prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Men det exempelsom jag tagit upp visar att man inte kan göra något bra utan att få ökaderesurser. Det krävs alltså handling och resurser och inte bara ord ochuttalanden. Jag yrkar bifall till reservation 7, vilket innebär 150miljoner utöver propositionens förslag till arméns utbildning. I reservation 7 påtalas också att försvaret måste bli enbättre arbetsgivare. De stora avgångarna bland vissa grupper av anställdpersortal måste hejdas. Persortalfrågorna måste prioriteras, påtalas def icenfermotionert Föl27. För att åstadkomma ert gyrtrtsam personalutvecklirtgkrävs aft den enskilde upplever en överensstämmelse mellart mål, resurser ochpersonliga insatser. Det är viktigt att beslut fattas uära produkfiouen och denartställda personalen. Det är nödvändigt aft se över chefers befogenheter.Detta anser vi att bör ge regerirtgen fill känrta. Kraftfulla irtsatser behövs sålurtda för att råda bot påbcfälsbrisfcrt. Resurser behövs också för att öka tillgårtgcrt påutbildrtirtgsmaterial, ammunition m. m. Det är därtill viktigt aft devärnpliktiga känner trygghet i utbildningen och har sin sociala situationtillfredsställande löst. Därför vill vi inom satsa på förbättradevärnpliktsförmåner. Vi har lagt förslag om mer än vad socialdemokraternaoch ger, dvs. 150 milj. kr. Inom harvi visserligen inte gått ut med några fagra vallöften om höjd dagersättnirtg,som socialdemokraterna har gjort. Vi vill ge höjda värnpliktsförmåner ändå,eftersom vi inser att det behövs. De som gör värnplikten måste få del av denstandardökning som kommerandra till del. Men det är klart att besvikelsen måste vara stor bland vårarekryter över aft regeringen fortfarande inte har infriat sina vallöften från1982. Dcrt besvikelsert visade sig tydligt på den senastevärnpliktsriksda-gert, som försvarsmirtistern och jag besökte . Enligt vad som skrivs i betänkartdet skall förbättrirtgari värnpliktsförmånerna /88 kosta 30 milj. kr. För en femårsperiodbör kostnaden bli 5 X 30miljoner, alltså 150 milj. kr. avsätter socialdemokraterna och folkpartiet100 milj. kr. Jag skulle gärna vilja ha en förklarirtg på hur dertrta ekvationgår ihop. En annan viktig åtgärd för att förbättra de värnpliktigassociala trygghet gäller försäkringsskyddet. I centermofiortcn Fö301 påtalas aftdet är angeläget att försäkringsskyddet kompletteras så att det gäller ocksåden värnpliktiges fritid utanför förbandet. Vi kräver alltså ett heltäckandeförsäkringsskydd . Tyvärr tillstyrker inte utskottetdetta rimliga krav. Reservation 7 tar också upp frågan om trafiksäkerhetenunder värnplikfs-ufbildnirtgcn. Under de sertaste årcrt har antalet trafikolyckori försvaret ökat dramatiskt. Under förra utbildrtingsårcf skadades 225personer, och 4 dödades. De flesta olyckorna under tjänstetid sker medterrängbilar och med motorcyklar. Vid färd under fritid skadades under ett år74 personer, och 7 personer dödades. Vid flera tillfällert har värnpliktigasomnat vid ratten, eftersom de infe har varit tillräckligt utvilade. Icentermofionen Fö306 poängteras nödvändigheten av aft övningarna slutförs itid, så att förarna hinner sova ut innan de börjar hemresan. De värnpliktigaskyddsassisfenter-na måste få rätt att stoppa värnpliktiga förare som vill köratrots att risker artses föreligga. Inom försvaret måste en systemafiskgenomgång av trafiksäkerhetsfrågorna ske. Vi skriver i vår reservatiort attdessa syrtpurtkter bör beaktas i def arbete som rtu pågår och atf riksdagertbör regeringen detta till känna. När det sedan gäller de värnpliktigas resor har vi i enccrttermotion pekat på möjligheterna aft mera utnyttja Herculesplan förtransporter av de värnpliktiga. Vi är väl medvetna om det som utskottetunderstryker, nämligen atf vi har pilotbrist och att detta försvårargenomförandet av centerförslagef, mert vi ämrtar återkomma till frågan vidsenare tillfälle. I reservafiort 7 talar vi vidare om certterrts syrt påett decerttraliserat försvar. Vi artser att det i varje län skall finnas