen. Det är väl så, och , attregeringen tar hänsyn till vad remissinstanser säger. Gjorde man inte det på deborgerliga regeringarnas tid? Det gör i varje fall vi. Vi har alltså tagithänsyn till flera av de tungt vägande synpunkter som har kommit fram vidremissbehandlingen. Det är en myt och helt felaktigt det som har upprepats nutillräckligt att man kan få ersättning motsvarande av sin lön.Det står mycket klart i propositionen att ersättningen i princip skall vara . Det har också verifierats i ett avtal mellan arbetsgivarverket.Statsanställdas förbund, TCO-S och /SR. Jag tycker att vi borde kunna fåslut på den debatten, och jag hänvisar- precis som - DanielTarschys att läsa propositionen. Jag vill upprepa att det för mig är angeläget att nu kunnaavlämna denna proposition, och jag ser fram' mot att fattar ettbeslut som avskaffar denna orättvisa, som jag tycker är en av de största i vårtklassamhälle. Detta är inte värdigt välfärdslandet . 121 (): sade i sitt förra inlägg attdet i debatten har framförts att denna reform kommeratt försvåra nästa avtalsrörelse. Hon tyckte uppenbarligen att det var ettupprörande argument. Låt mig dä påminna om vem som kom med det argumentet. Detvar i finansplanen. Det står mycket tydligt i finansplanen attdenna reform kommer att leda till problem i nästa avtalsrörelse. Kjell-OlofFeldt har också utvecklat den tanken i den allmänpolitiska debatten - eller omdet möjligen var i finansdebatten. Han har bekräftat att han ser detta söm ettproblem i nästa avtalsrörelse. Jag har här utan framgång försökt uppmana desocialdemokratiska debattörerna att tala om hur kostnadsfördelningen skalllösas mellan olika grupper, men det har man inte velat ge ett besked om. Dennöten kvarstår att knäcka, och jag tror att den kommer att bli mycket svår attknäcka i nästa avtalsrörelse. Så frågar mig varför jag inte vill attlågavlönade arbetare inom LO-SAF-området skall få bättre sjukförmåner. Det harjag inte alls några invändningar emot. Självfallet är det fritt för dem liksomför alla andra grupper på svensk arbetsmarknad att avtala sig till desjukförmåner man önskar i utbyte mot det löneutrymme som man brukar få användaför att finansiera sådana uppgörelser. Vad jag har sagt är att folkpartietanser att det i den allmänna försäkringen skall finnas en effektiv karensdag.Vi tycker att det är bra därför att man därigenom kan något bromsautgiftsexpansionen för sjukförsäkringen, en utgiftsexpansion son-i har varitförödande och oroväckande och som utgör en allvarligrisk för hela systemets stabilitet.Det är en utveckling som pekar mot en ofrånkomlig höjning när denbudgettekniska manöver som regeringen har föreslagit inte längrehjälper till att skapa ett fiktivt överskott i systemet. Det är utifrån enönskan att konsolidera och stabilisera systemet pch att se till att det ärfinansiellt sunt som vi har sagt att det är farligt att införa sådanaförändringar som kan leda till att kostnaderna springer i väg och som kan ledatill att det uppstår överkompensation och dynamiska effekter av det slag somkan följa av detta. vill inte vidgå att den kritiken frånriksrevisionsverket och arbetsgivarverket skulle vara riktig. Ja, tyvärr måste jag meddela att det är det jag hargjort. Det är därför jag är så bekymrad. Man har i propositionen inte försöktlösa problemen. Det problem som RRV pekar på har att göra med hur semesterräknas i -SGI, den sjukpenninggrundande inkomsten. Det problen-i somarbetsgivarverket visar på har att göra n-ied hur den föreslagna reformensamspelar med de avtal som finns på det statliga området. Inget av dessaproblem, , har ni löst i propositionen. Jag måste be att få returnera uppmaningen; Läspropositionen! Jag kanske skulle tillägga: Skriv den! Dvs, skriv den bättre -ni har inte skrivit den bra på den här punkten. Problemen med överkompensationkvarstår. Därmed kvarstår också problemet med att kostnaderna,för reformen integår att överblicka och kan bli avsevärt större än vad regeringen nu förutsäger. Förbättrad kompensa tion vid korttidssjuk-. dom och vid tillfällig vård av barn ; 122NILS CARLSHAMRE (m): Jag vill bara undanröja ett missförstånd sommöjligen kan föreligga hos . Jag har faktiskt inte uttalat mig omöverkompensation i samma sammanhang som . Jag har läst propositionen,och jag tror att faktiskt har rätt i vissa fall. Jag vågar inteta något ansvar för uppgifter om 150 eller . men att det i en del fall kan bli näst intill groteska överkompensationer är jag rätt säker på.En del har rättats till - det är också riktigt. När jag använde ordet överkompensation var det i ett heltannat ' sammanhang. Det var när jag sade att om någon grupp, vilken som helst,kan tillförsäkra sig kompensation för inkomstbortfallet vid sjukdom ärdetta en överkompensation, som skulle vara felaktig och förbjuden i privatförsäkringsverksamhet men son-i inträffar i