prot · GA0998 · 1986-12-31 00:00:00 — Justitieministern säger att han inte tänkeruttala sig om det enskilda fallet. Jag tycker för min del att det borde vararimligt att justitieministern i alla lägen hänvisade till rättegångsbalkensregler. Den främste företrädaren för och regeringen närdet gäller rättsfrågor måste väl alltid kunna hänvisa till rättegångsbalkensregler och till hur de skall tolkas. Justitieministern har ju själv haft engenomgång av reglerna, och om jag går tillbaka och tittar på förarbetena, kanjag inte någonstans se att det råder delade meningar om hur man skall tolkarättegångsbalkens regler. De är faktiskt ganska klara. Det är snarare tvärtomså att det har utvecklats en dragkamp mellan vissa personer på ett sätt, sominte står i överensstämmelse med hur bestämmelser ärutformade. Tanken bakom min interpellation var att justitieministernhär för alla poliser och åklagare i landet klart skulle deklarera: det finnsinga andra tolkningar än de som framgår av det justitieministern själv harsagt. Jag tycker justifieministerns sätt att tala i,dag på nytt skapar enosäkerhet, om man kan tolka på andra sätt än att åklagarenskall vara förundersökningsledare när det finns en misstänkt och fallet inte ärav enkel beskaffenhet, när det inte finns särskilda skäl och när det integäller tvångsmedel. Finns det något annat sätt att tolka'rättegångsbalkensregler? Jusfitieministern bestrider vidareatt några som helst påtryckningar har skett, vilket jag hänvisat till. När jagtog upp frågan med jusfitieministern om vad som har hänt i Palmeutredningenvisade jag bara på att justitieministern genom sitt agerande har medverkat tillatt skapa den osäkerhet som råder om vem det egentligen är som ärförundersökningsledare i ett brottmål. Jag hänvisade till olika exempel.Visserligen sade jag också att justitieministern hade varit med och påverkaten åklagare. Jag har läst i protokoll, och det framgårav massmedia också, att det var statssekreterare som ringde tillriksåklagaren och sade att man var missnöjd med det beslut som K. G. Svenssonhade fattat. kallades också K. G. upp tilljustitieministern för att försvara detta. Jag tycker emellertid att detviktigaste här är att justitieministern understryker att det inte finns olikatolkningsmöjligheter då det gäller bestämmelser omförundersökningsledarskap. Jag bestrider bestämt att jag har medverkattill någon oklarhet i de hänseenden som vi diskuterar , och jag bestriderpå nytt och medindignation påståendet att jag skulle ha utövat påtryckningar mot någon Prot. Om ansvaret för förundersökning i brottmål Här talas om det "skamfilade rykte" som detsvenska rättsväsendet skulle ha fått. Om så är fallet vilket jag inte villvitsorda bottnar detta i vart fall fill en del i ett olyckligt gräl mellantvå yrkesgrupper inom rättsväsendet som har uppstått under gången av dennautredning. Den debatt som har förts i kammaren upplever jag i stort sett som enfortsättning av det grälet. Den är på det sättet olycklig. 32 (): Justitieministern säger att justifieministerninte har medverkat till att skapa någon oklarhet på det här området. För attta enbart uttalandet i , säger jusfitieministern att manfår tolka vem som skall vara förundersökningsledare från fall till fall. Vadmenas med det då? Är inte det att skapa oklarhet? Eller har jag heltmissförstått den intervjun, som jag lyssnade till? Jag hoppas attjustitieministern i så fall kan förklara sig så att jag begriper vad som menasmed "från fall till fall". Avslutningsvis vill jag bara på nytt läsa innantill ur uttalande i ; "fick jagkontakt med förste byråchef och med riksåklagaren. Dåmeddelades det mig att riksåklagaren hade fått klagomål från statssekreterareFälth som avsåg mitt agerande." Det handlade om hur många konfrontafionerman skulle ha med 33-åringen. 