minsten militär myrtdighet. Detta ställrtirtgstagande bör enligt vår menirtg liggasom underlag inför de utredrtingar som försvarsmaktcrt nu påbörjar. Till slut, herr talman, några ord om fler Drakenplart tillluftförsvaret i söder. Det är bara att konstatera att har vinglatfram och tillbaka i denna fråga. I motioner och vid besök ute i landet har martfrårt sagt att man vill ha fler Drakenplart och att mart villytterligare modifiera J 35 Drakcrt. har vidare sagt att om modifieringengörs i ett sammanhang, så blir kostnaderrta ringa. Men oberocrtde av vilkakostrtader det blir ger mart inte Crt krorta för ärtdamålet i uppgörclscrt. Dåär det knappast någon glädje med att kostnaderrta hålls nere. Folkpartietsäger sig ha väckt frågan. Men vi i har inte bara väckt den,utan vi försöker seriöst gertomföra våra förslag gcrtom aft fillika finansieradem. Det är inte menirtgsfullt att nu fatta beslut, sägerfolkpartiet, utart frågan om utökad organisation hör hemma i 1992 årsförsvarsbeslut. Men skulle vi vänta med beslut i frågan fill 1992, kommer ettförverkligande att dröja , och då är det . har väckt förhopprtirtgar ute i laudet,särskilt på-F 10 i . är besvikelsen där stor. Folkparfiet säger attÖB skall kunna göra bedömningar av och behandla detta inom ramen för den nu föreslagnaförsvarsinriktningcrt. -Vad mcrtas med detta? Skall ÖB skära rter på artdraområden? I så fall vilka? Ge besked om värdet i så fall skall skäras ner! I utskottet har vi fått besked om att def inte finns någraövriga ekortomiska resurser aft plocka ur för att tillskapa ert fjärdeDrakendivision. De nu anslagna resurserna medger irtte detta. Verklighetcrt äralltså att om inte röstar på reservation 8, blir det irtgen fjärdedivision med modifierade Drakenplan förrän /94, troligen inte ensdå - eller kartske irtte rtågonsin. Hur röstar kommer alltså att visa hur mycketdess ord och löften är värda. Tyvärr är vi nog många som-kommer att blibesvikna - inte bara här i kammaren eller i eller på Goflartd, där martockså värttat sig ert förstärkrtirtg, utart överallt där mart är medvetcrt omatt vi hade behövt förstärka vårt luff försvar suarast, bl. a. för att öka vårincidenfbered-skap. Jag yrkar bifall till reservatiort nr 8 och till övrigacenferrescrvatiorter i betänkartdet. 59.ROLAND () replik; använder en rtågotkortsfig matematik när hon helt plötsligt beskriver värnpliktsförmånerrta medurtgefär följande begrepp; har ert större höjrtirtg avvärrtpliktsförmårtcrna än vad socialdemokraterna och , liksom ävenpropositionen, föreslår. Jag skulle nog vilja använda en del andra tal i dertuppräkuirtgcrt. Vi anvisar 100 miljoner till ökade värrtpliktsförmåner underperioden. Av dessa går en del tiir dagersättningar, nämligert 30 miljoner.Ytterligare 25-30 miljoner går till familjepenning och bostadsbidrag. Där nårvi alltså den gräns som efterfrågar, nämligen 50 miljoner perår. Den 50-procerttiga uppräkrtirtg som Irtgbritt Irhammarsäger att certtern vill göra är i verkligheten en uppräkning med , nämligen . Det är precis så lårtgt de 50miljortcrrta räcker, nämligert fill . per dag uuder femårspcriodert. kostar rtämligen i runda tal 11-12 miljoner. Med dennamatematik, som vi vanligtvis anvärtder, är det fråga om crt uppräkning i stället för de som påstod att hade utrymmeför. Jag tror att det vore nyttigt för atfanvända sig av ett artrtat räknesätt med mera realitet. 60HANS () replik; Det firtns flottilj i Sverigesom har piloter och tekniker så atf det räcker för att fa emot ytterligare endivision. Frågan är vid vilken tidigaste tidpurtkt rtågort flottilj skullekuurta göra det. Def har sagts atf mart 1991 möjligert skulle kurtna fylla uppdagens divisioner. Därefter kart man, om man vill, sätta upp en fjärdedivisiort-i det här fallet ärdet då fråga om Ärtgelholm - mcrt då får detta skegenom att man åter skapar vakartser på de andra divisionerna. Om man har fylltupp de fre rtuvarartde divisiortcrna, kan mart fa av de piloter som firtrts däroch börja sätta upp eu division till, Inledrtirtgsvis