prot · GA0949 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett bra vägnät är engrundförutsättning för företagsetablering och företagsutbyggnad. Med tanke på den negativa befolkningsutvecklingen är detockså viktigt att människor får se att det nu görs satsningar på vägnätet.Vägförbättringar upplevs som någonting positivt och ger framtidstro. Vidare anser jag det vara viktigt att det blir ett antalobjekt med god spridning över länet. Den situation som åkare ochschaktentreprenörer befinner sig i - samt det faktum att det finns startklaraprojekt i alla kommuner - talar för breda insatser. Avslutningsvis vill jag säga att jag tolkar SvenHulterströms svar så, att han arbetar för att det redan under det kommandevinterhalvåret skall komma ett ordentligt vägpaket när det gäller Västerbottenslän. Jag vill emellertid också kort beröra förhållandena underde närmaste åren. Såväl näringspolitiken som regionalpolitiken ocharbetsslöshetssitu-ationen, samt antalet angelägna vägprojekt, talar för attlänet bör erhålla väganslag för byggande av vägar i storieksordningen minst 100milj. Anslaget för vägbyggandet har under minskatvad gäller -. Omfördelningar har skett som ur regionalpolitisk syn punkt varit mycket allvarliga. har det mest varit tal om och . Jag hoppas att göteborgaren har en helhetssyn i detta sammanhang och att därmed hela landets vägnät mer kommer i blickpunkten för regering och riksdag än "stordirektörernas" miljöfarliga storprojekt som ingen egentligen harråd 59 Om investeringsfondernas.betydelse för näringslivet istorstadsregionerna med och'som befolkningen i stortvill säga nej till. Återigen tackar jag för ett svar som inger visst hopp. Överläggningen var härmed avslutad. 118 Svar på interpellationerna 1986/87:77, 78 och 83 ominvesteringsfondernas betydelse för näringslivet i storstadsregionerna har frågat mig om jag avseratt ändra mitt beslut angående de allmänna investeringsfonderna och förordna omgenerella frisläpp i . har frågat mig om regeringen är bereddatt ompröva beslutet att inte medge fortsatt frisläpp av investeringsfonderna iMalmöregionen och, om så inte skulle vara fallet, om regeringen är beredd attmedverka till en generös dispensgivning i och också till dispensgivningi övriga kommuner i Sydvästskåne. har frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att förhindra tillkomsten av nya företag och expansion av befintligaföretag i storstadsregionerna och vilka effekterna kan tänkas bli på näringslivoch sysselsättning av beslutet om investeringsfonder och en eventuell särskildskatt på företag i och andra expansiva regioner. Jagbesvarar de tre interpellationerna i ett sammanhang. Regeringen har beslutatom ett antal åtgärder för att dels dämpa byggaktiviteten i storstadsområdena,dels skapa utrymme där för ett ökat bostadsbyggande. Åtgärderna omfattar bl. a.att det frisläpp av de allmänna investeringsfonderna som gäller förbyggnads- och markarbeten inte förlängs efter i de trestorstadsregionerna, att ombyggnader av bostäder begränsas i storstäderna ochatt byggnadstillstånd kommer att ges restriktivt i och iGöteborgs och län. Bakgrunden till åtgärderna är bl.a. attbyggmarknaderna i storstadsregionerna visar klara tecken på överhettning.Byggandet har ökat starkt , vilket har resulterat i stigandepriser och brist på arbetskraft inom flera yrkesområden. Bostadsbyggandet harträngts ut av annat byggande. Överhettningen är mest utpräglad iStockholmsområdet, men gäller även Göteborgs- och Malmöområdena. Sedan regeringen i samband med beslutet om avveckling avden civila fartygsproduktionen vid varv beslutade om ett antal åtgärderför att stimulera sysselsättningen i har arbetsmarknaden iområdet förbättrats. Sysselsättningen har ökat och arbetslösheten harreducerats. har, till skillnad från tidigare, ennettoinflyttning skett till , en nettoinflyttning som har ökatsuccessivt. har bostadsbyggandet i halverats mellan åren1982 och 1986. Även om det finns gemensamma drag i utvecklingen i deolika