33 (): Jusfifieministerns allra senaste inlägg göratt jag måste ta till orda igen. Han säger att skadan på svenskt rättsväsendehar uppstått genom ett "olyckligt gräl". Jag är inte beredd att ställa upp på att det får yarapådet sättet i en rättsstat som . Här har vi gammal rättstradifion, härhar vi regler som har stått bi i många årtionden, och helt plötsligt är det ettolyckligt gräl som gör att vi får skamfilat rykte. Då frågar man sig om intemöjligen ett sådant gräl borde ha undvikits genom att regeringen på etttidigare stadium hade slagit fast principen i . Får jag också säga att varken jag eller denandra interpellanten, , har någon som helst avsikt att skapaytterligare dåligt rykte. Vad vi i denna kammare skall göra är att försöka klara utde problem som har förekommit och att se till att lagar och förordningar blirbättre. På det sättet kan rättsordningen bli bättre och s. k.olyckliga gräl undvikas. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades 1986/87:130till skatteutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades 1986/87:L133-L136till lagutskottet 1986/87:U110-U113fill utrikesutskottet 1986/87:Sol31-Sol36fill socialutskottet 10 § Anmäldes och bordlades 1986/87:116Ändring i datalagen 1986/87:122Ändring i jordförvärvslagen (1979:230), m. m. 1986/87:123Fortsatt valutareglering, m. m. 1986/87:124De homosexuellas situafion i samhället 1986/87:126Vissa akfiefrågor för , m. m. 1986/87:127Fortsatt decentralisering inom högskolan 1986/87:135Ändring i miljöskyddslagen (1969:387) m.m. 1986/87:138Försäljning av viss fast egendom 11 § Anmäldes och bordlades 1986/87:31Vissa bostadsbeskattningsfrågor m. m. 1986/87:17Inteckning av bostadsrätt 1986/87:18Äktenskapsbalk m.m. (prop. 1986/87:1) 1986/87:19Anslag till bokföringsnämnden (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:12 Anslag till allmän kulturverksamhet m.m. (prop. 1986/87:100delvis) 12 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1986/87:216 av () till justifieministernom ökat rättsskydd för barn i äktenskap mellan svenskar och invandrare, m. m.; Ett problem som har tilldragit sigallt större uppmärksamhet är det ökande antalet fall avolovligt bortförande av barn i internationella förhållanden. Härmed avsesframför allt fall då en förälder utan lov för med sig sitt barn till ett annatland i syfte att undanhålla den andra föräldern vårdnaden om barnet. Hit höremellerfid också fall då en förälder håller kvar barnet iett annat land efter utgången av en umgängesfid eller efter det att domstol haranförtrott vårdnaden om barnet åt den andra föräldern. Invandringen fill och den ökade rörligheten övergränserna har föranlett att antalet äktenskap mellan svenskar och invandrarehar blivit allt större . Detta har i sin tur gjort det angelägetatt stärka rättsskyddet för de barn som föds i dessa förhållanden. Det ärdärvid särskilt angeläget att motverka att den förälder som inte har vårdnadenom sina barn obehörigen tar med sig barnen tiU ett annat land. I kan en förälder, som har fråntagits ett barnunder sådana förhållanden, vända sig till för att få hjälpmed att få fillbaka sitt barn. Antalet framställningar om sådan hjälp haremellertid fortlöpande sjunkit, från 1982 fill 1985. En trolig förklaringtill detta är att departementet har begränsade möjligheter att lämna biträde idessa fall. I flera av de fall som uppmärksammats imassmedia har den utländske mannen ansökt om och erhållit svensktmedborgarskap. Därefter har han obehörigen tagit barnen till sitt f. d. hemlandoch där lämnat dem till släktingar. Sedan har han återvänt till . Dessabarn kommer alltså att växa upp utan såväl mor som far. Mannen fortsätter attleva, verka och bo i . Det förefaller därför angeläget att se till attpåföljden skärps för den som