prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Det förefaller ocksåhandla om att man vill kräva en offentlig debatt genom att vägra offentliggörade uppgifter som jag i min fråga bett om att få. Det är riktigt att vi skall ha en mycketöppen och bred debatt om svensk vapenexport. Enligt uppgifter som jag inhämtathos krigsmate- Om hanteringen av spillolja rielinspektörenhar det gjorts ett undantag från regeln, som motiverades avsärskilda omständigheter i samband med undersökningar av påstådd smuggling av krigsmateriel.Det innebär inte någon ändrad praxis i fråga om offentliggörande av enskildaexportleveranser, AnL 204 (): Det vore bra om man kunde skingra dimmorna idetta ärende genom att offentliggöra de uppgifter som jag bett om. Om det intefinns någonting skumt att dölja, kan jag inte finna något logiskt skäl till fortsätter att vägra att offentliggöra uppgifter. Överläggningenvar härmed avslutad. 43 § Svar på fråga 1986/87:228 om hanteringen av spillolja AnL 205 Statsrådet : har frågat mig ommyndigheterna har en sådan överblick när det gäller volym och hantering avspillolja att det går att bekräfta misstankarna om samband meddioxinutsläppen utanför resp, i landet i övrigt. Avfallsolja är ett miljöfarligt avfall. Det är nödvändigtatt den blir omhändertagen på ett sådant sätt att utsläpp inte sker avmiljöfarliga ämnen. Jag vill understryka att ansvaret för att så sker i förstahand vilar på den som hanterar spillolja i sin verksamhet. En del av oljan behandlas nu internt i industrin, medan endel tas om hand av eller andra företag med tillstånd enligt förordningenom miljöfarligt avfall. Sannolikt finns det dessutom ett avsevärt antal företagsom förbränner avfallsolja i mindre anläggningar utan rökgasrening. Det är dessvärre ett faktum att vi inte har tillräcklig överblick över problemetsomfattning och karaktär. Detta är naturligtvis oacceptabelt. Inom naturvårdsverketövervägs emellertid flera olika åtgärder för att förbättrakontrollen över hanteringen av avfallsolja. Förslag i denna fråga från verketssida kan enligt vad jag erfarit förväntas . Jag kan försäkra att jagkommer att verka för att de åtgärder som behövs blir vidtagna för att kommatill rätta med spilloljeproblemet. Beträffande de samband som kan föreligga mellan hanteringav spillolja och dioxinförekomst i miljön har jag egentligen redan häromdagenlämnat svar till . Jag sade då att som vi nu vet attdioxiner finns runt omkring oss i miljön och att källorna är att söka i en radolika verksamheter inom industrier, trafik och avfallshantering har vi tyvärr otillräckligkunskap om exakta källor och spridningsvägar. Detta gäller också om dengenerellt höga dioxinnivån utefter . Beträffande de särskilt högavärdena vid finns i det material som föreligger starka indicierför att dessa delvis härrör från utsläppet av avloppsvatten från bruket. AnL 206VIOLA (vpk): Jag ber att få tacka försvaret. Såvitt jag förstår är denna öppna redovisning om de, som jag ser det,ganska katastrofala bristerna i det svenska miljöarbetet ett svar också påartikeln av i senaste numret av natur och en i detnärmaste total bekräftelse på att de uppgifter som förekommit är riktiga. Dettager även belägg för misstankarna om fruktansvärd cynism i många företag iSverige . Och, , i den artikel som skrivitberättas att kom dessa problem på spåren. Frågan ärvarför man inte hunnit längre i detta arbete. Tar kartläggningen så ,eller vågar man inte angripa dem som är inblandade i denna verksamhet? Anledningen till att jag tar upp denna fråga är att dioxinär ett av de allra farligaste gifter som finns. Jag var själv bland dem inommiljöorganisationerna som arbetade för att få stopp för homoslyranvändningen