storstadsområdena är bilden inte helt likartad. Åtgärderna har anpassatsdärefter. Kraftigast är åtgärderna i , därbyggnadstillständsgiv-ningen skall utnyttjas för att begränsa det totalabyggandet till volym och atthålla tillbaka annat byggande till förmån för bostadsbyggande. En särskildriktpunkt har angivits för begränsningen av annat byggande än av bostäder. Vidarehar en delegation inrättats för att följa utvecklingen, främja ett ökatbostadsbyggande och ge länsarbetsnämnden underlag för beslut ombyggnadstillstånd. Även i skall byggandet begränsas till 1986års volym, dock utan angivande av riktpunkt för neddragningen av annat byggandeoch utan att en särskild delegation har inrättats. I omfattar åtgärderna enbart att det frisläppav de allmänna investeringsfonderna som gäller för byggnads- och markarbeteninte förlängs och att volymen av ombyggnader av bostäder begränsas. På och frågor vill jagdärför svara att jag inte har för avsikt att föreslå regeringen att ändrabeslutet om att undanta från förlängt frisläpp av investeringsfonderna.Jag kommer emellertid att verka för att regeringen skall beakta behovet avindustrietableringar i kommun när dispensansökningar prövas. Till vill jag upplysningsvis säga attregeringen inte har föreslagit någon särskild skatt på företag i ochandra expansiva delar av landet och att jag inte har för avsikt att lägga framnågot sådant förslag inför regeringen. Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna AnL 69MARGIT (): Jag ber att få tacka för svaret från finansministern.Efter att ha lyssnat till det är jag faktiskt lika förvånad som jag var när jagförsta gången såg pressmeddelandet om särbehandlingen av vadgäller investeringsfonderna. Det har bara förflutit beslutet omKockums nedläggning kom. ansågs vara i kris på grund av långsiktigastrukturförändringar. Förhållandena ändras dock inte så snabbt som på etthalvår. Dessutom bidrar inte den typ av åtgärder som regeringen har vidtagittill att ändra förhållandena, SDS försökte reda ut regeringeris beslut av den 4november. En tillfrågad tjänsteman på kunde dock intesvara. Det var fråga om politik. Den politiskt sakkunnige påfinansdepartementet sade att det hela inte handlade om politiska bedömningarutan om statistik. En av sifferkarlar-na på finansen sade att detta berodde påatt byggarbetslösheten i storstadsområdena, och då även i , lågunder , Är det en statistisk eller en politisk bedömning som har gett upphovtill beslutet om särbehandlingen? Hur hög skall byggarbetslösheten vara för att byggsidaninte skall klassificeras som överhettad? är tydligen för lågt. Det är riktigt att byggarbetslösheten är låg. Men den ärlika låg, herr finansminister, i som den är i , Varför dåsärbehandla ? Bostadsmarknadens utveckling har tydligen också påverkatregeringens ställningstagaride, 1 svaret säger att bostadsbyggandethar halverats i M-län - lägg märke till att det är fråga om just M-län! -, M-län är inte detsamma som , Bostadsbyggandeti SSK - som utgör två tredjedelar av M-län - har under Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna , dvs, , legat på igenomsnitt 1 700 färdigställda lägenheter . varmotsvarande siffra 2 600, Halveringen skulle ha inneburit att det endastfärdigställts 1 300 lägenheter. Vi har alltså en differens på 400, Detta måsteinnebära att, bostadsbyggandet utanför SSK-omrädet i M-län mer än halverats.Varför sätter finansministern upp begränsningar för annat byggande i SSK föratt öka bostadsbyggandet mest i det område som bäst har hållit bostadsbyggandet uppe? Jag förstår inte resonemanget. Flyttningsnettot anses också tala mot ,Sanningen är att in-och utflyttningen för under en femårsperiodvisar på status quo. Har man bara sett siffror? Det är knappastseriöst. Eller hur har man kommit fram till överhettningsdiagnosen? Dessutomstår det i länsrapporten att för fjärde året i följd har ökat sinfolkmängd med 800 personer. I morse fick jag faktiskt flyttningsprognosér för1986 för . De visar på en minskning. Varför