obehörigen skiljer barn från sin vårdnadshavare. har det visat sig att domstol tolkatlagstiftningen om egenmäktighet med barn annorlunda än professorer vidjuridiska fakulteter i . Frågan gällde huruvida åtal kunde väckas pånytt för egenmäktighet med barn mot den som fortsätter att trotsa svensk lagoch svenska domstolars utslag i vårdnadsprocessen. Även i denna fråga är detangeläget att lagstiftningen är sådan att den har en avhållande effekt då detgäller att olovligen skilja barn från sin vårdnadshavare. Den förälder som är målsägande i ett mål mot sin f. d.make, vilken är åtalad för att ha tagit barnen till ett annat land, är utsattför stor psykisk press. Föräldern vars barn finns i utlandet lever med enständig oro över hur barnet har det och dessutom oro över hur situafionen skallutvecklas så att inte den f. d. maken hämnas på barnen på grund av rättegången.De föräldrar som har råkat in i denna situation har varit svenskamödrar. Mot bakgrund av den beskrivning jag lämnat vore detangeläget att också denna mycket utsatta grupp av kvinnor kunde - i likhet meddem som blir utsatta för våldtäkt - påräkna rättshjälp när de har att uppträdasom målsägande i mål mot sin f. d. make. Medanledning av ovanstående vill jag fråga justifieministern: Har justitieministern för avsiktatt låta se över lagsfiftningen på det beskrivna området för att därigenomstärka rättsskyddet för barn i äktenskap mellan svenskar och invandrare? Har justitieministern för avsikt att se överbestämmelserna när det gäller rättshjälp, så att också kvinnan som ärmålsägande i mål angående egenmäktighet med barn kan få stöd och hjälp av enadvokat? 1986/87:98 1986/87:217 av i (m) fill arbetsmarknadsministern om hjälp åt vissa asbestskadade: Meddelande om frågor Vid riksdagsbehandlingen den19 av socialutskottets betänkande.1986/87:17 avslogs en moderatreservation, där det begärdes att regeringen skulle pröva möjligheten attförbättra situafionen för de asbestskadade vilka fått sin sjukdom konstateradföre . Riksdagsmajoriteten,socialdemokraterna, och , ansåg att frågan borde lösas avarbetsmarknadens parter. Detta har försökts utan framgång! Ovannämnda grupp känner sig sviken och isolerad, samt menar att ingen tar sig problem. Asbestbetingade sjukdomar kan få ett våldsamt och tragisktförlopp. De som avlider av sjukdomen tillbringar inte så sällan sina sista årmed syrgastuber och i syrgastält. Mot bakgrund av ovan skrivna, vilka åtgärder ärstatsrådet beredd att vidta för att situationen för nämnda asbestskadadeförbättras? 13§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1986/87479av (vpk) tiU statsrådet om familjebegreppet iflykting- och invandrarärenden: Synen på vad som kan betecknas som"kärnfamilj" är olika i olika länder. Vår definition av familjskiljer sig ofta från den uppfattning som flyktingar/ invandrare har. Jag vill fråga invandrarministern: Kommer invandrarministern att vidta några åtgärderför att vidga "familjebegreppet" i samband medflykting/invandrarärenden? 1986/87:480av (vpk) till statsrådet om barnomsorgstaxorna: Ett vikfigt skäl till att LO-medlemmarnas barn iliten utsträckning återfinns i den kommunala barnomsorgen ärbarnomsorgsavgifterna. Taxorna varierar mycket mellan kommunerna och är imånga kommuner så konstruerade att de begränsar valfriheten i barnomsorgen. Jag vill därför frågastatsrådet: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attkomma till rätta med orättvisorna vad beträffar barnomsorgstaxorna? 