prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Det föreföll som om finansministern helt delade denuppfattning som jag gav uttryck för om vikten av att få ner pris- ochlönekostnadstakfen. Jag tyckte också att det verkade som om han gav mig i stortsett rätt när jag förklarade att man inte bör höja arbetsgivaravgifterna. Ändåvill han göra def. Han menade, såvitt jag kunde förstå, att måsteverkställa vad LO vill ha, nämligen en bättre sjukpenningreform för dedeltidsarbetande. Låt mig påminna om att i sitt budgetförslaghar lagt in medel för en sjukpenningreform, men vi tycker att det är enovanligt krånglig och dålig lösning som regeringen har föreslagit. Om parternai en förhandling vill fördela utrymmet på ett visst sätt, är def självfallettillåtet, men riksdag och regering böi' inte i förväg infeckna en stor del avdet lilla utrymme som kan finnas. I fråga om marginalskattesänkningarna verkade han också gemig rätt. Det behövs en marginalskattesänkning för att löntagarna skall fånågonting kvar i lönekuvertet. Def beslut som fattades 1986 gick i första handuf på aft höja grundavdraget, vilket var en helt annan typ av skafteförändring.Fortfarande har nästan alla heltidsarbetande högre marginalskatt än . Detfinns alltså stort behov av sänkningar. Finansministern nämnde ingenting om andel i vinst. Kan jagmöjligen tolka def soin aft han ändå kan tänka sig att överväga att undvika attlägga fram förslag som skulle försämra utsikterna för anställdas vinstandelar? Till de problem som kommer 1988 kan också läggas att närprisstoppet väl hävs, vare sig det nu blir förr eller senare, finns med storsannolikhet ett uppdämt behov av prisförändringar. Därtill kommer de uppdämdabehov av prishöjningar på livsmedelsprodukter som måste komma ,om inte regeringen lägger uf ytterligare budgetmedel på detta. Det är klart att förutsättningarna för lönerörelsen 1988blir med alla de här förändringarna inte de bästa. Jag tycker attfinansministern kunde ha något större ambition att underlätta en utveckling somman nu säger ändå går i rätt riktning. Risken är nämligen stor att den annarsbörjar gå i fel riktning igen 1988, och def vore utomordentligt beklagligt. AnL 24KARL () replik: Finansministern tyckte att jag pratade förmycket miljöpolitik, om jag förstod def rätt. Låt mig då kommentera något sominte är miljöpolitik. När det gäller kapitalbildningen uttryckte ocksåfinansministern oro för aft hushållssparandet är så lågt och t. o. m. negativt,men han kunde inte riktigt förstå vad det berodde på. Han kunde heller interedovisa några förslag om hur def skall förändras. Från sida har vi i en motion kommitfillbaka till ett förslag som vi har fört fram fidigare om privatainvesteringskonton som skall användasför investeringar i rörelser och i bostäder, för att stimulerahushållssparandet. Jag tror aff det är nödvändigt, för uppenbarligen harhushållen infe förtroende för sparandet som idé. Historieskrivning är alltid svårt. Finansministernstartade debatten om inflation med att beskriva hur eländigt det var 1982. Dåskall man komma ihåg att när den borgerliga regeringen avgick var takfen iinflationen, om jag minns rätt, någonting på . Sedan kom den stora puffengenom att man devalverade, så att inflationen på helår räknat var uppe i de som finansministern angav. Finansministern anförde också begreppet regional balanssom ett mål. Han redovisade ganska många vackra siffror för den ekonomiskautvecklingen, men vem är det egentligen som har fåft betala de posifivadelsiffrorna i den svenska ekonomin? Jag vill hävda aft det är miljön, def ärglesbygden och skogslänen och def är fördelningspolitiken. Def är uppenbart attsocialdemokraterna för en politik för koncentrationsorterna och för de storaföretagen. Jag ser att miljöministern har gått ut ur kammaren. För entid sedan sade hon aff hennes uppgift i regeringen var aft stimulera de andraministrarna och departementen fill större miljömedvetande. Jag vet att det ären svår uppgift, och jag avsåg att hjälpa henne litet grand