iSverige. Det arbetet bidrog tillatt giftet ocksä måste stoppas. Då visste viatt myndigheterna öppet ljög. vill jag veta varför inte gjort mera.Kan vi, , verkligen lita på att vi i fortsättningen får en totaltöppen redovisning av dioxinanvändningen? Jag misstänker nämligen attmyndigheterna mera är rädda för den oro som finns hos befolkningen, och som kanbli värre vid en öppen redovisning, än för faran i sig. Kan allmänheten ochfolkvalda i lita på att de får all den insyn som behövs när det gällerdioxin? Om hanteringen av spillolja AnL 207 Statsrådet : Myndigheterna har bara ett uppdrag frånregering och riksdag både enligt den lagstiftning som finns och enligt de klarauttalanden som gjorts och görs, nämligen att fullständigt öppet klarläggasådana här frågor och ge ärliga svar. Vad gäller t. ex. , som ViolaClaesson frågat om, är både och naturvårdsverkettillsynsmyndigheter. prövar frågan omslutliga villkor för dess verksamhet. Det är myndigheternas skyldighet attdärvid också beakta denna fråga. Jag utgår från att så sker. Vad gäller dioxin har man först nubörjat komma frågorna ordentligt på spåren. För och månad som gårläggs pusselbit på pusselbit på plats i dessa mycket allvarliga frågor. Men manhar faktiskt ännu inte fullständigt klarlagt alla delar i denna mycketbekymmersamma fråga. Detta är också en del av sanningen. Vi arbetar för att såfort som möjligt bygga upp resurserna på detta område. Dioxinundersökningarnaär mycket svåra och dyrbara. AnL 208VIOLA (vpk): Det handlar om mycket stora mängderavfallsolja, hydraulol-ja osv. som hamnar i en verksamhet sorn både ärlagstridig och farlig just därför att den leder till dioxinutsläpp. Jag nämndeatt naturvärdsverket kom dessa problem på spåren. Det är alltsåinget nytt problem. Man har vetat att dessa varor hanteras på ett alldelesfelaktigt sätt. Vid sidan av den olja som passerar insamlings- ochbeharidlingsföretag, med regeringens tillstånd till verksamhet, har förbränningav olja till stor del Om den miljön i fortsatt ibilverkstäder, inom industrier och på andra platser. Först infördesen bestämmelse från regeringen om att kan förbjuda även s. k.intern destruktion. På papperet ser alltså allting bra ut. Frågan är vad somverkligen händer med alla de 70 000-80 000 ton förbrukad smörjolja som varje årsamlas upp i . Där behöver vi en öppen redovisning. Hur snart kan vivänta en totalt öppen redovisning? Överläggningen var härmed avslutad. 44 8Svar på fråga 1986/87:235 om den miljön i AnL 209 Statsrådet : har frågat mig om jaguppmärksammat försämrade miljöförhållande och vilka åtgärder somkommer att vidtas för att förbättra den miljön i . Jag har i hög grad uppmärksammat den allvarligaföroreningssituationen både i och i våra havsområden i övrigt. Vidmiljövårdsberedningens sammanträde i är presenterades mycket.oroanderapporter om syrebristen och miljögiftsbelastningen i . Vid en interpellationsdebatt i årredovisade jag utförligt de åtgärder som genomförs och planeras för attförbättra den miljön. Låt mig här erinra om att regeringen.! augusti iår beslöt inrätta en aktionsgrupp mot havsföroreningar. Gruppen, som jag självleder, skall ta fram en aktionsplan med konkreta' åtgärder för att komma tillrätta med föroreningen av haven, inkl. . Förslag till aktionsplanskall föreligga . Jag vill också erinra om att de nordiska ländernapå svenskt initiativ beslutat att föreslå att möte år,1988 skall läggas pä ministernivå för beslut bl. a. om kvantitativa nedskärningarav utsläppen till . AnL 210 (): Jag tackar miljöministern för svaret på min fråga. Anledningen till min fråga är.de bekymmer som drabbatfiskarna med allvarlig nedgång i torskfisket. De minskade fångsterna går utöver