är det precis sammaarttal piloter som flyger,.mert sedart skulle mart successivt kunna fylla uppdivisionerrta så att till slut alla fyra är fulltaliga rtär det gällerpersortal. Motsvarartde resortemang kan man föra i fråga om teknikerna. Problemet är att det svenska flygvapnet inte riktigtklarar def som flygvapnet skall kurtrta i ert krigssituatiort därför aft mauhar vakanser och därför att de piloter som finns till stor del är underutbildning. Detta är en följd av den mycket allvarliga pilotavgångert, som viväl kärtrter till. Det förslag som behandlade i den härfrågan gällde att man skulle försöka förhindra atf situafionen förvärradesytterligare. Man ville försöka förmå många av de urtgefär 70 piloter som dåirtte skrivit på avtalet att startrta kvar. är mot dcrt bakgrurtdert dert tidigaste tidpunktsom kan gälla. Det vet jag väl, eftersom vi från drev frågan om attsätta upp en division tidigare och dä möttes av myndigheternas mycket bestämdasvar; Det går icke aft göra någontirtg innart, 1991 kart för övrigt gälla baramed mycket optimistiska antaganden, nämligert att man kan behålla de pilotersom utbildas och att inga av de nuvarartde går över fill SAS eller andra bolag. Vi har vidare sagt aft om man vill modifiera flygplan ärdet logiskt aft göra det i ett sammanhang, eftersom def blir billigare så. Enhuvudpunkt är då atf modifierade Drakenplan kan artvändas på olika sätt - deffinns en flexibilitet. Man kart flyga dem några fler år, vilket inte går medViggensystemet, Man kan tärtka sig en rad behov också utöver att sätta upp enrty division; leveranssförningar med kan inträffa, divisioner medAttackvig-gcrt eller Spaningsviggcrt måste omsättas tidigare etc, Drakertskulle som sagt ge Crt flexibilitet. Det är av samma skäl man i andra länderanvänder befintliga flygplan längre genom aft modifiera dem. Sedan finns det självfallet i slutändert crt kopplirtgmellart detta och JAS-programmet. Om mart ökar arttalet divisioner är detlogiskt aft också öka antalet JAS. Det gör att vi finner def rtaturligt attfrågart om crt ny division sammanhärtger med försvarsbeslut. 61INGBRITT IRHAMMAR (c) replik; Jag skall börja med atf be upp s. 73 i betänkandet. Under tidert skall jag svara Harts Lirtdblad. säger atf det infe firtns någon möjlighetatf utnyttja fler Drakendivisioner, eftersom vi kommer atf ha brist på piloterlårtgt in . Vi har ju haft uppe denna frågeställning i utskottet,och vi har ställt frågor direkt såväl till överbefälhavaren som till chefen förflygvapnet. Vi harfått besked om atf enligt deras bedömningar bör man kunna få sådanaförstärkningar på pilot- och teknikersidan som gör det möjligt aft utökaarttalet och ufuyttja fler Drakcrtplart 1991/92. Om vi skulle vänta med besluti detta avseende till försvarsbeslut, skulle det inrtebära ertytterligare förscrtirtg . Många kunrtiga på det här området sägeraft då blir det . 1994-1995 är det för sent att förstärka flygvapnet pådet här området. Beslut härom måste fattas . gäller def alltså intebara ord, utan det gäller handling. gäller det hur röstar i denhär frågan. Vi här klara linjer ivår reservation nr 8 för hur dettaskall byggas upp. Vi säger att i samband med att den återståertde J35-divisiortert på F 16 krigsorganiseras med flygplan överförs berördaDrakenplart till . Där får de då ligga i "malpåse" tills vidare.Den nuvarande Österrikedivisionen skall bli den organisatoriska grunden för enfjärde 35-divisiort på . När de rtuvarande tre stafionskomparticrrta vid F10 är väl uppfyllda med personal sker en delning till fyra kompanier. Detta börkunrta ske, enligt de besked vi har fått i utskottet, omkrirtg budgetåret1991/92. Det är klart att här fordras det ekonomiska resurser. Det har sagtshär aft det kommer att kosta ca 3 milj. kr. per flygplan aft modifiera dem. Vi i anser också aft det behövs en JAS-hangar vidF 10 och att byggartdet av en sådan skall tidigareläggas. Därför avsätter viytterligare ekonomiska resurser till detta. Tillgångcrt på flygtekrtiker vid i fred kommer attavgöra tillväxttakten i den fjärde 35-divisionerts beredskap. Med härtsyrt tillden ökade belastning på ;s flygfält och övningsområde som följer avtillkomsten av den fjärde divisioncrt anser vi att en ökad beredskapsbascringi.Visby bör ske. Jag fåråterkomma till i min rtästa replik. 