med det inlägg somjag gjorde inledningsvis. säger finansministern att def finns ett heltdepartement som sysslar med miljöfrågor. Ja, det är detta som oroar mig en del,att det finns en så skarp gräns. Det var därför jag använde en tredjedel avmitt anförande fill att försöka lägga fram förslag om hur man skulle kunnakoppla ihop de här sakerna, bl.a. i skattepolitiken. Sedan är det ju trevligt om vi kan komma ut inte bara pååkrarna utan också någon annanstans och diskutera. Jag hade tänkt att vi skulle slopa sfråförkorfningsmedlen,men det slog mig när finansministern stod i talarstolen att vi kanske skall hadem kvar eft fag till för överblickens skull när vi kommer ut. AnL 25VIOLA (vpk) replik: Några små ord fick jag som vägledning avKjell-Olof , men jag skall försöka visa aff rikfigt så enkelt som han troreller låtsas tro är det inte. Varför skapa motsättning mellan strävan efter tillväxt ochbäftre miljö? Men, , det är ju precisdet regeringen håller på med. Den typ av fillväxt som man satsar på är påkollisionskurs med möjligheterna att skapa en bäftre miljö. Det är så aff säga inbyggt,eftersom det är en rent kapitalistisk ekonomi som byggs upp - till storförnöjelse för såväl EG-krafter, som jag nämnde, som rundabordsherrarna ochmoderaterna här i . Tillväxten kan ju ske på olika sätt. Det handlarnaturiigtvis om hur fillväxten skall se ut. Därför tog jag bl. a. upptransportpolitiken i landet. Den har nämligen ett nära samband med våramöjligheter att rädda skogen liksom med risken aft föröda skogen. Def finns tvåvägar. Man kan göra som och satsa på fortsatt massbilism och tungalandsvägstransporter i stället Prot;1986/87:64 för attsatsa pä , spårbunden trafik och mycket bättre kollektivtrafikän i dagens läge, vilket också skulle betyda en mycket bättre regionalrättvisa. Man kan satsa på lyxbroprojekf typ och motorvägssystemtyp motorvägen i i stället för på många mindre, regionalt rättvisabro- och vägupprusfningar. Man kan välja aff satsa på en svensk handelsflöttaoch på kust- och insjöfart eller som hitfills att fortsätta med att sälja ellerflagga ut den svenska handelsflottan. Detta är förödande, om man ser tilltillväxtens innehåll. Det åren mycket farlig väg, i varje fall om man villvärna om miljön. Jag förstår inte varför man har inrättat ett miljödepartementi det här landet och tillsatt en miljöminister, om det bara är för de vackraorden som Birgifta får framföra medan råder. vill jag fråga : Varför satsarman 675 miljoner på en bit motorväg, medan man anser att de svenskapensionärerna inte skall få fortsätta att ha den pensionärsrabatt som de harfått och som har glatt många av dem som reser mycket? Pensionärer reser nämligenmycket tack vare rabatten. 26 miljoner har plockats bort ur budgeten som SJhade behövt, medan man satsar 675 miljoner på en motorväg. Vad är detta förpolifik? Den visar dock litet av tillväxtens kapitalistiska innehåll. Låt mig börja med prisstoppet, som ärsä fördömligt, meningslöst och farligt. Under den borgerliga regeringstiden hann man med fyraallmänna prisstopp. var det två stycken och ytterligare ett kom1980! Då infördes def uttryckligen för att underlätta avtalsrörelsen, och detskulle förlängas om def blev låga avtal, sade man. blev det infe så lågaavtal, så man fick upphäva prisstoppet. Man kom igen 1981. Det som var fullständigt legitimt och rikfigt att göra1980 är alltså nu nästan livsfarligt för ekonomi eller i varje fallfullständigt gagnlöst. Men def räcker inte med detta. Under den borgerligaregeringsperioden kvartåg det selektiva prisstoppet . Dessutom hademan prisreglering oavbrutet i form av obligatorisk förhandsanmälan på ungefärhalva konsumfionsvaru-området hela perioden fram till 1982.Mer reglerande på den svenska riiarknaden när det gäller priser än under denboi-gerliga fiden har vi infe haft. Om jag någonstans hittar argument för attvara försiktig med prisstopp och prisregleringar är det i erfarenheterna frånden tid ni höll på med sådant. För aft visa de exakta talen för prisutvecklingen