prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — tidigare drev frågan om rösträtten i kommunal- ochlandstingsval. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet fattas vid morgondagens sammanträde, se prot. 52 8Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1986/87:8 om verksamheten inomEuroparådet, m.m. (redog. 1986/87:12 och skr. 1986/87:59). , m. m. AnL 261 (vpk): Jag skall enbart uppehålla mig vid vår motionom åtgärder mot.den turkiska regimen, vad som gjorts eller inte gjorts och vadsom kan göras inom och i andra sammanhang. Först vill jag ta fasta på det soni är positivt iutskottsbetänkandet när det gäller vår motion. Det är verkligen viktigt och internationellt settuppseendeväckande att ett enigt svenskt utrikesutskott fastslår att det finnsdrastiska inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter i , attstrejkrätten är närmast illusorisk och att mycket återstår innan landet kanbetecknas som en demokrati. Det är också viktigt att det fastslås atträttegångar fortfarande pågår mot den fackliga huvudorganisationen och motfredsrörelsen . Dessa organisationers enda brott är att de hävdarsin och sina medlemmars rätt mot militärjuntan att tala och verka fritt ilandet. Likaså har utskottet noterat de rapporter om tortyr som Amnesty lämnat. Det första kravet i vår motion, vilket handlar om attSverige bör arbeta för ett fördömande av den turkiska regeringen och dess brottmot mänskliga rättigheter, har man i mycket stor utsträckning tillmötesgått vidutskottsbehandlingen. Vad däremot gäller övriga motionskrav har vi ansett detvara nödvändigt att vidhålla vår kritik men också att stödja den opinion motTurkiet som har kommit till uttryck vid den svenska delegationens röstning iEuroparådet när det gäller representation i den församlingen. Vi måste kritisera den uppgörelse som och andrastater träffade med 1985. Det var fel att ta tillbaka anmälan tillEuroparådets kommission för mänskliga rättigheter. Som vi påpekat redan i vårmotion uppfattas det av den turkiska regimen som en stordiplomatisk framgång, något som inte orde ha bjudit på-särskilt intemed tanke på vad utskottet nu har uttalat om situationen i . Detmisstaget bör man rätta, genom att inta en mera bestämd attityd i fråga omTurkiets fortsattarepresentation i , De svenska representanterna bör rösta emot ensådan. Det är sant att inte kan föreskriva hur våradelegater skall rösta. Men varje opinionsyttring som är till stöd för dem somär kritiska är av värde. Det kan inte anses vara något bärande skäl att, somutskottet gör, hänvisa till praxis. Varje ledamot här i kan uttryckasin åsikt om militärjuntan i genom att stödja, eller inte stödja, vårtförslag. Jag yrkar bifall till reservation nr 1, där vårt andra yrkande tasupp. När det gäller vårt tredje krav blir utskottets hänvisningtill svensk praxis mer ohållbar. Det har hänt åtskilliga gånger att harmarkerat sin uppfattning om en viss stat och dess beteende genom att begränsade kontakter och det utbyte söm man har på skilda områden. Utskottet självthänvisar till de speciella förhållanden som gäller , Men , dådén grekiska militären tog makten i , kallade hem sinambassadör. Vidare begränsade kontakterna med när den stateninvaderade , vilket diskuteiades här i kammareni samband med behandlingen av vår motion om - så visst finns det exempelpå markeringar som strider mot den praxis som utskottsmajoriteten talar om.Mot den bakgrunden är vårt krav på markeringar gentemot väl motiverat.Jag yrkar bifall ocksä till reservation nr 2, , m. m. ' AnL 262STIG ALEMYR (s): har regeringen och att avlämna var sin berättelse till , ivilken man meddelar vad som har skett inom - såväl påministerkommittésidan som i parlamentarikerförsamlingen - under det gångnaåret. Det är en viktig redovisning av ett omfattande och mycket betydelsefulltsamarbete mellan de demokratiska staterna i , Det vore värdefullt omriksdagens ledamöter tog del av de