prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Då kan jag inte förstå varför ni vände er till folkpartietoch träffade en uppgörelse som är sämre än ert eget förslag, när ni upptäckteatt det inte skulle bli majoritet för det. Det hade ju varit bättre att ni vänter åt annat håll och fått en bättre uppgörelse. försöker socialdemokraterna inbilla 'människorna iVärmland att skulle ha medverkat till den dåligaj uppgörelsen, men dertfår ni faktiskt ta ansvaret för själva tillsammans méd folkparfiet. Sedan säger att hanspartikamrater i arbetsmarknadsutskottet menar att man nu när det blirlänsanslag till och skulle ta av de pengarna tillLäxfond för . Men är förhållandet det att dessa län har länsanslag. Defår en öknirtg tack vare den majoritet som finns i arbetsmarknadsutskottet. Detmåste vara lättare att med det ökade länsanslaget kunna klara av det förstaårets bidrag till Laxfonden. 109BJÖRN (vpk) replik: Den kommunala skatteutjämningen än en gång.Sedan 1976 har kommuner och landsting brandskattats av staten på inemot 40miljarder kronor. Vill man vidta åtgärder med särskild inriktning motinfrastrukturen, är kommuner och landsting ett ypperligt instrument. Därför kaninte vi säga ja Prot.1986/87:128 t'" minus 800 miljoner, som var ert förslag. Däremot sägervi ja till en rättvis fördelning mellan kommunerna. ~ Man måste skilja på de här tvåsakerna. De hänger inte med nödvändighet ° " ' ihop. De minus 800miljoner som ni från socialdemokrafisk sida nu har plussat påmed 800 miljoner-skulle ju inte komma kommuner och landsting fill del, utan deskulle in i statskassan. Så till frågan om Laxfond för , I reservation 36 stårdét så här: "Utskottet bedömer att ett fullföljande av projektet kommeratt få stor regionalekonomisk betydelse för , Bl, a. gäller det attutveckla en kvalificerad och kommersiellt lönsam fisketurism i syfte att skapanya och varakfiga sysselsättningstillfällen i regionen. Utskottet vill därförunderstryka angelägenheten av att staten helt tar ansvaret för att finansieraLaxfonden." Det går bra att rösta på detta. Men då måste MagnusPersson rösta pä en vpk-reservation. 110 () replik: Jag vill säga till att manklarar Laxfond för , men det kommer man inte att göra ,utan då måste helt andra medel ställas till förfogande. försöker och att kommaifrån ansvaret i fråga om den kommunala skatteutjämningen. Alla vet att skatteutjämningen kostar staten 12 ä 13miljarder i årliga utgifter. Om regeringen inte gjorde någonfing, skullekostnaden snabbt stiga upp till 17-18 miljarder. Därför lade den socialdemokratiskaregerirtgen fram ett förslag till åtgärder som skulle dämpa den härutvecklingen. Det förslaget hade en profil som gynnade skogslänen, som gynnadeBergslagen och som gynnade glesbygdslänen. Då tycker jag att ni inte så lättskall komma undan ert ansvar. När ni kommer hem till er valkrets måste nimotivera varför ni sade nej till förslaget. Vi tycker alltjämt att detta varett hyggligt förslag, som skulle ha gynnat och som allmänt mottogspositivt av de kommunalt förtroendevalda. Vad säger ni till företrädarna för kommunsorn enligt regeringens förslag skulle få ca 11 miljoner , men som nukommer att drabbas av en minskning med kanske 3 rniljoner? Jag menar att detförslag vi har framlagt tidigare i finansutskottet och som torpederades sönderoch samman av oppositionen var ett förslag som bättre hade gynnat ochsom bättre hade gynnat skogslänen. Tredje vice talmannen anmälde attJan Hyttring och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 111 (): , Det var inte så länge sedan som var enregion som endast kopplades ihop med expansion och framtidstro. Då ansågs regionen överhettad, och det fanns stora planer på en och ett ekonomiskt 160 centrum som skulle omfatta ävenKöpenhamn och . Omvi tittar på den skånska mosaiken finner vi att är ett komplett Prot!1986/87:128 landskap, Alla branscher finns företrädda, från jordbruk, kemiskindustri, transporter, partihandeltill sjukvård, metalls och verkstadsindustri. den goda jorden och varvenhar varit så dominerande och gett ett så "säkert" Kegionalpoliuken levebröd ätt de övriga näringarna inte utvecklats i takt medtidens förändringar. Det gäller framöver att skapa fler arbetstillfällen iutvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. Detgäller att skapa en informationsindustri, som är den snabbast växandesektorn i . Av den har , medanStockholmsområdet har , Detgäller elektronikindustrin, vars andel av den totala sysselsättningen i Skåneär alldeles för svag. Detgäller verkstadsindustrin som måste utvecklas, och där hamnar på