prot · GA0985 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skulle gärnavilja ha ett svar på den frågan. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1986/87:413 om försvarspolitiken för har frågat mig om jag anser atthela skall försvaras och i så fall om de resurser som kan ställas tillförfogande är fillräckliga för ett effektivt försvar. Svaret påbåda frågorna är ja. 24 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Frågan har ställts med anledning av att ÖB i enTT-intervju har gjort ett provocerande uttalande om möjligheterna att möta enmodernt utrustad motståndare i det öppna skånska landskapet och försvara helaytan. Jag hade självfallet inte väntat mig något annat svar pä den förstadelfrågan än det som jag fick. Men det fanns en följdfråga: Är resurserna tillräckliga? Det måste stå klart att vi i med dess värdefullatillgångar av skilda slag måste ta upp ett försvar "med tyngdpunkt ikustområdet", som det uttrycks i försvarskommitténs betänkande och nuockså i propositionen. Men medger den mellan socialdemokraterna och folkpartietträffade försvarsöverenskommelsen att vi kommer att ha resurser i tillräckligomfattning och av modernt slag för att möta ett anfall av med starkt flygunderstödda pansarförband? Det är den frågan som har aktualiserats genom ÖB;s uttalande. Kommer vi också att ha en hög beredskap för att mötaöverraskande anfall mot t. ex. med de stora infallsportar somhamnområdena där erbjuder? Kommer vi att kunna erbjuda ett effektivt jaktskydd åtcivilbefolkningen och åt våra försvarsförband? Är det balans mellan de krav som vi ställer på försvaretoch de resurser som ställs fill förfogande? Enligt min mening är försvarsöverenskommelsensmedelstilldelning klart otillräcklig för att det skall vara möjligt att underden närmaste fioårsperio-den förse de pansarbrigader som är avdelade tillSkånes försvar med ny stridsvagn. Det moderata förslaget till medelstilldelningmedger att redan nuplaneringen kan inriktas mot anskaffning av en ny stridsvagnför vardera av de fyra pansarbrigaderna i området och för viss mekanisering avde moderna infanteribrigaderna. Allaundersökningar visar att svenska folket vill att vi skall försvara oss Om den inhemska ammoniakproduktionen "ävenom utgången skulle te sig oviss", som det heter. Det bör därför varapolitikernas skyldighet att se till att de resurser som ställs till förfogandeför att lösa uppgifterna också är tillräckliga. Jag vill därför fråga: Vilka medel är försvarsministernberedd att avdela för förnyelse av pansarbrigaderna? Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1986/87:417 om den inhemskaammoniakproduktionen har frågat mig om detförhållandet att enda ammoniakfabrik som finns i läggs ned geranledning till något ingripande frän regeringens sida. I regeringens proposition 1986/87:95 om totalförsvaretsfortsatta utveckling som överlämnades till i förrgår redovisasförslag till en något förändrad syn på karaktären av tänkbara kriser och krig.Bl. a. föreslås att man i den framtida försvarsplaneringen skall utgå frän ennågot större utrikeshandel under det s. k. förkrigsskedet än vad som gäller förden nuvarande planeringen. När överstyrelsen för civil beredskap har accepterat attammoniakfabriken i läggs ned, har styrelsen utgått från dessa nyaplaneringsförutsättningar. Jag anser att överstyrelsen hargjort en riktig bedömning i denna fråga. Jag har således mot denna bakgrundingen anledning att vidta några åtgärder. 