berättelserna - nu kanske detinte är så många som gör det. De visar nämligen på ett mycket omfattande arbetesom syftar till att göra det lättare för människorna att samleva och att samarbetamed varandra i , är den enda organisation av allaorganisationer i världen som föreskriver ett demokratiskt samhällssystem somförutsättning för medlemskap, Alla demokratier är med utom en - vilketjag har beklagat -, nämligen , Jag tror att detskulle vara värdefullt både för och för om också den finskarepubliken fann anledning att bli medlem av . Det här är alltså ett omfattande arbete som berörsamhällslivets alla områden. Jag vill inte, herr talman, förlänga den härdebatten. Därför uppmanar jag bara kammarens ledamöter att litet grand sättasig in i detta arbete. Jag nänide att är den enda organisation somkräver ett demokratiskt samhällssystem för medlemskap. Det är klart att dettainnebär att varje gång någori av medlemsstaterna råkar ut för kränkningar avdet demokratiska samhällssystemet leder det till diskussioner och krav på attvederbörande land skall uteslutas ur , De diskussionerna har underde senaste årtiondena i första,hand gällt och i , m. m. Men det har ocksä förekommit att andra länder har varitföremål för diskussion, har särskilt tagits upp i anslutning till dettaårs berättelse av motionärer, som vill att skall fördöma Turkietsmedlemskap i och arbeta för landets uteslutning. Jag vill gärna säga, som utskottet gör, att det finnsföreteelser i den turkiska republiken som inte är. i överensstämmelse medkraven för medlemskap i , Bl, a, är behandlingen av fackföreningarnaicke förenlig med krav. Förbud för vissa personer att delta ochkandidera i politiska val är också helt oacceptabelt. Beträffande svårigheterför fredsrörelser och andra folkrörelseorganisationer gäller detsamma. Ryktenaom tortyr i fängelser osv. skapar osäkerhet kring medlemskap. Men det har uppenbarligen - det haromvittnats av alla parter i - inträtt en betydande förbättring avförhållandena i . Ett bärande skäl till att de svenska parlamentarikernainte har medverkat till en uteslutning är att alla parter i , ävenvänsterpartierna, även de som behandlas illa, ber oss ha kvar iEuroparådet för att därigenom ha möjligheter att föra en fortlöpande dialog. Jag vill gärna säga, eftersom jag har den stora äran attha hans excellens den turkiske ambassadören i som åhörare just , attdet är utomordentligt betydelsefullt att fortsätter vägen motdemokrati. Enligt stadgar kan medlemskapetnämligen inte behållas,om inte väsentliga framsteg görs. Med hänvisning till den utveckling som pågår och till denönskan som de som vill ha hjälp med att förbättra villkoren för människorna iTurkiet hyser, är vi beredda att fortsätta dialogen inom medTurkiet. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. AnL 263BJÖRN (vpk) replik: Jag tycker att utskottet borde haargumenterat litet fylligare när det gäller sitt ställningstagande mot deantidemokratiska krafterna i . säger att det finns ett stortstöd från inrikespolitiskt verksamma krafter i för att vi skall göradet ställningstagande som utskottsmajoriteten har gjort i betänkandet. Men därom sägs intet i utskottsbetänkandet, utan därhänvisar ni till praxis. Ni säger att den skulle hindra oss från att vidta deåtgärder vi föreslår i vår motion. Det är inte något bra argument att hänvisatill att det varit och är den och inte som svararför dessa markeringar. har diskuterats om den svenska skall sändaen delegation till eller inte. Enligt morgontidningarna sade denmoderata gruppen ett rungande nej - om man nu skall tro tidningsreferat. Förett par år sedan inställdes en resa till i enlighet med ett beslut avriksdagen och inte regeringen. Det skall väl ses som en markering. Det kan väl inte här vara fråga om skilda slag av praxisoch markeringar. AnL 264STIG ALEMYR (s) replik: Jag förstår inte riktigt det senasteinlägget. Vi behandlar ju nu ett betänkande om och regeringens