vill jagsäga att decembertakfen för konsumentprisindex 1981 var ,1982 , 1983 , 1984 , 1985 och 1986 . Så har det gåttmed priserna i . säger nu - och def tyder kanske på engryende insikt - aff den tredje vägen om den misslyckas leder tillbaka fillutgångspunkten. Vad var utgångspunkten? Jo, vad vi övertog efter de borgerligaregeringarna: våldsamma underskott, växande arbetslöshet, industrikris ochstora underskott i utrikeshandeln. Vad jag försöker visa och vad jag tror attden ekonomiska verkligheten visar är aff vi lyckligtvis avlägsnar oss från utgångspunkten,från de borgerliga åren. Det är väldigt litet i som påminner omdef ekonomiska tillståndet då moderata samlingspartiet härjade iregeringskansliet. Jag tror att med en klok uppläggning går vi vidare. måste begå starkt våld på verkligheten föratt kunna beskriva situationen som han gör när han säger att vi har stagnationi investeringsutvecklingen. , som absolut inte kan anklagasför att gå regeringens ärenden, förutspår en ökning av investeringarna ilandets indusfri på . får allt avrunda ganska duktigt för afffå det till 0. Om den investeringsökningen kommer fill stånd betyder det attsvensk industri på de sex åren sedan devalveringen ägde rum har ökat sinainvesteringar med . Byggnadsinvesteringarna har fördubblats, och omnågonting brukar vara ett uttryck för att man bygger ut kapaciteten är def bygger ut lokaler för att fa in fler maskiner i och ha fler människor somjobbar i. Def har alltså inte alls gått så illa med våra investeringar som LarsTobisson försöker beskriva det. Aft vi däremot kan säga att vi behöver hållainvesteringstakten hög med de ambitioner vi har när def gäller sysselsättningoch reallöner är en annan sak än att påstå aft vi har haft en period medstagnation. Det är infe heller sant att tillhör dem med denlägsta fillväxten bland industriländerna. Skulle vi titta på fillväxten perinvånare - den har nämligen i hög grad att göra med hur snabbt arbetskraftenökar i de olika länderna - ser vi att tillväxten i är i nivå medgenomsnittet i . Sedan återstår min fråga till : Vad ärskillnaden mellan och ? Varför måste , som har gynnats påsamma sätt som av sänkta oljepriser och sänkta räntor, ha tre åtstramningspaketoch lagstifta om lönerna? tror jag infe begriper riktigt vad jag sade. Ioch för sig kan man tycka att def är krånglig teknisk lösning för attåstadkomma timsjukpen-ning, men det var inte poängen. Poängen med min frågavar: Vad tror att privatanställda medlemmargör i nästa avtalsrörelse, om de får höra att den reform de har vänfat på i 20år har stoppats i , att de fortfarande skall ha sämre sjukförmåner änandra anställda? Vi brukar ju säga i denna riksdag att vi skall gynnaindustrin. Den måste ha goda villkor och kunna rekrytera bra folk. Men näräntligen också arbetsgivarna har insett detta på det sociala området skallriksdagen säga nej. Vad tror händer? Går det infe att beskriva defhärifrån talarstolen - brukar ju vara ganska talför? Sedan påstår aft vi behöver en ny skattereform1988, eftersom fortfarande nästan alla heltidsarbetande har marginalskatter påöver . Sanningen är att marginalskatten 1988 kommer att vara högst uppfill inkomst på . Menar verkligen att näsfan allaheltidsarbetande har högre inkomst än . 1 så fall är Sverigemycket rikare och mycket duktigare än vad jag har trott. Det är alltså omvänt.Näsfan alla heltidsarbetande kommer att ha en marginalskatt på högst år1988. Så återstår min fråga fill och : Anser ni liksom moderaternaatt ett sänkt skattetryck är möjligt i , och skall det genomföras medmoderaternas metoder - nolltillväxt i den kommunala sektorn och sedan tro påReagan? Kan jag få ett svar på den frågan? - det skulle underlättaformuleringen av inbjudan till de skattepolitiska överläggningar som vieventuellt skall ha. Jag tyckte inte att talade för mycket ommiljöpolitiken. Däremot förvånade det mig att det mitt i all miljöpolitik intekom ett ljud om kärnkraften. Det gjorde det inte nu heller, trots att haninviterades till aff kommentera