1986/87:481 av () till bostadsministernom prövningen av ansökningar om ombyggnadslån: Regeringen har beslutat attombyggnadsverksamheten i skall dras ned till av volymen 1986.Enligt en övergångsbestämmelse skall äldre bestämmelser tillämpas om ansökan ombostadslån kommit in till kommunen före ikraftträdandet, dvs. före den 31december 1986. i behandlar inte ansökningar somkommit in före enligt övergångsbestämmelserna utananvänder sig av den nya prioriteringsordningen. Vissa sökande får bara beskedom att låneansökan vilar. .Vilka åtgärder avserbostadsministern vidta för att låneansökningar som kommit in till kommunen föreden skall behandlas enligt övergångsbestämmelserna iombyggnadslåneförordningen? 1986/87:482 av () fill miljö- ochenergiministern om statens bilavgaslaboratorium: Statens bilavgaslaboratorium är förnärvarande lokaliserat till Studsvik i , där laboratoriet harfillgång fill moderna och ändamåls-' enligt utrustade lokaler. Enligt uppgift förbereder staten nu en omorganisafion avverksamheten från AB Energiteknik i Studsvik fill en ny anläggning vid ABSvensk inom det redan överhettade . Enligt samstämmiga bedömningar av ochlänsstyrelsen i bör verksamheten vid bilavgaslaboratorietvara kvar vid Studsvik, inte minst av sysselsättningsskäl. , Mot dennabakgrund ber jag att få ställa följande fråga till statsrådet: År regeringen beredd att vidtanågra åtgärder för att låta statens bilavgaslaboratorium finnas kvar vidStudsvik? 1986/87:483 av () fill statsrådet om värderingen av dokuments äkthet vid invandrarverket: Jag vill fråga invandrarministernvilka åtgärder han avser att vidta med anledning av att invandrarverket uppdraråt översättare att i strid med god translatorsed värdera dokuments äkthet isamband med översättningen. 1986/87:484 av (vpk) fillkommunikationsministern om banunderhållet på ; skall vara kvar,enligt regeringens beslut. Detta kan möjligen innebära att banan ligger oanvändoch ändå betraktas som att den finns kvar. a. persontrafiken påbandelen finns det anledning till farhågor. Besparingar ibanunderhållet diskuteras. Om underhållet uteblir, eller skjuts upp, får detgivetvis konsekvenser för banans 1986/87:98 standard. Lägre standard betyder att hastigheten måste sänkas, och möjlig- heten att konkurrera med landsvägstrafiken minskar. Meddelande om frågor Gör regeringen något föratt banunderhållet på inte skall eftersättas? 1986/87:485av BertU Måbrink (vpk) till justitieministern om åtgärder mot vapensmuggling: Den svenske vapenagenten hardelgivits misstanke om delaktighet i grov varusmuggling och, enligttidningsuppgifter, för att ha förmedlat krigsmateriel i utlandet utan tillståndav den . Enligt egna uttalanden har fortsatt attorganisera sprängämnesleveranser till från olika stater. Detta trots attlagen om tillverkning av krigsmateriel förbjuder sådan verksamhet utantillstånd av regeringen. har inget sådant tillstånd, och det förefallersom om olika ansvariga myndigheter har insett lagbrottet men skyller överansvaret på varandra. Avser justitieministern vidta några åtgärder isyfte att förhindra svenska medborgare att förmedla krigsmateriel tillkrigförande länder? 1986/87:486av (vpk) till utrikesministern om den politiska situationen iKenya: Situationen för politiskt oUktänkande i bliralltmer prekär. Regimen i landet har ökat förtrycket.Godtyckliga fängslanden och tortyr är de medel som landets styrande presidentanvänder för att tysta de röster som kräver respekt för grundläggandedemokratiska fri-och rättigheter. Jag vill frågautrikesministern: Har regeringen vidtagit eller tänker regeringenvidta några åtgärder för att påtala för regimen i dess brott motmänskliga fri- och rättigheter? 1986/87:487av () fill finansministern om upphandlingen avbevakningstjänster för : har hos regeringen begärtdispens från upphandlingsförordningen i fråga om köp av bevakningstjänster förStockholms tunnelbana. vill uppenbarligen betala mer ännödvändigt för dessa tjänster genom att utnyttja statliga ABAB. Jag vill därför fråga: Kommerregeringen att avslå dispensansökan? 