26GÖRAN (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Ävenom jag utifrån mina utgångspunkter inte kan vara tillfredsställd måste jagkonstatera att svaret är klargörande. har enligt svaret ocksågjort en riktig bedömning av behov av inhemsk ammoniakproduktion iförhållande fill de förutsättningar för import som anges i försvarsutredningenoch som också kommer till uttryck i regeringens framlagda proposition. Jag måste emellertid säga att jag är bekymrad inför detfaktum att görs helt importberoende av en så viktig försörjningsresurssom ammoniak. tänker man i första hand på jordbrukets behov av tillgångpå kvävegödsel under avspärrning, men det är angeläget att framhålla attammoniak har betydelse även på andra områden, bl. a. för våra möjligheter atttillverka krut för det militära försvaret och för plastprodukfion. Försvarsministern är naturligtvis medveten om att de nyaplaneringsförutsättningarna får konsekvenser för sysselsättningen på oHka hålli landet. För dem som arbetar vid Supras ammoniak- och ureafabriker i Köpinghar följderna kommit snabbt och före behandling och beslut.MBL-förhandlingar om avveckling av fabriken och avsked för 100 människor kundepåbörjas sedan Supra kommit överens med överstyrelsen om att gällandeberedskapsavfal skall brytas. Supra skall därför återbetala 12 av de 24 milj.kr. som företaget tidigare erhållit i beredskapslån av ÖCB. Självfallet känner alla de människor som är berörda avuppsägningarna stor oro i denna situation. Det har bl. a. tagit sig uttryck iatt de fackliga organisationerna skrivit brev i saken till statsministern. Dedirekta följderna för sysselsättningen i och i regionen kan kanske infediskuteras här, även om det är så att alla fackdepartement också har ettregionalpolitiskt ansvar. En vikfig fråga är i detta sammanhang Supras ansvarför att skapa ersättningsarbeten för dem som försvinner. Meddelande om interpellationssvar . Om kommuns ekonomiska situation Med anledning av att berördekruttillverkningen skulle jag vilja tillägga följande. Det är väsentligt attkrutfillverk-ning kan ske fortlöpande under beredskap och krig. Vid ennedläggning av Supras ammoniaktillverkning kommer beredskapslagring att ske föratt säkerställa erforderlig kruttillverkning. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:182 interpellafion omhemvårdsbidraget kan pä grund av arbetsbelastning inte besvaras inomföreskriven fid. Efter överenskommelse med interpellanten har fastställts attinterpellationen kommer att besvaras . 12§ Svar på fråga 1986/87:382 om kommuns ekonomiska situation har frågat om civilministernavser att medverka till att kommun befrias frän vissa betungande statligapålagor för att underlätta kommunens möjligheter att klara sin del av detsociala ansvaret för kommuninvånarna. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som skall besvara frågan. Regeringen är väl medveten om kommuns besvärligasituation fill följd av utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen har därförbeviljat kommunen ett extra skatteutjämningsbidrag för på 1,3 milj. kr. Regeringens förslag till reviderat skatteutjämningssystemi årets budgetproposition ger minskade skatteutjämningsbidrag i ungefärsamma utsträckning som övriga kommuner i södra delen av landet. Genom förslagettill ändrade regler för kommunala bostadstillägg fill pensionärer () fårpensionärerna i kommun väsentligt höjda bostadstillägg. Kostnaden fördenna angelägna förbättring delas mellan staten och kommunen. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslagettill extra skatteutjämningsbidrag höjs till 400 milj. kr. 2 protokoll 1986/87:85-87 Om kommuns ekonomiska situation kommunersom får en kraftigt försämrad budgetsituation fill följd av skatteutjämnings-och KBT-reformerna. Enligt förslaget skall kompensation ges till kommuner medhög utdebitering och svag ekonomi. Regler för denna kompensation är underutarbetande, men då kommun tillhör nämnda grupp bör kommunen kunnapåräkna ett extra skatteutjämningsbidrag för som är större än detkommunen fått tidigare. Anf.30 (); > Under gårdagens finansdebatt hörde jagfinansministern säga att fillståndet i är så bra att det har uppstått problem. Minfråga gäller ett av dem! ' För de ca 10 000 invånarna i kommun är det ettödesdigert problem. försvann ett av kommunens större företagtill bostadsministerns hemlän, trots att ett annat statsråd under valrörelsenlovat kindaborna att så aldrig skulle ske. Industriministern hade dessförinnanhär i svarat mig att regeringen noga följer upp lokaliseringspolitiskabeslut. Arbetsmarknadsministern betygade för