kombinationen avtalsförsäkring ochallmän försäkring. Det var det jag kallade överkompensation och som jag sägeratt jag är beredd att offra en del av,.för att därmed göra det ekonomisktmöjligt att höja dem som är illa lottade till en bättrekon-ipensationsnivä. Jag tror inte att det lönar mödan att föra den härdebatten längre, i varje fall inte för mig. Den undviker - av begripliga ochnaturliga skäl - vad som egentligen är kärnfrågan. Kärnfrågan är inte om demissgynnade grupperna behöver en bättre sjukförsäkring, och den är inte omnågon missunnar dem det - ingen gör det. Kärnfrågan är att socialdepartementethar gjort ett så dåligt arbete. Jag förstår att det är svårt försocialministern att gå i svaromål på den punkten. Jag vetinte om.jag själv kommer att vara kvar i det Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn inträffaratt vi får en proposition som kommer att heta förslagsvis Förslag tillförenklad sjukförsäkring för grupper med koncentrerad deltid, skifttjänstgöring,m. En sådan måste komma. Jag kanske inte har mer än ett är kvar i ,och det är möjligt att det dröjer något längre än sä, men inte mycket längre -sammanbrottet för denna försäkring kommer tidigare än så. Frågan är bara hurlänge vi kan leva med den. 123 (): Inom ochförsäkringskassan har man under kämpat för det s. k. sundaförnuftet och lyckats rätt väl i sina föresatser att förenkla ochavbyråkratisera. Som tack för det får man denna stora present med byråkrati ochkrångel. När regeringen tillåter sig att göra på det här sättet talar det föratt den inte riktigt vet vad som händer ute på fältet. Det vore intressant att få veta hur det egentligen är medfridagarna. De kommer naturligtvis att finnas kvar, eftersom man, om jag harläst propositionen rätt, kompenseras bara för de dagar man skulle ha varit iarbete. Det innebär att fridagarna finns kvar och att man förlänger denperioden från . Det handlar i det fallet inte om någonöverkompensation utan om en förändrad kompensation. Detta gäller alla som i daghar ett annat försäkringssystem. Varför skall alla grupper inordnas, därför vill kompensera samt förändra och förbättra för en liten grupp i systemet?Är det nödvändigt att ändra på hela systemet för den sakens skull? Jag delar synpunkt att detinte lönar sig att fortsätta den här debatten. Jag har inte övertygats av era argument om att ni villgenomföra en rättvis reform för de grupper som ingår i det förslag somregeringen har framlagt. Ni hänvisar till en dålig proposition, krångligaförslag osv. Det står alla partier fritt att motionsvägen eller på annat sättlägga fram förslag som är bättre. Men jag har inte sett några sådana, och jagtror inte heller att det kommer några från er. Ni har nämligen inte, som DorisHåvik sade, ett tillräckligt stort intresse och engagemang för att få bortorättvisorna. Det är vad det framlagda förslaget går ut på. 125DANIEL TARSCHYS (fp); Låt rnig ställa följande enkla fråga tillsocialministern; Tror socialministern att vi skulle ha avsatt 1 miljard kronori vårt budgetförslag on-i vi inte hade varit intresserade av att lösa den härfrågan? 126 (): Socialministern och jag har som så ofta föruttill slut kommit fram till en sorts enighet. gäller det bara att detinte lönar sig att debattera mer. På den punkten håller jag helt med henne. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 12 §Föredrogs finansutskottets betänkaride 1986/87:18 om förnyelsefonder. 127 (); Socialministerns förhoppning om att riksdageni dag skulle besluta om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig värd av barn infrias således inte. I stället får jag ordet medanledning av finansutskottets betänkande 18. 1 en motion av m. fl. yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till förändringar av reglerna för utnyttjande avde s. k. förnyelsefonderna på så sätt att den fackliga vetorätten slopas. Detfinns ju ingen särskild anledning att ge facket vetorätt i frågan om hurföretagen använder sina vinster, när de väl har betalat ut avtalsenliga löneroch kanske mer till de anställda. Självklart inhämtar varje företag deanställdas synpunkter på uppläggning och utformning av utbildningsinsatser somberör de anställda. Totalt satsar de svenska företagen långt mer påutbildning av de anställda än vad de s.k. förnyelsefönderna uppgår till. Beslutom sådana insatser bör fattas i de gängse forn-ier som gäller påarbetsmarknaden. Företagens kritiska inställning till dessa förnyelsefonderframgår också med all tydlighet av de ringa belopp som har utnyttjatsav fonderna för föreskrivna ändamål. Fonderna kom inte heller till av denprimära anledningen att de anställda behövde ytterligare utbildning. De kon-iprimärt till för att dämpa lönekraven lönerörelse. Som bekant har deinte haft någon effekt i det avseendet. Den genomsnittliga lönehöjningenuppgick till över8%! Utskottets majoritet finner det emellertid naturligt attde anställda givits ett avgörande inflytande och att detta inflytande har, somman säger, kanaliserats "via de i demokratisk ordning valdafackföreningarna vid företagen". Att fackföreningarna valts i demokratiskordning är emellertid inget argument för att de skall ha avgörande inflytandejust i denna fråga. Inte heller är i demokratisk ordning valda församlingarnågon garanti för att man fattar kloka beslut. Det visar faktiskt redan vissariksdagsbeslut. Jag yrkar därför avslag på utskottets hemställan ifinansutskottets betänkande 18 och bifall till reservation 2 om slopad fackligvetorätt vad avser förnyelsefondernas användning. 