1986/87:488av () till statsrådet om barnomsorg iföreningsregi: Intresset för barnomsorg i föreningsregi ökar.Enligt gällande regler utgår också statsbidrag till föreningsdrivna daghem.Några dagmammor har velat gå samman i en förening för att själva, utanvinstsyfte, svara för administrationen av sin verksamhet. De anser sigdärigenom kunna samarbeta bättre och slippaen del onödig byråkrati. Den aktuella kommunen har emellertid fåttunderhandsbesked av att statsbidrag inte kan utgå tilldagbarnvårdare som inte är kommunalt anställda. Jag vill därför fråga: Avser statsrådet att vidta någraåtgärder med anledning av tolkning av andan i gällandebestämmelser? 1986/87:489 av () till justifieministernom visst privat styrelseuppdrag för överdirektören i : Bevakningen av Stockholmstunnelbana är enligt uppgift det största enskilda bevakningsuppdraget iSverige. Det upphandlas av . Uppdraget ligger för närvarandehos bevakningsföretaget . I sitter överdirektören irikspolisstyrelsen. Eftersom det inte synes lämpligtatt överdirektören i sitter i ABAB;s styrelse vill jag frågaom regeringen avser att vidta någon åtgärd. 1986/87:490 av () till bostadsministern omvattenskador i byggnader: Kostnaderna för vattenskador ibyggnader har sfigit kraftigt. Kostnaden för svenskasamhället kan för uppskattas fill ca . Olägenheternaför många drabbade är mycket stora, och överkänsliga människor som påverkas avbl. a. mögelsporfillväxt får både fysiska och psykiska besvär.Försäkringstagarna drabbas dessutom av så höga försäkringspremier attsmärtgränsen i det närmaste torde vara nådd. Kommer bostadsministern att aktivtmedverka till att få ett snabbt och effekfivt trendbrott i den mycket olyckligautvecklingen när det gäller vattenskador i våra byggnader och därför i den nyabyggnormen, som kommer i anslutning till PBL, markera viljan och beslutsamhetenatt vidta åtgärder på detta område? 1986/87:491av () till socialministern om en blodbank för eget bruk: Att blod för blodgivning är frittfrån HIV-smitta kan inte fastställas med hundraprocentig säkerhet. Därför harfrågan väckts huruvida egenblodgiv-ning skulle kunna genomföras: En blodbankför eget bruk skulle innebära ökad säkerhet för patienterna. Med anledning avovanstående vill jag fråga: Avser socialministern vidta sådanaåtgärder att egenblodgivning blir möjlig? 1986/87:492 av () tilljustitieministern om åtgärder mot hot och nedtystningsförsök i ärenden omvapensmuggling; 1 en rapport redogör Svenska Freds-o. () för "Hot och nedtystningsförsök i sambandmed utredning av uppgifter om Prot.1986/87:98 regeringsgodkänd vapensmuggling till 1973-75". 31 mars1987 redovisning. ,,,,,, r En resursstark och välorganiseradgrupp har utsatt SFSF:s Meddelandeom frågor o o rr o treviktigaste uppgiftslämnare för mordhot och andra nedtystningsförsök. Syftet harvarit att förhindra de inblandade uppgiftslämnarna att framträda. Det är viktigt att alla fakta kan klarläggas utan attinblandade personer skall hotas till livet. Sådana inslag måste starktmotarbetas i en öppen demokrati. Jag villmed hänsyn till ovanstående ställa följande fråga: Avser justitieministern att vidtanågra åtgärder med anledning av den situafion som ovan beskrivits? 1986/87:493 av () till statsrådet . om s. k. extrapriser: Enligt uppgifter i pressen anserjordbruksministern att det är "otillfredsställande" att vissa varortill stor del säljs till s. k. extrapriser. Det finns redan en prisreglering som bestämmer etthögsta pris för en vara. Extrapriser är emellertid lägre än dessa, och det ärännu tillåtet för handeln att sänka priserna. Jag anser att detta är ettnaturligt inslag i konkurrensen och bra för konsumenterna. Jag vill fråga pris- ochlöneministern om regeringen ämnar vidta några åtgärder för att förbjudaprissänkningar med s. k. extrapriser. 14 § Kammaren åtskildes .