en månad sedan attregeringen noga följer nu pågående utveckling vid Kindasågen. Men det räckerinte. Jag undrar vad regeringen ämnar göra. Ansvaret för sysselsättningenåvilar ju staten. Regionalpolitiskt har regeringen utlovat en balanseradbefolkningsutveckling-och därmed tillgång till arbete, service och god miljö-i/ie/ö landet. Det gäller att finna nya medel, står det i proposition 100, bil.14. Jag vill därför fråga finansministern: Kommer regeringen att befria kommun frånskatteutjämningsavgiften på 2,1 milj. kr. Kommer regeringen att omgående återföra helalikviditetsindragningen på 2,7 miljoner? Är regeringen beredd att befria kommun frånskyldigheten att betala de syndapengar på nära en halv miljon somlöntagarfonderna baxat ut ur kommunen? Kommer finansministern att ändra sitt förslag fill nyskatteutjämning, som har en nettominuseffekt på 3,3 miljoner för kommun? Totalt motsvarar dessa pålagor en utdebitering på drygt1:50, som kunde göra bättre nytta i . är en liten kommun. Kindasågens neddragning meddrygt 100 man skulle i motsvaras av ett bortfall på 10 000arbetstillfällen, dvs., hela Kindas folkmängd. Kommunen har efter Euroheat-nedläggningen investerat över14 milj. kr. i industribyggnader - nära 3 skattekronor. Våra ansökningar omstathga investeringsbidrag har avslagits. När vi anhöll om befrielse frånlikviditetsindragningen avslog vår anhållan. Vi fick lånapengar för att straffbetala den överlikviditet som vi inte hade. När staten inte tar sitt ansvar för sysselsättningen i småkommuner, varför dä inte avstå från den brandskattning som jag skildrat? Lät pengarna finnas kvar där de behövs! Varför skall de först krävas in, för att sedan utgå i formav bidrag till lägre belopp? Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga1986/87:403 om den skattefria försäljningen på färjorna över Regeringen följer fortlöpande frågan om villkoren för skattefriproviantering i fartygstrafiken över . Det har emellertid, efter mittsvar på fråga av Per Stenmarck, inte framkommit något somgör det meningsfullt att ta upp nya förhandlingar med om ändring avdessa villkor. Anf.32 PER STENMARCK (m): Jag ber attfå tacka finansministern för svaret. Fråganom lex har diskuterats flitigt här i kammaren , frånbörjan i en tilltagande optimism, inte minst från finansministerns sida. Deflesta har menat att det borde vara möjligt att fä till stånd en förändring. Ensådan kan naturligtvis medföra både för- och nackdelar. En nackdel, somkommunikationsministern enligt vad som framgår av en tidningsintervjuuppenbarligen är rädd för, är att ett borttagande av lex skulle medföraen ökad alkoholförsäljning. Mot detta kan anföras åtminstone två argument. Fördet första skulle ett borttagande av lex inte leda till attfärjerederiernas tax-free-försäljning i samband med Öresundstrafiken skulleöka. Skälen härtill är dels att investeringen i sådan verksamhet är kostnadskrävande,dels att flertalet av resenärerna över är dagsresenärer, dvs. sådanasom åker fram och tillbaka . De allra flesta resenärerna vistas alltsåutomlands kortare fid än 24 fimmar och faller därmed under den 24-timmarsregelsom gäller och som såvitt jag vet ingen har föreslagit skall tas bort. Fördet andra kan också anföras att lex inte har några motsvarigheter vadgäller trafiken på andra ställen längs våra kuster. Lagen gäller specifikt förtrafiken i och avgångar i trafik som berör andra skånska hamnar. Fördelenmed ett borttagande av lex skulle vara att det genom en sådan åtgärdskulle ges möjlighet till en något ökad försäljning av främst tobaksvaror.Enbart den förändringen skulle tillföra rederierna åtskilliga miljorier, som deär i stort behov av för fortsatta investeringar. Låtmig bara få fråga: På vilket sätt ämnar finansministern driva frågan vidare isyfte att nå en lösning? Överläggningenvar härmed avslutad. Omden skattefria försäljningen på färjorna över Om reseförbudet för vissa invandrare 14 § Svar på fråga1986/87:408 om reseförbudet för vissa invandrare Herrt'alman! har frågat mig när regeringen