betecknar somöverhettat men inte ? Ser man på inflyttningssiffrorna borde man ändra sitt beslut nu efter utfallet . Åldersstrukturen i är prekär. Befolkningenöver beräknas öka , Det är därför väldigtviktigt att vi skapar utveckling i denna region så att där finns människor somkan ta hand om de gamla och som finansiellt kan säkerställa deras service. Detär därför vi behöver näringsverksamhet i den regionen. Och sålitet arbetslöshetsstatistik, , uppgick arbetslösheten i till ,i till , i till 3,7 %> och i till 3,5%-allt enligt AMS statistik. Varför är överhettat med en arbetslöshet på 4,ochinte ? Varför är överhettat med en arbetslöshet på3,men inte, ? Kanske har finarisministern tittat på förändringarna iarbetslöshetstalen, Malmös arbetslöshet minskade fill oktober1986 med 0,5 och . Varför är Malmös mindreminskning från ett högre utgångsläge tecken på överhettning men inteutvecklingen i ? Lunds arbetslöshet ökade med 0,1 procentenheter.Landskröna noterade status quo. Situationen i anses inte het mensituationen i är det. Efter den här redovisade statistiken går det inte, herrFeldt, att logiskt, sakligt och rättvist motivera särbehandlingen avMalmöregionen, Vilka motiv har haft för att fatta det här beslutet?Och har jag inte givit många motiv för att beslutet bör ändras? En bra kariskall ju kunna ändra sina beslut, om han anser att de är felaktiga. Dispenserräcker inte, det blir bara byråkrati; För övrigt skall vi komma ihåg att helaSSK-regionen är ett arbetsmarknadsområde. Jag vill faktiskt inte tro att regeringens beslut byggerbara på politiskt tyckande utan analys och med bristande kännedom om skånskaförhållanden. Men bra motiveringar saknades tyvärr i interpellationssvaret.Det var ett mycket magert svar. AnL 70SONJA REMBO (m): Jag tackar finansministern för svaret,Frarriför allt tackar jag för beskedet att den s, k. Stockholmsskatten nu äravförd frän dagordningen, I övrigtfick jag dock inga svar på mina frågor. Finansministern lämnade en beskrivriing på hur detstoppade frisläppet av investeringsfonderna är konstruerat och kopplat till ettåterinförande av byggregleringen med anledning av den enligt hans mening överhettadebyggarbetsrriarknaden i storstadsregionerna. Det är en riktigt vacker uppvisningav den övertro på politisk ingenjörskonst som i så hög grad präglarsocialdemokratisk politik. Frågan är om inte problemen till stor del beror påtidigare utslag av politisk ingenjörskonst, ROT-programmet har medfört att byggindustrin har anpas sat sin produktionsapparat och kapaciteten för nybyggnation har minskat. Stegrade byggpriser har medfört att många nybyggnadsobjekt inte har kunnat inrymmas i de statliga lånereglerna. De förändringar i ortskoefficien ter och låneregler som regeringen har beslutat om har inte givit önskad effekt, , , Regeringeri räknar inte heller nu med någon effekt påkostnadsutvecklingen utan inför i stället en ny form av hyresrabatter, I en artikel i för ett par veckor sedanbeskrev finansministerns partikamrat professorn i internationell ekonomi BoSödersten på ett mycket övertygande sätt hur bostadspolitiken medfört attframför allt men också och via bostadspolitiken taremot mycket stora subventioner som finansieras av det övriga landet. Hankritiserade mycket starkt regeringens bostadspolitik, som han ansåg tenderaratt'helt skölja bort alla vällovliga regionalpolitiska insatser. För vidkommande ligger ombyggnadsverksamheten påen hög nivå. Det är nödvändigt med hänsyn till dåliga grundförhållanden ochåldern på en stor del av fastighetsbeståndet i de centrala och halvcentraladelarna av staden. En viss ökning av nybyggnationen är planerad. Utvecklingenberor emellertid i hög grad på kostnadsutvecklingen. Det mycket kraftiga överskottpå lägenheter som har dragits med som ett resultat avsocialdemokratiska regeringars tidigare bostadspolitiska program har minskatradikalt. Den krisgrupp som skulle lösa problemet avvecklades . Densocialdemokratiska ledningen i har tagit överskottet