utläggning om aft en avvecklingav kärnkraften inte är möjlig i . Tror ni aft ni kan hålla på att lurafolk genom att tiga om så uppenbara motsättningar mellan två broderpartier inomborgerligheten? Jag måste fråga om infe centernsskattepolitik har gått litet vilse. Dels säger man att man skall sänkamarginalskatterna för alla, dels vill man sänka skatterna mest för dem som harde lägsta inkomsterna. Det går inte att göra och i samma land. sade att ni vill sänka skatten på arbetande kapital men skärpaskaften på konsumfionskapital. Jag undrar vad som är konsumtionskapital, som niskall skärpa skatten på. Jag har en tredje fråga. Ni vill höja skatten på energioch vissa råvaror. Med det vill ni finansiera skattesänkningar på andraområden. Men syftet med de höjda skatterna på råvaror och energi är ju attminska energiförbrukningen, minska användningen av miljöfarliga bränslen osv.Då skall ni ju få in mindre skatt, om det hela fungerar. Men då har ni väl ingapengar aft använda för att sänka skatterna på andra områden! Jag undrar, , med all respekt, om intecenterpartiet borde utnyttja till studium av elementa i skattepolitiken,eventuellt med hjälp av skatteutskottets kansli. Jag tror aff de ställer uppmed en grundkurs. Så virrigt får def infe gärna vara, om ni skall delta i denseriösa skattedebatfen, att ni har så många oförenliga linjer samfidigt. 1 ochför sig representerar väl den borgerliga ekonomiska politiken,men det blir alltför ostentativt när ett parti inom sig driver tre fyra olikalinjer. Det räcker med att ni är tre partier med tre, fyra eller fem olikalinjer i näsfan varje fråga. Jag hade hoppats på aff det skulle skapasnågon klarhet i vad en borgerlig ekonomisk polifik består av. har jaginfe fått svar ens på någon av de relafivf enkla frågor jag har ställt. AnL 27LARS () replik: Jag lovade återkomma till finansministernsegen syn på prisstopp. Vid eft sammanträde med ,som har påmint om, sade finansministern aft prisstopplurar väldigt få. Och han tillade att som metod att eliminera inflation är denverkningslös. Liksom beträffande inflationen har finansministern gång på gångförutsett eft trendbrott på löneutvecklingens område. Varje gång har dessaförutsägelser kommit på skam. Låt mig påminna om hur def var . I finansplanen1986-alltså - sade att lönerna stiger iår . Vid den sedvanliga debatten i gickKjell-Olof sedan till angrepp på den socialdemokratiske ekonomen ,som hade vågat betvivla denna prognos, och sade: är någotlättsinnig i sin prognos beträffande löneutvecklingen: han hugger till med 8 %lönestegring, något som verkar helt och hållet taget ur luften. Även vi moderater sade i vår mofion att def skulle kommaatt bli . I den reviderade finansplanen var man uppe i . I åretsfinansplan, då större delen av 1986 kunde överblickas, var procenttalet 7,9,och det var ju ganska nära. har vi fått siffror för löneglidning mot slutetav , och vet vi aff det t. o. m. blir . Därmed har alltså den tredje vägens politik misslyckats päden här punkten. Men finansministern ger sig inte. Det skall bli nyaöverläggningar. hugger man fill med prisstopp, och han säger aff i utbytehar han fäft det dithän att def inte blir några omförhandlingar. Men dethjälper inte, för löneutvecklingen fortgår alldeles oavsett vad som står iavtalet. Den beror på mycket starka krafter - i det här sammanhanget på denvalutapolitik för. I och med att vi nu smygdevalverar skapasett utrymme, särskilt i exportföretagen, som - om det inte skall komma framhelt och hållet i ökad vinst - måste leda till löneglidning. Def betyder att omfinansministern verkligen vill göra någonting åt det här problemet, skall haninskrida mot den valutaregim vi har. I vår motion har vi förordat enanslutning till def europeiska monetära samarbetet. Detta ger anledning att något ytterligare ta upp problemenmed valutaregleringen. Vi var glatt överraskade när regeringen i denreviderade finansplanen plötsligt hade nått den goda insikten aftdef här med valutareglering infe var bra. sägs det infe eft