ämnar upphäva kommunarrestenför de kurdiska invandrare som inte är misstänkta för eller har begått någotbrott. Omreseförbudet för vissa invandrare syftar på de personer som regeringen beslöt att utvisamed stöd av terroristbestämmelserna i utlänningslagen. Utvisningsbesluten, somfortfarande gäller, har inte kunnat verkställas på grund av att det bedömsföreligga s. k. politiskt verkställighetshinder. I ett sådant fall fårregeringen enligt utlänningslagen föreskriva inskränkningar i fråga om bl. Så har också skett. Enligtterroristbestämmelserna kan en utlänning utvisas om två förutsättningar äruppfyllda: dels skall det finnas grundad anledning att anta att utlänningentillhör eller verkar för en organisation eller grupp som kan befaras utanförsitt hemland och även i använda våld, hot eller tvång för polifiskasyften, dels krävs att det föreligger fara för att personen i fråga medverkartill sådana handlingar här i . Ettgrundläggande syfte med terroristbestämmelserna är sålunda att de skall hindraatt våldshandlingar begås i . Bestämmelserna är inte avsedda för falldär personen i fråga kan åtalas för brott. I sådana fall gäller brottsbalkensbestämmelser. Ifråga om de fall som syftar pä har regeringen efter noggrannprövning funnit att de angivna förutsättningarna för utvisning förelåg.Regeringen har således funnit att personerna tillhör eller verkar för PKK, attPKK är en sådan organisafion som avses i bestämmelserna och att övrigaförutsättningar har varit uppfyllda. Jagfinner det angeläget att betona att besluten omfattar endast ett begränsatantal personer knutna till PKK. Det är alltså inte fråga om åtgärder ellermisstankar mot andra kurder. gör i sin fråga en viss koppling till utredningen av mordet på OlofPalme. Jag vill därför framhålla att utvisningsbesluten meddelades långt föreden händelsen. Besluten har alltså inte något med mordet på attgöra. Beslutav det slag sorh tar upp skall enligt utlänningslagen omprövasnär det finns skäl till det. Om och när sä kommer att vara fallet kan jag förnärvarande inte uttala mig om. 34 (vpk); Jag är missnöjd med svaret. Det är uppenbart att invandrarministerninte förstår vilket ohållbart rättstillstånd som håller på att utvecklas i dethär landet när man tillämpar en bestämmelse på det sätt som sker. Det är enalldeles för allvarlig och långtgående inskränkning i de medborgerliga fri-ochrättigheterna i civila förhållanden för enskilda personer, beträffande vilkadet icke förekommit någon som helst grundad misstanke att de är inblandade ieller har anknytning till brottslig verksamhet. Dethandlar här om personer som har vistats i , som har ettfläckfritt förflutet, som av myndigheterna i län har friats från varjemisstanke om anknytning till de våldshandlingar som annars i propagandan brukartillföras PKK. Det handlar i ett fall om en person som har levat i , som har rotat sig här, som har varit verksam som lärare för andrainvandrare men som i följd av de här bestämmelserna måste göra ansökan hospolisen om han vill resa in till för att se en teaterföreställningeller resa in fill centrum för att söka en läkare. Vihar nu fått fullt klart för oss hur dålig grund det var för misstankarna mot dehär personerna. Den Holmérska polisskandalen, om vilken vi i annat sammanhangskall tala mer och utförligare, har uppenbarat en hel del om deförhandsatfityder mot dessa personer som vissa myndigheter i hade. Jagtycker att ett sätt att återupprätta den svenska laglighetens anseende vore attupphäva kommunarresten och låta de här människorna leva ett någorlundamänskligt liv. Det är ju det som är testfrågan, huruvida en regering kan tänkasjälvständigt gentemot paranoida poliser och illa underrättade säkerhetsorgan,eller om den bara är sprattelgubbar i händerna på underordnade myndigheter medförvända väridsbilder. Omförhållandena vid vissa flyktingförläggningar Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar påfrågorna 1986/87:409 och 411 om förhållandena vid vissa flyktingförläggningar har frågat mig vilka åtgärder regeringen kommer attvidta för att förbättra förhållandena vid flykfingförläggningar. har frågat mig om jag är beredd att vidtaga åtgärder för bättreanpassning till den ökande flyktingfillströmningen. Frågorna har ställts bl. a.mot bakgrund av situationen vid slussförläggningen i Östergöfland. Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. driver sex permanenta förläggningar för mottagning av flykfingaroch asylsökande. Vid behov får verket också anordna och driva fillfäUigaföriäggningar. Mot bakgrund av att antalet asylsökande under de senaste årenhar ökat kraftigt har invandrarverket inrättat tjugo fillfäUigautredningsförläggningar. Flertalet av dessa är lägenhetsförläggningar somdrivs i egen regi av verket. Därutöver finns tio fillfäUiga s.k. slussförläggningar där de asylsökande skall vistas kort fid i väntan på attfå en plats på en utredningsförläggning. Flertaletslussförläggningar är pensionat eller hknande anläggningar. I ett par faU rördet sig om nedlagda kursgårdar eller sjukhus som drivs i privat regi.Förläggningarna står under tillsyn av invandrarverket och vid varjeslussföriäggning finns minst en person som är anställd av invandrarverket. Vadgäller slussförläggningen i har jag inhämtat att invandrarverket inomkort kommer att göra en inspektion av förhållandena. Jag utgår från attinvandrarverket kommer att vidta åtgärder för att rätta till eventuellamissförhållanden. Förläggningsverksamhetenbör enligt min mening organiseras på ett sådant sätt att slussförläggningar iframfiden inte skall behövas. Invandrarverketoch har fått i uppdrag att gemensamt utredaoch lämna förslag rörande organisafion av utredningsförläggningar förasylsökande. Uppdraget kommer att redovisas till regeringen denna vecka.Förläggningsverksamheten kommer också att behandlas i den utredning avorganisation och rutiner för handläggning av utlänningsärenden som regeringennyligen tillsatt i syfte att förkorta handläggningstiderna. Jagvill slufligen kraftigt understryka att nuvarande situation med långavistelsetider på förläggning endast kan lösas genom att kommunerna tar emotflyktingar och asylsökande i ännu större utsträckning än . Kommunernahar gjort mycket stora insatser i flykfingmottagandet. Det är min förhoppningatt kommunerna i är ökar sina ansträngningar för att ta emot fler flyktingaroch asylsökande . Anf.36 (vpk): Jag tackar invandrarministern för svaret på min fråga, som gäller ettallvarligt problem i svensk flyktingpolitik. Utanatt förneka att bostadsbrist och ökad flyktingström kan skapa problem vill jagbestämt hävda att sådana förhållanden. som råder vid slussförläggningenBocksjön i inte bör få förekomma. Om bostadsproblemen i kommunernaleder till längre väntefider, kan man inte lösa detta genom att överbeläggaförläggningar till det orimliga. De långa väntetiderna nödvändiggör i självaverket bättre förläggningar. Vadsäger t. ex. om att en familj på två vuxna och fyra barn bor iett rum eller att åtta personer delar ett sovrum på ca 20kvadratmeter? En överbeläggning, kanske till det dubbla, medför ocksåhygieniska brister. Sysslolöshet och ovisshet gör livet ännu svårare. Sådanaförhållanden kan inte godtas. Närstaten betalar ett belopp för varje flykting ökar givetvis vinsten för denprivata ägaren till anläggningen vid överbeläggning, men det går ut överflyktingarnas tillvaro. Detär bra att det kommer att företas en inspektion, men jag skulle ändå önska ettmer konkret besked från invandrarministern om vad som kommer att göras. Jagvill därför fråga: Är regeringen beredd att företa en översyn av förhållandenavid flyktingförläggningarna i syfte att skapa mänskliga förhållanden? 