128 HANS i (vpk): Viskall tala om förnyelsefonderna men ur litet olika vinklar, För vår del vill vi att man skall bygga ut förnyelsefondernaoch ge dem vidare användning. Vi brukarsäga att förnyelsefondernas syften är väldigt viktiga. företagenskall investeras i kunskap, forskning och utveckling i stället för i ökandegrad i spekulation och investering utomlands, för att nämna några exempel påhur'vinsterna används. Det är bra med förnyelsefonder, men de skulle kunna ges enbetydligt vidare användning. De skulle också kunna konstrueras på det sättetatt man sammanför pengar till en stor fond. så att även företag som inte harstora vinster och alltså inte gör någon avsättning till förnyelsefonderna fårdel av dem för utbildning av personal och också så att den gemensamma sektörnskulle få del av medlen i förnyelsefonderna. Det här vore väldigt viktigt, eftersom många människorhaft en kort skolgång och kanske-inte har möjlighet att på egen handkomplettera sin bristfälliga utbildning. Som ett delförslag i våra förslag omförnyelsefonderna finns då med att man skulle kunna avsätta tid för att bättrapå skolutbildningen för en stor del av de arbetare som finns iproduktionen och inte har den-skolutbildning som ungdomar.i dag har. Detta är viktigt ur demokratisk synvinkel, och det ärviktigt för att förstå och kunna använda den nya tekniken. .Det finns en radskäl för att vidga fondernas användning. har vi formulerat det så att pengar skulle avsättasfrån företagens vinster öch 1987. Från utskottets sida sägs dä attså kan man naturligtvis inte göra. eftersom det skulle vara retroaktivbeskattning. Men jag menar att fanns det litet god vilja, skulle man ändå kunnata upp idén och andemeningen i det här förslaget och begära hos regeringen, somjag säger i reservationen, ett förslag om förnyelsefonder med den inriktningenatt man skulle nå dessa viktiga mål. Jag skulle vilja vidga debatten litet och komma förbi detforn-iella ställningstagandet, huruvida det går att beskatta årets vinstereller inte eller om det måste vara nästa års vinster, och fråga IrisMårtensson; Om man lämnar det formella avslagsargumentet och diskuterarsakinnehållet i vår motion, hur skulle då socialdemokraterna ställa sig tilldet hela? Det vore intressant att få en debatt om själva innehållet. Som jag säger i reservationen, bör företagen åläggas attgöra ytteriigare fondavsättningar, den här gången till en gemensamförnyelsefond som inte är strikt företagsanknuten. har en företrädare för varit uppe i del härämnet och talat om förnyelsefondernas användning och den fackliga vetorätten.Men jag vet från protokollet från en tidigare debatt att just detta att vidgaanvändningen, så att också företag som inte har stora vinster skulle få del avförnyelsefonderna, är ett moderat krav. framförde just densynpunkten i en interpellationsdebatt . Det finns alltså tankar äveni andra partier till stöd för vår motion. Medanledning av det, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 129IRIS (): beslutade att företagsom 1985 hade en årsvinst som uppgick till . skulle betala ett beloppsom motsvarade av vinsten till étt spärrat räntelöst konto i ,ett förnyelsekonto. Inbetalningen är avdragsgill, om företaget gör enavsättning Förnyelsefonderna skäll användas för att finansiera utbildningav anställda. Analogt med införandet av förnyelsefonderna kom den förstadebatten här i kammaren . Från borgerligt håll hävdades dåatt det skulle bli en katastrof för de vinstrika företagen, om.de måste avsätta10 % av sin vinst, har inget annat att säga omförnyelsefonderna än att man skall slopa den fackliga vetorätten. Det är facketsom återigen vill trampa pä. Jag är inte förvånad över attmoderaterna har en sådan taktik. Vi är vana vid negativainställning till den fackliga rörelsen. reservation är egentligeningenting annat än ett misstänkliggörande av fackföreningsrörelsen - det skullevara farligt med fackligt inflytande. Jag vill säga till attingen väl kan vara mera intresserad än facket av att ett företag går bra ochhar utbildade anställda. Jag förstår inte den avoga inställning till facket somherr Hegeland och har. Jag anser att någon ytterligare kommentartill reservation inte behövs,