ord om detta,och def tycker vi är illavarslande. Vi menar att det inte går att stanna vid enhalvmesyr, som regeringen tycks vilja. Man måste göra en snabb och fullständigavveckling av valutaregleringen, och då också fa med portföljinvesferingarna. Finansministern har frågat mig vad det är som är så bra iDanmark och inte här. Låt mig ge ett exempel. I fog man bort derestriktioner som gäller försäljning av statsobligationer. Därigenom har man iDanmark också kunnat få ner ränteläget, trots att statsskulden där är större äni . På samma sätt har man i faktiskt fått nedinflationsutvecklingen jämfört med den svenska utvecklingen. Vi förordar följer det här exemplet och hoppas att finansministern kan ansluta sig tilldet. Jag återkommer fill min slutsats: Den tredje vägenspolifik går i cirkel, och vi står inför en lång rad olösta problem. Def som haråstadkommits är bara att det har gått mycket tid, att man har försuttit utrymmeunder en internationell konjunkturuppgång som vi hade kunnat använda för attgöra någonfing åt problemen. Vi har i motioner till i vår skisserat vad som iverkligheten behövs. Det behövs en moderat politik med sänkta offentligautgifter. Vi får lägre skatter men ändå ett mindre budgetunderskott, för aftkunna åstadkomma en starkare finanspolitik, och kanske framför allt enavreglering som främjar arbete, sparande och satsningar för framfiden. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 7 protokoll 1986/87:63-64 AnL 28ANNE () replik; Jag skall svara på några av finansministernsfrågor i hopp om att han skall svara på några av mina i sin nästa replik. Angående skattetrycket har jag sagt och kangärna upprepa -dét står också att läsa i vår skaftepolitiska mofion - att vianser att ställer ut något orealistiska löften om hur snabbt mankan åstadkomma sänkningar av det totala skattetrycket. Det står också att läsaaft vi menar att ambitionen bör vara att det skall gå nedåt, inte uppåt - somdet blir med socialdemokratisk skattepolitik. Sedan måste någon ha missförstått den andre, eftersomfinansministern föreföll helt omedveten om vad jag sade när def gälldefimsjukpenningen. Jag talade om - och det står också aff läsa i vårekonomisk-politiska mofion och i den motion som vi har avlämnat med anledningav den speciella proposifionen om denna reform - att vi vill ha en reform ochaft vi har avsatt pengar i vår budget fr. o. m, , Jag kaninte tänka mig annat än aff alla berörda människor måste vara mycket nöjda meddetta. Får jag sedan återkomma till problemen i ekonomin på litetlängre sikt vad gäller arbetslöshet och investeringar, Def är ändå sä, att denfulla sysselsättningen är ett mycket vikfigt mål - för att inte säga defviktigaste målet - för den ekonomiska politiken, Def trodde jag att vi varganska överens om i , Jag blev litet överraskad över att statsministerni morse föreföll anklagade borgerliga partierna för att medvetet vilja ökaarbetslösheten. För min del skall jag inte anklaga någon för aff medvetet viljagöra detta, men def är ändå ett faktum aft arbetslösheten är förhög. Skall man åstadkomma en minskning måste man få en högre tillväxt iekonomin. Många beräkningar visar att det enda sättet att skapa flera aibeten ilandet än vad man nu kan räkna med är att åstadkomma en högre ekonomiskfillväxt. För att få en högre tillväxt måste man göra ett par olika saker. Bl,a, gäller det att få kontroll över priser och löner och aff ökainvesteringarna. Flera saker kan man göra . Man kan sänkamarginalskatterna, men det vill finansministern av något skäl inte göra nu.Vidare kan nian stimulera vinsfandelssystem, men def vill han infe heller göra.Sedan kan man frisläppa företagens investeringsfonder. Det har han inte sagtnågonting om, sä detvill han kanske göra. Sedan finns det ett par saker som'man inte bör göra. Först och främst bör man inte höja arbetsgivaravgifterna,eftersom en höjning skulle försämra kostnadsläget och försvåra avtalsrörelsennästa år. Det vill finansministern ändå göra. Jag tycker att detta är en mycketegendomlig, för