37 (): Jag vill tacka invandrarminister för svaret. Jag harnaturligtvis mycket stor förståelse för de svårigheter som finns att planera ensådan här verksamhet. Det är svårt att förutse dess omfattning. Detbeslut fattade 1984 hade som målsättning att göra vistelserna vidförläggningarna betydligt kortare och att förkorta även handläggnings-fiden.Det fanns en beräkning att ingen skulle behöva vara i en utredningsförläggningmer än högst . Flyktingförläggningenär i allmänhet en slussförläggning, eller en parkering i avvaktan på plats påen utredningsförläggning. Det förekommer att man får vara uppemot tre månaderpå en sådan förläggning, och det måste väl i alla fall betraktas som mycketotillfredsställande. Situationen har blivitannorlunda än den var 1984. Förstoch främst hade kommunerna inte så stor bostadsbrist som . Deflesta kommunerna hade ingen bostadsbrist alls, utan det gällde barastorstadsområdena. Målsättningen med flyktingpolitiken är att få bortflyktingarna från storstadsområdena och fä dem spridda över landet. Men harbostadsbristen dykt upp på fler platser i landet. Ochinvandringen har ju , 1985 och 1986, blivit ungefär tregånger så stor som beräknat. I den situationen räcker naturligtvis interesurserna till, utan ytterligare åtgärder måste till. Jagvill ställa en fråga i anslutning fill svaret, som jag tycker var mycketomfattande och innehöll en hel del positiva inslag: Vilken press hållerregeringen och invandrarverket på kommunerna för att försöka få dem att bättresvara upp när det gäller bostadsförsörjningen i det här avseendet? Jag vill med anledning av de gjorda inläggen upprepa att det ärinvandrarverket som utövar tillsynen över förläggningsverksamheten. Jag räknarmed att invandrarverket vidtar nödvändiga åtgärder om det visar sig föreliggamissförhållanden av ett eller annat slag. Somframgått av debatten är avsikten att asylsökande skall vistas högstnågra veckor i slussföriäggning. Den genomsnittliga vistelsetiden har blivitcirka , pä grund av det stora antalet asylsökande som vi tar emot. Motbakgrund av de längre.vistelsetiderna har invandrarverket vid förhandlingar omförlängning av avtal med ägare fill olika förläggningar ställt kravet att barn-och frifidsverksamhet skall anordnas vid förläggningarna i fråga. Vidare angesnumera i avtalen det maximala antalet bäddplatser i varje förläggning. Dettakan utgöra ett svar på fråga om min syn på standardkraven. Ivad gäller påtryckning på kommunerna vill jag säga att vi bara kan vädja tillkommunerna att öka sina ansträngningar, så att vi kan lätta på trycket när detgäller förläggningarna. Anf.39 (vpk): Man kan väl befara att förhållandena är ofillfredsställande vid flerförläggningar, sade att det finns etttiotal liknande förläggningar.Då tycker jag att beredskapen är ofillfredsställande. Man vet ju att det ärbostadsbrist, och denna kan kanske förvärras. Vi vet också att flyktingströmmenav oUka skäl kan öka, pch då går det inte att lösa de här problemen genom attstuva samman folk hur som helst. Det skulle vara ovärdigt en humanflyktingpolifik. Även jag hoppas att kommunerna snabbt skall kunna ta emot flerflyktingar, men vi måste få en lösning av de fakfiska problemen. När, som jagförmodar, samhället betalar en väl filltagen ersättning för inkvartering, måstemyndigheterna också ställa krav på standarden. Dessutom bör man övervaka hurmänniskorna i förläggningarna har det. Jag tycker fortfarande inte attinvandrarministerns svar är rikfigt tillfredsställande. Vad kommer regeringenatt göra för att påskynda en bättre lösning för flyktingarna på de härförläggningarna? Överläggningenvar härmed avslutad. Om tillvaratagande av flyktingars tidigare utbildning ochyrkeserfarenhet 16 §Svar på fråga 1986/87:410 om tillvaratagande av flyktingars tidigare utbildningoch yrkeserfarenhet har frågat mig vilka åtgärdersom har vidtagits eller planeras nu för att snabbt tillvarata flyktingarstidigare utbildning och yrkeserfarenheter. I regeringens proposition om invandrarpolitiken förra åretframhölls vikten av att invandrarnas utbildningsbakgrund verkligen tas fillvara. Detta är viktigt av både ekonomiska och mänskliga skäl. I sammaproposition redogjordes också för den försöksverksamhet som universitets- ochhögskoleämbetet på regeringens uppdrag bedriver angående värdering av utländskhögskoleutbildning i förhållande till utbildning inom det svenska högskolesystemet.