ochparlamentarikerförsamlingens berättelse. Till detta har fogats ett yrkande omatt vi skall behandla Europarådsmedlemmen på ett visst sätt. Det harinte ett skvatt att göra med de andra hänvisningar som nugjorde till officiella resor osv. Detta är bara att blanda bortkorten. , m. m. AnL 265KARL-ERIK SVARTBERG (s): är den internationellakvinnodagen. håller en ung kvinna ett tal hemma i sitt land omdet elände och de vidriga förhållanden kvinnor lever under och om detkvinnoförtryck som råder i hennes land. Man har polistillstånd för mötet. , , döms kvinnan till åtta årsfängelse, tre ärs exil och livstids yrkesförbud för detta brott att ha hållitett tal på . Det betraktas nämligen som ett hotmot staten. Den unga kvinnan heter . Hennes hemland är . Honvar medlem i , ett förbund som förbjöds eftermilitärkuppen . är svensk medborgare. Hon ärinvandrarlärare och bosatt i , utom räckhåll för den turkiska rättvisan.Fem andra medlemmar av dömdes tillsammans medhenne till lika hårda straff. En av dem är liksom bosatt i , mende fyra andra är kvar i . Hur kommer det att gå för dem? Svaret på den frågan är viktigt. Det hävdasatt rör sig i demokratisk riktning. Jag vill gärna tro det, men jagmåste ha bevis. Domen mot och hennes kamrater är för mig bevis påmotsatsen. Till de demokratiska fri- och rättigheterna hör nämligenyttranderätten och föreningsrätten. Dit hör också rätt och möjligheter förfackföreningar att arbeta. De möjligheterna är starkt begränsade också i dagensTurkiet. Tiden anses vara den period då de fackliga fri-och rättigheterna var som störst i . De lagar som gällde då tillkomunder Biilent tid som arbetsminister. Den förbjöds emellertid 1981, och sitter ca 800 av dess ledare ifängelse. Rättegångarna pågår för sjätte året, och åklagarnas krav är enupplösning av DISK och dess förbund samt upp till 20-åriga fängelsestraff förde fängslade ledarna. Möjligheterna för de tillåtna fackföreningarna - det finnsnågra sådana -att strejka eller vidta andra stridsåtgärder är redan små. Enförordning drar upp ytterligare begränsningar. Förordningengäller situationer då strejk eller lockout trätt i kraft på en arbetsplats. Iett sådant läge bemyndigas guvernörer eller lägre lokala befattningshavare attta befälet över säkerhetsstyrkorna och att vid behov inkalla gendarmeriet.Check points upprättas runt den arbetsplats där konflikt pågår.Folksamlingar av varje slag förbjuds liksom affischering, spridning av flygbladosv. Polis- och säkerhetsstyrkor får automatiskt rätt att filma runtarbetsplatsen. Det hela kan bäst sammanfattas så att ett lokalt undantagstillståndinförs, och strejkande arbetare löper stor risk att häktas. Dettaexempel, herr talman, illustrerar hur rörelsefriheten för folkliga , m. m. basorganisationer begränsas i dagens . Jag vill,som jag tidigare sade, gärna tro att rör sig i demokratisk riktning.Men då måste man också försöka att öka de folkliga organisationernasrörelsefrihet, inte begränsa den. Jag kommer, liksom självfallet utrikesutskottet i övrigt,att med spänt intresse följa utvecklingen i . Jag har här framför alltpekat på de fackliga fri- och rättigheterna. Jag hoppas att de demokratiskakrafterna i skall vinna, så att blir den demokrati som man nusäger att utvecklingen rör sig i riktning mot. Herr talman!Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. AnL 266STURE (): har i sitt betänkande omverksamheten inom ägnat sig åt bristen på demokrati i ,skall ju vara en sammanslutning av demokratier, och Turkietsfullmakter har därför ifrågasatts. Jag vill i anslutning till utrikesutskottets skrivningardra uppmärksamheten till de åtal mot 27 tidigare parlamentsledamöter somfortfarande behandlas av militärdomstolar i , De s, k, brott som dessa27 tidigare parlamentariker anklagas för att ha begått före militärkuppen den12 är bl, a, att de föreslagit i parlamentet att första majskall firas som , och för brott mot parlamentarikers mänskliga