fiskarnas ekonomi, och.många yrkesfiskare har stora bekymmer för attderas fiskeföretag inte skall kunna fortleva. Det är ca 2 000 yrkesfiskare som hämtar sin bärgning urÖstersjön. Om vi därfill lägger de effekter fisket har på olika näringar i land- man brukar ju räkna med att varje yrkesfiskare sysselsätter fem man i land -blir vi medvetna om vilka sysselsättningseffekter och regionalpolitiskaeffekter ett uteblivet fiske kommer att få. Utöver de numera vanliga miljöföroreningarna i form avutsläpp från vissa industrier, tätorter m. fl. planeras enligt pressuppgifter provborrning efter olja i . Vilka miljömässiga effekter kommer sådan provborrning att få? . . , ' Enligt uppgifter framskrider också planer på attbygga en bro över Stora Balt, Danska forskare har redan varnat för attprovbygget kan få negativamiljöeffekter för , Risker föreligger att en sådan byggnationförsämrar vattenflödena in och ut ur . Dessa vattenflöden är oerhörtviktiga för när det gäller syresättningen. Östersjönsmiljösituation, som är mycket utsatt, kan härigenom försämrasytterligare. För Östersjöregionerna - kanske speciellt för ochGotland - är som ett friskt innanhav en livsnödvändighet. Det krävsdärför mycket snabba åtgärder för att Östersjölänen inte skall lida obotligskada. I har man redan nu kunnat iaktta mycket svåraskador. Blåstången, som förr fanns i stora mängder och som efter stormartillvaratogs för gödriingsändamål, finns knapipast numera. Döda bottnar iÖstersjön på grund av syrebrist har vi kunnat iaktta på riiånga ställen. Om den miljön i Som jag nämde i mitt svar hade vi eninterpellationsdebatt i denna fråga . Jag skall inteupprepa något av vad jag då sade utan koncentrera mig fill ett par upplysningarmed anledning av inlägg . För det första arbetar vi mycket konkret med denaktionsplan som skall läggas fram. Så sent som har jagträffat landets landshövdingar för att med dem gå igenom vad jag förväntar migi form av konkreta regionala planer när jag skall träffa dem tillöverläggningar . För det andra kan jag som miljö- och energiministerförsäkra att vi kommer att se till att eventuella oljeborrningar och sådanverksamhet omges med stränga miljökrav. För det tredje har vi från svensk sida i de diskussionervi haft med om svensk-danska broförbindelser sagt att vi behövermiljökonsekvensbeskrivningar av alla alternativ för sådana förbindelser, inteminst med tanke på tänkbara konsekvenser för söm innanhav. Jag skalli morgon träffa den danske miljöministern för att diskutera bl. a. ensvensk-dansk . Jag lovar att jag då skall framföra dettaönskemål även beträffande . AnL 212 (): Jag tackar för det kompletterande svaret frånmiljöministern. Jag tror att det är välgörande, inte minst föröstersjöfiskarna, att få beskedet att det händer en del på detta område. Jag kan upplysningsvis meddela att siffrorna förexempelvis torskfångsten i stort "sett har halverats mellan åren 1984 och1986. Därför är det inte egendomligt om man ser mycket allvarligt påsituationen. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:47 45 8 Svar på fråga 1986/87:242 om åtgärder mot det växandeantalet Omåtgärder mot det växande antalet bilvrak Om EG:s inflytande på den framtida miljöpolitiken AnL 213 Statsrådet : i har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med detväxande antalet bilvrak. Jag delar uppfattning att det växandeantalet bilvrak utgör ett stort och dess värre ökande problem. Det är angelägetatt åtgärder vidtas som kan bidra till att få till stånd en effektivareskrotning av bilar. I pågår nu ett aktivt arbete för attlösa detta problem. Det är vår ambition att detta skall leda till resultat inomden . AnL 214 i (c): Jag tackar för svaret på minfråga, ett svar som jag tycker är mycket positivt. Jag tolkar det sä, attskrotningspremien kommer att höjas . pågår ett aktivt arbete iregeringskansliet. Det sägs att ett förslag kommer att framläggas under dennärmaste tiden. Jag hoppas verkligen att "" innebärjanuari eller februari månad. Överläggningen var härmed avslutad. 