till intäkt föratt vägra genomföra någori planering av nybyggnation i andra, mer efterfrågadedelar av , Någon planberedskap för att snabbt lägga Om byggandet frånROT till nybyggnation finns inte. En ny krisgrupp har därför tillsatts. Härtill kommer att den arbetskraft som är sysselsatt medROT-verksam-het inte utan vidare kan överföras till nybyggnation. Där är detandra yrkeskategorier som i första hand efterfrågas. Resultatet kan förGöteborgs del bli en ökad arbetslöshet inom byggarbetarkåren . Kände finansministern till dessa förhållanden när beslutetom investeringsfonderna och bostadspolitiken togs? Finansministern ger inte heller något besked om vilkaeffekter beslutet om investeringsfonderna kommer att få på Göteborgsnäringsliv. Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna har varit utsatt för snabba och dramatiska omställningar, 40 000-45000 arbetstillfällen har försvunnit inom en rad branscher- teko, bygg, varv,sjöfart. Omstruktureringsprocessen för varven har fortsatt efter de storavarvsbesluten vilket har inneburit ett bortfall av ytterligare minst 4 000arbetstillfällen, inkl, nu varslade nerdrag-ningar vid , ochCityvarvet, har emellertid visat sig ha gott läkkött; Men dethar kostat: Genom den strukturella omställningen har näringslivet blivit alltmer ensidigt. har många människor hamnat utanför arbetsmarknaden.Siffran för långtidsarbetslösheten är hög. Beroendet av bilindustrin har blivit betänkligt stort. Detmedför en betydande sårbarhet vid konjunkturförändringar eller andra händelsersom påverkar bilmarknaden negativt. En fjärdedel av länets allaindustrisysselsatta arbetar på i , visar en nyligen publiceradrapport från TCO. Totalt, medräknat underleverantörer etc, räknar TCO-rapportenmed att bilindustrin, såväl som , sysselsätter mellan 45 000 och 55000 anställda i . Det är svårt att se hur regeringens politik skall kunnamedverka till att bryta denna ensidighet. Tvärtom, genom att bromsa företagensbygginveste-ringar som och i samband med Uddevalla- ochMalmöbesluten fått rätt att fritt förfoga över sina gigantiska investeringsfonderriskerar vi att bygga fast oss ännu hårdare i beroendet av bilindustrin. Vilka analyser har finansministern gjort innan han fattatsitt beslut om investeringsfonderna? Avsikten är, om man skall tro industriministern, attregeringen vill åstadkomma en "avlänkning" av verksamheter frånstorstadsregionerna till mindre lyckligflottade regioner på andra håll ilandet. Finansministern säger ingenting om detta. Jag vill fråga finansministern hur han tänker sig att ettstopp för företagens bygginvesteringar i skall få en positiveffekt på andra regioner. Avserfinansministern att vidta några andra åtgärder för att hindra fillväxten av storstadsregionerna?Vilka effekter har, enligt finansministerns uppfattning, den här typen avåtgärder på regionen möjligheter att försvara och stärka sinapositioner på världsmarknaderna? AnL 71LARS-ERIK LOVDEN (s): Jag skall be att få tacka finansministern försvaret på min interpellation. Svaret är negativt i det avseendet att finansministerninte är beredd att föreslå regeringen att ändra beslutet om att undantaMalmöområdet från förlängt frisläpp av investeringsfonderna. Om jag ärvälvilligt inställd - och det skall man ju vara så här i juletider - vill jag åandra sidan säga att det är positivt att finansministern är beredd att verkaför att regeringen skall beakta behovet av industrietableringar i kommunnär dispensansökningar prövas. Det väckte onekligen milt sagt en vissförvåning när regeringen fattade sitt beslut om att inte medge fortsattfrisläppande av investeringsfondernai , , efter beslutet om avveckling av dencivila fartygsproduktionen vid , beslutade regeringen om en rad åtgärderför att stimulera arbetsmarknaden i , Syftet var att skapaförutsättningar för utvecklandet av en ny industristruktur. Det var ettkraftfullt åtgärdspaket, som hälsades med stor tillfredsställelse i regionen.Men , , fattas ett beslut som kan uppfattas som en