rättigheter har ägnatdessa åtal stor uppmärksamhet och konkluderar att de 27 har åtalats inte förhandlingar de begått, utan för sina åsikter. Trots att på nytt fick ett parlament den 6november 1983 och är medlem i både och Interparlamentariskaunionen har dessa klart politiska rättegångar fortsatt. Det säger åtskilligt omhalten av den s. k. demokratin i . Jag skall avrunda detta korta inlägg med attläsa några rader ur en rapport skriven av på detsocialdemokratiska partiets internationella sekretariat efter ett besök hangjorde i . "Landet måste anstränga sig att visa upp endemokratisk fasad gentemot omvärlden. Särskilt har deformella förutsättningarna för partipolitiskt arbete förbättrats, och i dagtycks bäde amerikanarna och europeiska konservativa betrakta som'rumsrent'. Det kan vara på sin plats att här summera de begränsningar som idagsläget fortfarande finns för den politiska verksamheten. 1, De gamlaledarna,får fortfarande inte kandidera till politiska ämbeten. Bannlysningengäller för vissa till 1987, för andra till 1992, Totalt berörs 100-200 personerav denna bestämmelse, 2, Partierna fårej organisera sig på lägre nivå än distrikt (vilka i vissa fall har en miljoninvånare), och där får en styrelse om högst nio personer tillsättas, 3, Politiskaungdoms- och kvinnoorganisationer får ej bildas. 1, Partier sombaseras på klassintressen, etniska eller geografiska särintressen (t, ex,kurdiska) eller religiös grund är inte tillåtna, 2, Anställda istat och kommun får ej kandidera för politiska ämbeten med mindre än att delämnar jobbet före ett val, 3, Fackföreningaroch andra yrkessammanslutningar får ej yttra sig i politiska frågor. Fackligtaktiva får ej kandidera eller propagera för politiska partier. Samarbete mellanfackliga och politiska organisationer får ej förekomma. Begränsningarna är såledesbetydande, även om man måste medge att rörelseriktningen varit positiv desenaste åren. Den större friheten är med andra ord delvis illusorisk. Tilldetta kommer att respekten för mänskliga rättigheter är begränsad, och allakällor jag talat med hävdar att tortyr är ett normalt inslag ipolisens verksamhet. Ett oroande inslag i bilden är slutligen utvecklingen närdet gäller fackföreningarnas situation." Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sarrimanträde,se prot. 1986/87:9om utrikeshandelspolitiska frågor. AnL 267NIC (): Årets utrikeshandelspolitiska betänkande frånnäringsutskottet är lika upphetsande som stämningen är i kammaren . Detär få nyheter som presenteras och få nya tankar som kommer till uttryck. Det äri allmänhet och til) den allt övervägande delen fråga om repetition avtraditionella ståndpunkter. Jag skall emellertid försöka att höja stämningennågot genom att koncentrera mitt inlägg till ett par frågor som jag hoppasskall vara tillräckligt kontroversiella för att intressera åtminstone några avlyssnarna i salen. Den internationella handeln spelar en heltavgörande roll -naturligtvis inte bara för vårt land utan även för denekonomiska utvecklingen i hela vår värid. Inte minst de utvecklande ländernasekonomi är mycket beroende av att en fri handel verkligen kan utvecklas. Urfrihandelns synpunkt har utgjort av stora besvikelser.Protektionistiska strävanden har utvecklats än här och än där iväridsmarknaden, gigantiska underskott i bytes- och handelsbalanserna harmedfört starka protektionistiska strömningar i , Den ökande internationalisering av världshandeln som vialla kunde se under den första delen av förbyttes redan under andrahalvan av detta decennium i en avtagande internationalisering, en hög inflationoch låg fillväxt,alltså en typisk "stagflation". Detta är naturligtvis grunden tillatt dessa protektionistiska strävanden som jag nämnde också har kunnatutveckla sig så snabbt och starkt som har skett. Protektionistiska strävanden tar inte alltid den formenatt de är synliga som sådana. De vanligaste protektionistiska åtgärderna