efterkälken, eftersom jordbruk, livsmedel och kemisk industri varit så dominerande. är detta enda sättet att få fart på näringsliv. Vi har unika möjligheter, det geografiska läget, utbildningsmöjligheter, korta avstånd inom regionert, närhet till . är i startgroparna till en förändring av egen kraft. Det gäller då för staten, placerad i , att underlätta den utvecklingen. Hur skall det gå till? Samarbetet och handelsutbytet är inte vad det har varit,det vet vi alla. Är det kanske så att vi betraktar som vår hemmamarknadöch inte anstränger loss tillräckligt? Det existerar också en olycklig barriärmellan länderna, t. ex. i form av valutareglering. Den kan lyftas bort avstaten. Raka rör till den danska kapitalmarknaden skulle vara en stimulans fördet sydsvenska näringslivet. Arbetslösheten i är svår, och det verkar somom ingen här vill ta den på allvar. 1987 var i riketarbetslösa, medan hade och län 2,2 %.Här krävs att t. ex. ungdomsplatserna styrs till den privata sektorn i stället för till den offentliga, och att arbetsmarknadens parter är öppna för en diskussion om lägre ingångslöner för ungdomar. Det krävs också att byråkratiska hinder identifieras och avlägsnas. Det kan staten medverka fill. Vore t. ex. statsbidraget för lärlingslöner bättre, finge fler ungdomar jobb. Vadär det då som drar företag till att etablera sig i en viss region? Undersökningar som professor i kulturgeografi vid Lunds univer sitet har redovisat ger oss nya kunskaper. Harts urtdersökningar visar att goda kommunikafioner är nödvändiga. Det måste också finnas en högskola eller ett universitet i regionen för att säkra tillgången på kvalificeradarbetskraft. Man måste ha attraktiva boendemiljöer. Det måste finnas en mångsidighet i arbetsmarknaden. Man måste även göra -ihör och häpna - medvetrta satsningar på kulturliv, och glöm då inte Skånska teatern. motion som vi sju skånska folkpartister har skrivit, A490, som vi kallarför ett samlat grepp över , har viihaft dessa förutsättningar för ögonen.När nu utskottet har bestämt sig för att genomföra förslag om enny utredning om regionalpolitiken, utgår jag från "att vår skånska motionmed alla dess små och stora förslag används. som utgår från degrunderna gynnar inte bara utan alla de regioner 161 som är i obalans. 1986/87:128 . Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga följande.Områden som ligger vid sidan av traditionell regionalpolitik kommer att fåstörre betydelse, t. ex. utbildning och infrastruktur. Regionalpolitikenframöver kommer att handla mera om att stödja regionernas egen kreativitet, atttillåta flexibilitet, att bygga politiken på obyråkratisk öppenhet och att inseatt olika lösningar fungerar i olika delar av landet. Då kommer att tahand om sig självt. Där finns nämligen vilja, kunskaper och kreativitet samtförmåga att göra en alldeles egen kombinafion till utveckling. Vi har väl ändålärt oss att utveckling inte går att ieglera eller kommendera fram. Nej, släppfångarrta lösa! I dettaartförande instämde (), (forts. prot. 8 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 9 § Anmäldes och bordlades betänkande1986/87:35 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1986/87:33 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1986/87:26 Tilläggsbudget II (prop. 1986/87:109 delvis) betänkanden /87:27 Investeringsgarantier(prop. 1986/87:98) 1986/87:28 Anslag m. m. på tilläggsbudget II inom industridepartementets ochmiljö- och områden (prop. 1986/87:109 delvis) 1986/87:30Näringspolitik (prop. 1986/87:74 delvis) 1986/87:31 Tjänstesektorn 1986/87:32Mineralpolitik (prop. 1986/87:74 delvis och 1986/87:100 delvis) 1986/87:34Vissa energifrågor (prop. 1986/87:87 och 1986/87:100 delvis) 10 § Kammaren åtskildes kl; 22.57. Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) ; 1986/87:128 ,Axel (s) 143, 146, 147 ,(vpk) 135, 137 Björnemalm,() 152 ,() 116 ,() 132, 134 Chrisopoulos,(vpk) 108 ,() 160 ,() 70, 75, 77 ,() 138 Godin,() 102, 106 ,(vpk) 24, 34, 39, 51, 54, 96, 97 ,() 98, 101, 102 ' Holmkvist,() 113 Hyttring,() 148, 158, 159 \ Högmark,() 8, 35, 38, 49, 56 ,() 19, 34, 38, 50, 57 j ,() 78, 85, 87 ; ,() 15, 33, 37, 48, 55 Jonärtg,() 141, 146 ,, i (c) 119 ,() 150 Lestander,(vpk) 122, 124, 128, 129 ,() 92, 97, 98, 101, 102, 105 ,() 127, 129 ,() 155, 159, 160 ,, industriminister 41, 52,58,64, 67, 69, 74, 76, 77, 83,86, 88 ,Hans, i (vpk) 89, 96 Poromaa,() 124 ,(vpk) 153, 158, 159 Sundirt,() 140 () 120, 124 ,Bo (s) 147 Thurdin,() 106 Ulander,() 29, 36, 40 Wittbom,() 50, 57, 61, 66, 68 Ångqvist,() 111 Ångström.Rune (fp) 129, 133, 134, 137, 138'