heltannan signal från regeringen. Finansministern säger i sitt svar att sysselsättningen harökat och arbetslösheten reducerats i , Ja, det är riktigt, menfortfarande har , särskilt kommun, en arbetslöshet som vida överstigerriksgenomsnittet, I kommun uppgår arbetslösheten till eller 5 500öppet arbetslösa, och ännu har inte varslen vid trätt i kraft. Det skerförst successivt , Arbetsmarknadssituationen i Malmökommun är således fortfarande synnerligen allvarlig, och även om det har sketten förbättring är fortfarande investeringsviljan lägre där än i landet iövrigt. Jag är väl medveten om att beslutet inte är tillkommet isyfte att förhindra en positiv sysselsättningsutveckling, utan i första handför att styra över resurser till ett ökat bostadsbyggande. är emellertidsituationen i inte lik den i , Bostadsmarknaden är långtifrån lika ansträngd där som i , ROT-verksamheten i ärmycket omfattande, och den av regeringen föreslagna neddragningen avROT-verksamheten torde vara tillräcklig för att frigöra kapaciteten avnybyggnation och bostäder. Regeringen har visserligen i beslutet öppnat möjligheterför dispensgivning i kommun, men dispensförfarandet skapar osäkerhet,och dessutom är konsekvenserna när det gäller avvecklingen av den civilafartygsproduktionen i inte isolerade till , utan de rör ocksåövriga delar av sydvästra , En annan märklig konsekvens av regeringsbeslutet är attkommuner som och i fortsättningen inte får tillgodogöra siginvesteringsfonderna utom på dispens i , medan däremot i , somhar en betydligt stabilare arbetsmarknadssituation, frisläppta investeringsfonderfår användas. Det är en märklig konsekvens av regeringsbeslutet. Det bästa hade varit om regeringen hade upphävt beslutet.Beslutet är inte sakligt motiverat. är regeringen inte beredd att göradetta, vilket framgått av finansministerns svar. Jag vill därför ställa någrakompletterande frågor till finansministern. Min första fråga motiveras av att regeringsbeslutet i vårregion uppfattas som motstridigt med den inställning som kommer till uttryck idet s.k. Kockumspaketet, Jag vill därför fråga finansministern: Anser finansministern, med tanke på den besvärligaarbetsmarknadssituationen och konsekvenserna av avvecklingen vid , attdet behövs industrietableringar och industriinvesteringar i ? Den andra fråga som jag skulle vilja komplettera med är:Är finansministern beredd att i enskilda fall även medge dispens i andrakommuner i Sydvästskåne än kommun? Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna 5 protokoll 1986/87:49 Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna AnL 72 (): Det känns angeläget, föratt intesäganödvändigt, för mig att delta i den här debatten, där storstadsregionensföreträdare jämrat sig över att storstäderna inte får växa, I mitt län skullevi vara glada om vi fick behålla den befolkning och den sysselsättning som vihar, men så är ju ingalunda fallet. Den regionala obalansen har förstärkts mycket snabbt underde . Det är ett resultat av den politik som har förts av enregerande riksdagsmajoritet. Den har haft ett enda syfte, såvitt jag kan se,nämligen att stimulera de mest vinstrika företagen i de mest exparisivaregionerna, och de ligger i storstadsområdena. Därför har vi också fått upplevaen storstadstillväxt som är helt i klass med 1960-talets. Storstadsregionernahar växt med drygt 60 000, närmare 65 000, människor.Enbart svarar för ungefär 45 000 av denna ökning under dehär åren; På den utvecklingen måste vi få ett stopp. Det klingar illa att höraföreträdare för storstadsregionerna tala om att man måste frisläppa investeringsfondernaför att storstadsregionerna skall få göra ytterligare investeringar och göravåra storstäder ännu större. Det leder bara till ökad koncentration, till ökadregional obalans, till ökade miljöproblem och ökad bostadsbrist i de områdensom expanderar. Den utveckling som vi har bakom oss har inte skett av entillfällighet. Jag hävdar att den är medvetet framstimulerad av den politik somfinansministern