äricke-tariffära åtgärder, som på ett svårdefinierbart sätt utgör ingrepp i deninternationella handeln. De kan ta formen av speciella tekniska föreskrifter,punktskatter som riktas mot importerade varor eller helt enkelt försvårandeprocedurregler i samband med import. Det är värt att notera att det i internationellahandelsorganisationer och det tidiga 1980-taletförekom uttalade interna-fionella strävanden i riktning bort frånprotektionistiska åtgärder. Nationerna åtog sig i Tokyo-runda, vidUNCTAD:s sjätte konferens och i andra sammanhang att verka för att minskade protektionistiska strävandena, att förhindra att ytterligare hinder tillkom.Men detta oaktat blev förhandlingar om den nya G ATT-rundan kravetpå att icke fler handelshinder skulle införas och en utfasning av redanetablerade hinder ett av de främsta kraven som framfördes från , Alladessa internationella strävanden hade alltså helt enkelt misslyckats, och detblev nödvändigt att i ännu en internationell konferens driva den s, k, ståndstill-tanken och utfasning av existerande hinder, den s, k, roll back-tanken.Den nya rundan inom ram är alltså en faktisk bekräftelse på hur deninternationella fria handeln har satts på undantag till förmån förrelativt snöda nationella intressen, Uruguay-rundan inom ramen för blir därför vikfigareän någonsin för världsekonomins utveckling och framför allt även förutjämningen mellan i- och - för en utveckling av de utvecklandeekonomierna, I denna nya runda har de avtalande parterna åtagit sig att ickeinföra fler hinder, att fasa ut etablerade hinder och att uppdra åtGATT-nationernas gemensamma förhandlingskommitté. ,att utarbeta en mekanism för tillsyn av att åtagandena när det gälleravveckling av existerande handelshinder verkligen genomförs, roll i kampen för en fri internationell handelhar varit framstående, har agerat i främsta ledet för att etablera enfri internationell handel. Jag vill gärna citera statsrådet i budgetpropositionen till 1983/riksdag, där han säger:"Ett väsentligt riiål för den svenska handelspolitiken är att främja enöppen internationell handel och verka för en ökad respekt för detinternationella regelsystemet," Samma tankegångar kommer tillbaka iHellströms uttalande i den handelspolitiska deklarationen - jag skall dockinte citera ur den. Man tycker nu att mot bakgrund av denna samlade svenskahållning i frihandelsfrågorna, och framför allt också mot bakgrund av detstarka behov som finns av en markering till stöd för den internationellafrihandeln, att det skulle vara en främsta angelägenhet för de partier inomnäringsutskottet som stöder en internationell frihandel att skriva sig sammanom en fast, tydlig deklaration som stöder internationell frihandel. Detta gick nu inte. Jag vill gärna till kammarensupplysning meddela att jag är alldeles övertygad om att detta berodde på attsocialdemokraterna i näringsutskotteti en strävan att göra partipolitiska manövrer ville förena en sådankraftsamling med ett avslag på framför allt och moderaternaspartimotioner till stöd för internationell frihandel. Jag kan inte uppfatta detsom annat än att näringsutskottets socialdemokrater valde att sättapartipolitiska kortsikfiga möjliga vinster framför det angelägna i att åstadkommaen samlad deklaration fill stöd för frihandeln i då en sådan deklarationverkligen skulle vara av nöden. blev det nödvändigt för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet att i en gemensam reservation göra sina markeringar av synen påfrihandeln. Jag skall inte argumentera mycket om vad som finns i dennareservation, mer än att inledningsvis yrka bifall till den, herr talman, ochdärefter understryka det vikfiga i att tjänstehandeln, som är en dynamisksektor i den internationella handeln, blir verkligt fri även inom , Detlär vara omöjligt att utveckla en aktiv tjänstesektor inom svenskt näringslivså länge denna sektor är föremål för offentliga monopol och regleringar sålångt som