att infe säga ganska dålig, ekonomisk politik. AnL 29KARL () replik: Det gläder mig att finansministern i sinreplik tog upp frågan om en viss förändring av skattetrycket. När han får höraförslag som är litet olika de vanliga och som innehåller litet nya idéer blirkommentaren aft det är virrigt, men jag blev inte särskilt förvånad över afthöra detta. Det är det traditionella sättet aft komma undan en saklig debatt pådet här området. Jag tror inte att någon förväntar sig att vi fullständigtskall kunna avvara den energi som vi föreslår för beskattning. kommer den ifrågavarande energin aft finnas kvar. men i mindre mängd.I mitt första anförandesade jag också att man, om man följde vårt förslag, skulle stimulera enalternativ energianvändning, vilket är positivt med tanke på sysselsättningenoch den ekonomiska tillväxten, som i viss mån skulle utgöra en kompensation ochbidra till en sänkning av det totala skattetrycket. Def har också funnits enstatlig utredning som diskuterat skillnaden mellan arbetande kapital ochkonsumfionskapital. Småföretagen har ett arbetande kapital som är beskattat.Hushållen lånar sannolikt kapital för sin konsumtion , vilketkommenterades av finansministern. Det finns alltså en skillnad. Problemet ärsvårt, men vi kan inte vara förhindrade aff ta upp det bara därför att det ärsvårt. Sedan noterade jag med tillfredsställelse affinflafionstalen hyfsades, så aff vi fick de riktiga uppgifterna. Beträffande detvå första riioprocentiga talen kan man naturligtvis lägga indevalveringseffekfen, vilket skulle reducera de båda talen ytterligare. Jag nämnde kärnkraften i mitt första anförande. Jag varkritisk, men sade inte särskilt mycket. tog jag inte upp kärnkraften.Skälen är två. Dels rör det sig nog om den mest etablerade centerståndpunkfen,dels sade i sitt anförande en hel del i frågan, och jag tyckerinte att man behöver uttrycka sig tydligare. Avslutningsvis vill jag säga att jag tycker aff defväsentliga är att veta om finansministern anser aft def finns anledning att taekologiska hänsyn i ekonomin eller om alla ekologiska frågor och miljöfrågorskall vara hänvisade fill ett enda departement. AnL 30VIOLA (vpk) replik: Jag väntar också på svar frånfinansministern, men def tycks som om def är alltför seriöst för enfinansminister att i ett sammanhang greppa frågor som har med ekologi, miljöoch ekonomi att göra. Det är liksom inte vanligt aft behövergöra det. Men jag skulle ändå vilja veta litet grand om hur -och kanske också övriga i regeringen - ser på det här med tillväxtens innehåll.Jag skulle också vilja veta vad har att säga till depensionärer som kommer aft bli av med SJ-rabatten för sina resor. Jag hörde inteett endaste ord om detta. Vidare vill jag fa upp frågan om EG, för Kjell-OlofFeldt-som i varje fall på det området borde veta ganska mycket - har hittillsinte kommit med någon kommentar alls i def hänseendet. Men det finns ju enmöjlighet till! EG-debatten har nästan helt uteblivit, trots aff det -enligt vad jag anser -på odemokratiska vägar och bakom kulisserna länge pågåttförsök att driva in i EG. det begav sig i EEC-debatten på1960-talet och 1970-falet stod det nog klart för ganska många människor,eftersom def var en öppen debatt, att def här inte rörde sig om någon vanliginternationalism eller om t. ex. frihandel, utan det handlade om kassaskåpensinternationalism. Jag anser nog att det fortfarande till stor del förhåller sigså, med tanke på vilka inflytelserika personer och koncerner som finns iledningen för lobbyverksamhefen då def gäller att hävda att skallanpassa sig alltmer till EG. Det märkliga är att regeringen här har bedrivit en väldigtoffensiv politik. Def gjorde också när han tillsammans meddåvarande ufrikeshandelsministernHellström var nere hos OECD-ministrar och drev just de krav på trafik- ochtransportområdet som börjar vinna insteg i . Vi har sett en del avdetta i budgeten genom satsningarna på motorvägar. Vidare vet vi aftÖresundsbrofrågan o.d. är på tapeten. talades def klarspråk.