har stått för . Jag kan ju påminna om det numera berömda uttalande somfinansministern gjorde i tidningen i sorriras. Han hävdade attden regionala utbyggnaden måste ske i orter som redan är ganska stora och attorter som är mindre inte behöver känna sig berörda av utvecklingen framöver; deskall inte växa. Detta håller på att skapa en situation där stora delar avSverige är pä väg att bli gigantiska ålderdomshem, där vi har en åldersstruktursom leder till att befolkningstalet minskar, till en starkbefolkningsutflyttning och till en arbetslöshet sorii är mångdubbelt större äni storstadsregionerna. Arbetslösheten i de mest arbetslöshetstyngda kommunernaär närmare 30 gånger,; större än i våra storstadsregioner. På en punkt är jag dock nöjd med beskedi dag, nämligen att visa en kall attityd mot dem som kräver frisläppande avinvesteringsfonderna i storstadsregionerna. Detta hälsar jag medtillfredsställelse. Men jag är litet orolig med anledning av den passus där detstår att dispensansökning-arnå skall prövas - jag kan nästan läsa mellanraderna att det betyder att de skall firövas mycket generöst. Finansministern säger i interpellationssvaret att han intehar för avsikt att lägga fram förslag om någon speciell skatt, som det hartalats om, i för att hejda tillväxt. Detär väl i sä fallett besked till industriministern, som har talat i de termerna;Min fråga fill finansministern är då: Är det här beskedet från finansministernregeringens sista och definitiva besked då det gäller att hitta åtgärder föratt begränsa tillväxt? Eller kommer finansministern attlåta industriministern åka omkring i landet och tala om hur viktigt det är attfinna styrmedelför att stoppa storstadsområdet tillväxt? Används industriministern som politisk kosmetika föratt försöka invagga människorna ute i landet i tron att regeringen har föravsikt att begränsa storstadstillväxten? Eller är det på det sättet att regeringensenare kommer att gä industriministern till mötes? Jag tar industriministern påorden, som, då han var ute och talade, sade att Stockholmsregioneninte får växa mera; Sedan skulle jag vilja fästa uppmärksamheten på en sak.Samtidigt som finansministern hittar andra villkor för att frisläppainvesteringsfonden har vi ju löntagarfonderna, som dränerarsmåföretagen, våra skogslän och glesbygdsområden på pengar, som sedaninvesteras i storstadsregionerna i de rikaste och mest expansiva företagen.Avser finansministern att vidta några åtgärder där, så att intedräneringsprocessen fortsätter? Det är också angeläget att få veta vilka åtgärder i övrigtsom finansministern är beredd att vidta för att skall få regionalbalans. Eller skall vi fortsätta med att utveckla ett droppformat , somi dag håller på att formas? Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna exerceradearbetslöshetsstatistik från , Jag vill göra klart för henne och övrigadebattörer att dét är läget på byggmarknaden som har motiverat regeringensåtgärder, inte det allmänna arbetsmarknadsläget. En gammal erfarenhet är att vi när ekonomin börjar kommaupp i varv -och det,gör den nu i trots alla oppositionens beskyllningaratt regeringen har misslyckats med den ekonomiska politiken - får akta oss föratt åsamka landet problem av motsatt typ och skapa den sortens obalans sominnebär att vi överanstränger våra ekonomiska resurser. Erfarenheten visar attbyggarbetsmarknaden i sådana lägen alltför ofta har varit den motor som dragiti gång inflationen igen. Det är regeringens bestämda avsikt - och jag troddeatt det också var - att framom de flesta politiska uppgifter i dagstår att fullfölja kampen mot inflationen. Jag vill påstå att inte ensstorstäderna kommer att klara sig undan allvarliga skadeverkningar och nyaindustrifallissemang, inte minst i och , om vi misslyckas på denpunkten. Det är kanske litet trist att ni nu bara talar om en viss region, densom ni är valda ifrån, och bortser från de nationella övergripande intressensom denna riksdag faktiskt är till för att bevaka, i