62 HANS () replik; Om det bara gällde flygplart skulle vi kunnasätta upp inte bara ert ytterligare division utan ärtnu fler ytterligaredivisioner. Vi har nämligert ganska många Drakenflygplart i"malpåse". Det skulle vara rafiortcllf att modifiera ett arttal avdem för att ha hartdlingsfrihet, och den mest näraliggartde handlingsfrihetcrt är naturligtvis att ta ställning tillfrågan; Vill mart sätta upp en ytterligare division? har både ÖB ochflygvapenchefen sagt att man när det gäller piloter ochtekniker och för övrigt när det gäller befäl inom alla försvarsgrenar kommeratt utbilda så mänga som utbildningsresurserna över huvud taget tillåter. Detär de resurserna som är gränssättartde. Frågart rtär mart organisatoriskt kansätta upp ytterligare divisioner är då; När finns det fillräckligt mångapiloter vid någort flottilj?.Ingen har kuunat säga aft det är möjligt före1991. 1991 är ett opfimistiskt antagande, som grundar sig på att man irtte"tappar" fler redan anställda piloter till flygbolagen och attflygvapnet får behålla de piloter som kommer aft utbildas. Då har man fyllt uppdagens organisatiort. Mot dertna bakgrund tycker jag aft det är rätt självklartaft fråga sig; Om någorttirtg kan hända , dvs. mårtader innartnästa försvarsbeslut fattas, är det då inte rimligast aft den frågan tas in iperspektiv- och programplaneringen års beslut? Om ÖB så vill kan hannaturligtvis aktualisera andra tidpunkter. Det är också viktigt att hålla imirtrtcf att ÖB över huvud taget inte har bedömt möjligheten attsätta upp en Drakendivisiort.. Det är viktigt aft detta alternativ kommer irt iharts plartering, så att hart kan väga det mot andra objekt. är deffaktiskt så att man både på försvarsstaben och på flygsfabcn säger aft martvore intresserad av att få göra en sådan värdering. Man beklagar också att detirtte gjordes tidigare. Det berodde rtog på att myrtdigheterrta - och det ärkanske lätt att förstå - ville argumentera för sin linje om fler ochatt det dä irtte var roligt att föra fram ett mycket billigare alterrtativ ändef som ÖB själv var beredd atf sätta 2 miljarder pä. Det var en firtt som vikänner igen. Def finrts en parallell till detta i vad som hände på ubåtssidan,dvs. att myndigheterna inte vill visa ett billigt alterrtativ. 63 () replik: Det framstår klart att det irtte kommer attavsättas rtågra ekonomiska resurser till detta, utan atf det crtda folkpartietgår med på är "irtom ramert för befirttligä resurser". Vi hartidigare fått besked från ÖB om att det på andra områden infe finns någontingatt skära ner på. Jag skall gå över fill frågan omkontantförmåner för värnpliktiga. Det står på s. 73 i betärtkartdet aft det /88 firtrts 30 milj. kr. Det skall täcka en höjning avdagersättningen från . Därmed har man ändå inte nått upp tillsitt tidigare löfte . - med dageus mått räkrtat . Sedan skall dettill familjepenning gå ytterligare miljoner totalt fillsammans 25 milj. kr. Depertgar som finns över, 5 milj. kr., skall gå till bostadsbidrag ochförplägnadsersättning. Detta är kostnaderna . För fem armaste detkosta 150 milj. kr. Det ärdär jag undrar hur ekvationen går ihop. Vi har avsatt150 milj. kr. 64TOMMY (vpk); Jag tänker behandla frågan omkustbevakningens framfida organisatiort. Det kartske kan finnas skäl att ge enliten bakgrund till hur är organiserad. Kustbevaknirtgen har en traditiortcll och naturliganknytning fill och har så haft ända , alltså sedart 349år fillbaka. Dert historiska och traditiortella anknytningen har självfalletsin grund i de behov som samhället ansett sig ha när def gällt att kurtrtabevaka lartdets gränser till sjöss i tullsammanhang m. m. Det har rört sig omtullkorttroll och smugglingsbc-kämpning längs kuster och i kustnära vatten. Dethar varit