är fallet i , Kanske är en avreglering avtjänsteproduktionssektorn och avreglering av de offentliga monopolen denfrämsta gärning som det socialdemokratiska partiet kunde medverka till för attåstadkomma en starkare frihandel på jorden. Jag skulle vilja säga att jordbrukspolitiken härefterkommer att bli en del av utrikeshandelspolitiken, I Uruguay-rundans inledningsdokumentförklaras att jordbruksfrågorna skall bli föremål för överiäggningar inomramen för GATT-överläggningarna i Uruguay-rundan, Detta innebär att allaväridens länder måste förbereda sig på långtgående inrikespolitiska ingrepp iden egna jordbruksnäringen för att den skall kunna anpassas tillvärldsmarknadens krav. Det finns alla skäl för särskilt , och ävenövriga länder, att redan nu påbörja förberedelsen för de mycket svåraförhandlingar som ligger framför GATT-förhandlarna i jordbrukssektorn. Den mest effektiva formen för u-hjälp som vi kan ge deutvecklande länderna är en fungerande världsmarknad inom livsmedelssektorn, därprisbildningen är anpassad till utbud och efterfrågan på världsmarknaden, I reservation nr 4 till detta betänkande, fill vilket jagnu yrkar bifall, anför och den uppfattningen attSverige icke bör hävda sig eller försöka hävda sig på områden där andra länderhar bättre produktions-eller handelsförutsättningar. Vi måste avveckla allaexisterande handelshinder mot importen från . Detta är en del av denproblematik som ligger framför och icke minst Sverigesjordbrukspolitiker. Det kanske väsentligaste avsnittet i dettabetänkande är den reservation som vi moderater lämnat och som avserEuropatanken, nämligen reservation nr 10, som jag yrkar bifall till. Vi anseross ha lett Europadebatten , och vi känner oss till freds med attEuropafrågorna nu pä nytt skjuts i förgrunden i den internationella debattenliksom i debatten i och inte minst i , Vi moderater tror att framtid ligger i ett alltintimare samarbete med det övriga , ett som inte bara begränsastill EG- och EFTA-länderna utan som även omfattar hela det övriga , VärtEuropa känner inga murar. Vimoderater har alltid hävdat att aldrig kan delta i ett förpliktande 11 protokoll 1986/87:47 utrikespolitisktsamarbete inom en begränsad krets av stater. Om vi i deltog i ettsådant samarbete, skulle vår förmåga till ett oberoende uppträdande i för vårtland och vår region kritiska situationer kunna dras i tvivelsmål.Neutralitetslinjen skulle kunna ifrågasättas. Det kan vi inte tolerera. Med dessa båda utgångspunkter ser vi moderater en nyEuropadebatt an med stor tillförsikt. Vi kommer att vara mycket aktiva för attföra en sådan debatt framåt. Den nya Europadebatten måste, på det sätt som vi haruttryckt i reservation nr 10, syfta till att finna former för ett samarbete medEuropa där dessa båda utgångspunkter för vår Europasyn kan tillfredsställas:ett som tillhör och ett , vars neutralitet inte kan ochinte får ifrågasättas. Vi tror att det är möjligt att finna former för ettsådant närmande fill , Inom EG har förekommit ett långtgående samarbete för attnärma länderna till varandra. Det tas ständigt nya initiativ som förmedborgarna i de många allt närmare ett enat eller i varjefall visionen av ett enat . Senast skallEG-länderna uppleva en verklig intern marknad. folk skall kunna frittresa över gränser och fritt föra kapital över gränser. Det ärsjälvklart att måste anstränga sig för att få delta i den utvecklingen. Sedan EG:s medlemsländer utvecklats till att omfatta allaländer utefter norra stränder är det naturligt att föratt få balans i sin marknadsbild vänder blickarna åt norr, och då i första handmot , som inte har och utrikespolitiska bindningar ochåtaganden, I har till följd härav redan utbrutit en intensivEuropadebatt, som förefaller kunna leda till en omprövning av den ståndpunktsom intogs för något tiotal år Sedan i en folkomröstning. Inte minst utvecklingen inom valutaområdetskulle kunna leda till att denna debatt i påskyndades.