kustbevakrtirtgerts huvuduppgifter uuder de flesta årcrt. De sertastedecertnierna har dock tillkommit en del nya arbetsuppgifter. De rör miljöskydd,fiskebevakning, väderobservafiortcr och t.o.m. vatfenprovtagning i ,räddrtirtgs-tjänst m. fl. Men jag vill betona atfhörnstenert för är tullbevaknirtg.Def har uuderflera år rått oklarheter om kustbevakrtirtgerts organisationstillhörighet. Defhar utretts på olika håll litet olika alternativ, och detta här skapat dennaoklarhet som i sig har resulterat i att man har skjutit upp rtödvärtdigaresursförstärkuingar och att man från finansdepartementefs sida har påtvingatbesparingar på , som menligt har påverkat dess aktionsradie ochaktionsmöjligheter. Den här regerirtgspropositionen om totalförsvaret i dcrtdel som avser har också delat upp partier i tvåläger. Det gäller inom och , om mart rtu utgår frärt demotioner som är lagda. Även har visat att dert inte är helt överens medregeringen utan visar oro för dcrt sammartkopplirtg med marinert som förslagetirtnebar. kommunisterrta har i likhet med crt delertskilda moderater och folkpartister motionerat om aft kustbevaknirtgcrt skallkvarstanna i och inom dcrt ramert kuuna utvecklas till något bättreän vad den är . Det beslufsunderiag som ligger till grund förregerirtgsförslaget är ju dcu hårt kritiserade sammanläggningcrt avsjöfartsverket och kustbevakrtingen. Något annat har nämligen inte lagts fram.Def är ganska typiskt atf man far ett hårt krifiserat förslag som intäkt föratt föreslå en ny organisafionsform. Man har då föreslagit en egen myndighetsom skall ligga direkt urtder försvarsdepartementet, under försvarsministern.Det kan väl möjligert diskuteras vilket som är trevligast för kustbevaknirtgcrtoch vilket som har de största utvecklingsmöjligheterna för kustbevakning - attförhandla med försvarsministern eller finansministern. Men oavsett vilket ärdet trots allt sä att ovanför försvarsministern sitter ändå finansministern ochhåller i pengarna. Vad man nu skall göra är att fatta ett beslut om den härorgartisationen, att skall bli en egen civil myndighet underförsvarsdeparte-mertfet och ingå i den militära utgiftsramcrt. Men hur detskall gå till vet . I varje fall har irtgert redovisat det, irtte ensregeringen, utan här skall en organisationsutredning ta vid och se över hur defskall se ut eller i varje fall om , när manförhopprtirtgsvis räkrtar med att den nya organisationen skall kunna träda ikraft. Def innebär utan tvivel, med de riktlinjer och de propåer som ändåfinrts i proposifiortCrt, atf man drar in crt civil myndighet och militariserarden. Något artrtat går det inte att komma fram till när man skall göra dertrtamycket starka sammartkopplirtg med marinen som förutsätts i propositionen.Problemen uppstår ju i en förlängrtirtg, där den civila personalcrt sanrtoliktkommer att ersättas till viss del av militär personal. Vi hade i skatteutskottet på en hearing en företrädare förförsvarsstabert; det var försvarssfabschefcrt själv. gjorde i hög gradklart för utskottets ledamöter atf hau såg det som en stor angelägenhet aft mereller mirtdre som jätten gluff svälja kustbevaknirtgcrt till marirtcrt.Det hör väl irtom parcrttes till atf försvarssfabschefcrt två eller tre dagarfidigare hade lämrtat sin position som marirtstabschef. Mcrt harts sätt attbefrakta kustbevakrtirtgcrt vid den här hearingen ingav ytterst mycket stor orohos dem som vill kvarhålla kustbevakrtingen som en civil crthet. Man kan gå tillbaka och titta på den försöksverksamhet sombedrivits i vid sambandscentral och marinenssjöledningscert-tral. Där har det visat sig vad som sartnolikt också kommer atthända även med den nya organisationen, nämligert att den militärapersonalen har tagit över den civila personalcrts arbetsuppgifter; en mycketliten andel civil personal är nu kvar vid dcrt sambandscentralert och utförcivila uppgifter. Desto mer har alltså övertagits av militär personal. 1986/87:133 . Detta innebär självfallet, bl. a. med tanke pä sambandscentralernasom finns på flera håll i landet, att kontaktcrt med civil personal, medskärgårdsbor och andra naturligtvis kommer att bli väscnfligcrt sämre. Framförallt visar erfarertheter att om militärcrt skall ha hartd om olikaserviceuppgifter, kommer detta atf leda till att civilbcfolkningcrt får ärtrtusämre service än vad som är fallet. har på förslag av ett crtigt skatteutskott,vilket också relaterats i försvarsutskottets betärtkartde, slagit fast attkustbevakningens nuvarande sambandscentraler ända är viktiga och alltså börkvarstå. Men ärtdå har regeringen valt att ta Malmöförsöket som ett exempel påhur framtiden skall komma att se ut. Detta vill jag påstå står helt i strid medriksdagens intcrtfioner. Vilka är då skälen till att regerirtgert har lagt framdetta förslag? anger i propositionert vissa besparirtgssidor. I dcrt härhearirtgcrt i skafteutskottet, som jag rtämnde förut, uppstod det heltplötsligt diskrepaus mellart regerirtgs-företrädare och försvarsstabsföreträdare,och dert var gartska påtaglig. Regeringsföreträdarna menade aft man skulle görabesparirtgar både på driftsidan och på investeringssidan. Vilka besparirtgarmart skulle göra på driftsidart kurtde mart inte klargöra, men antingert skulledet irtrtebära att mart bantade i driften eller ersatte en del av denrtuvarartde civila persoualen med militär bemanning. Försvarsstabsföreträdarenhävdade att def var nog inte att vänta några besparingar på driftsidan utan istället kommer besparingarna att ske på investeringssidan. Då måste man tittapå vilka besparingar som är möjliga att göra om man skall kvarhålla den civilakaraktären av kustbevaknirtgcrt. Det enda som blir kvar är ju rimligen att, ommart skall ha kvar orgartisafiortcrt med egna sambandsccrttralcr, man skall hasamköp av fartyg och anrtart materiel. Då uppstår frågau; Är det så konstlatbyråkratiskt ute i statsverken att man irtte skulle kuurta göra crt sådartsamordnirtg om kustbevakrtingen skulle tillhöra men mart skulleklara av samord-rtingcrt med marinen om var en egen myrtdighetsom mart lierat med marinen? Är det på det sättet finns det anlednirtg attartgripa detta problem från anrtat håll, rtämligen från bristen pä vilja fillsamordnirtg mellart olika myrtdighetsgrcrtar. Jag mertar alltså att det somkommer att visa sig i realiteten är framför allt att man kommer atf görabesparirtgar som irtrtebar att kustbevakrtirtgerts sambandscentraler och en delav dert verksamheten mer och mer kommer att tas över av marinens sjöledningscentraler.Det har verifierats också av försvarsstabschefen, när han sade atf marinen haren kompetens och resurser som man infe kan utrtyttja i de rtyasjöledrtingsccrt-tralerrta och som mart välkomrtar att ingå i.Därav kan man då dra dcrt slutsatsen att jätten gluff kommer att svälja ivarje fall en stor del av den civila kustbevakrtirtgspersortalertsarbetsuppgifter. Vidare framhålls i detta resonemang också attkustbevakrtirtgerts fartyg skall ubåtsjaktsufrusfas. Då uppstår gcrtast ert nysituation där det gäller att eventuellt prioritera om två angelägna uppgifterhelt plötsligt uppstår . Vi kan tärtka oss den situationert atttullverket har fått tips om att knarksmugglare är på väg mot landefs gränsersamtidigt som några tror sig ha sett ubåtspcriskop på någon av våra mångafjärdar. Här uppstår naturligtvis frågan: Var skall kustbevaknirtgcrt hörahemma? Jag är mycket rädd för aft man kommeraft prioritera ubåtsjaktsrtojart i stället för att bekämpa knarksmugglirtgcrt.Det är tyvärr ert omstärtdighet som det gäller att ta ställrting till vidbedömnirtgert av om kustbevakrtingcrt skall ha dcrt föreslagrta mycket rtäramilitära artknytrtirtgen till marinen. Enligt mitt förmenartde kommer kustbevakrtirtgcrt dessutomatt hamna i strykklass anslagsmässigt. kommer i underlägegentemot militären och dess krav när pengarna skall tas ur samma kassa, frånsamma anslag. Kustbevakningcrt, med sin förhållandevis lilla organisatiort,kommer naturligtvis att stå sig ganska slätt gentemot de stora militäradrakarrta och deras krav på pengar.