46 8Svar på fråga 1986/87:244 om EG:s inflytande på den framtida miljöpolitiken har frågat mig vilkaförutsättningar det finns att undgå EG:s överhöghet när det gäller nordisktresp. europeiskt miljösamarbete, överenskommelser om miljöförbättringar och enprogressiv inriktning av miljöpolitiken . Jag vill inledningsvis erinra om attSverige inte är medlem av EG och att EG därför givetvis inte har någon överhöghetöver . Allmänt gäller vidare för t. ex. handeln mellan olika länder attett enskilt land har rätt och möjlighet att införa speciella krav baserade bl.a. på omsorgen om medborgarnas hälsa och miljön. utnyttjar givetvisdenna rätt så långt som vi anser det nödvändigt. När det gäller det europeiska miljösamarbetet harEG-kommissionen börjat agera helt eller delvis för sinamedlemsstaters räkning. Förfarandet har sin grund i att EG är,en överstatligorganisation och är reglerat i den s. k. Romtraktaten. Detta förändrar inteSveriges ställning i det internationella samarbetet, men kan dock självfallet ipraktiken försvåra våra möjligheter att förverkliga våra intentioner. Det internationella miljöarbetet måste, enligt min ochregeringens mening, bedrivas offensivt i medvetande om att sädana svårigheterexisterar och framför allt om att miljöproblemen är internationella. Varken vii eller kan ensamma lösa våra miljöproblem. Vi behöver ett nära samarbetemed övriga europeiska stater inkl. . Detta gäller framför alltkampen mot försurningen och de miljöföroreningarna. Det är därförviktigt att så långt möjligt försöka påverka miljöpolitiken inom är för övrigt ofta en pådrivande faktor i miljöfrågor. Sverigekommer framgent liksom tidigare att inom det internationella miljösamarbetetsram verka för ett förstärkt skydd för miljön. Detta gäller självfallet oberoendeav hur EG och dess medlemsstater väljer att uppträda. Om EG:s inflytande pä den framtida miljöpolitiken AnL 216 (vpk): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Det är en händelse ' som ser ut som en tanke att en energi- och miljöministernnågon dag efter det att min fråga om EG:s inflytande på Sverigesmiljöpolitik ställdes i pressmeddelande berättade att skall haka påEG:s beslut att göra 1987 till "miljövårdsåret". Jag anser att det är utomordentligt viktigt medinternationellt samarbete, precis som säger, för att rädda ochåterställa miljön. Jag tror t. o. m. att detta är nödvändigt därför att det kanframtvinga ett internationellt samarbete som tidigare omöjliggjorts avideologiska, politiska och militärstrategiska skäl. är jag misstänksam mot de utspel som görs avEG på olika fronter, inkl. miljöområdet. Inom EG finns starka krafter som t.ex. står för en mycket livs- och miljöfientlig politik när det gällertransporter och ett oreserverat stöd åt de mäktigaste bilföretagen i åt bilismens framfart. Det går helt enkelt inte ihop med de miljötankarsom lanseras. Den ekonomiska och politiska inriktningen kolliderar med våramiljökrav. Däremot tror jag på bilaterala och internationella konventioner avden typ jag nämnt i min fråga. Jag har från miljövänner i i fåttmaterial som visar att det finns motsättningar mellan EG och de nationellaorgan i olika länder som står bakom sådana miljööverenskommelser. Är det inte så, , attSverige tillsammans med här protesterat mot denna EG:s överhöghet? Trotsatt inte är medlem i EG har vi alltså redan fått erfara vilka bekymmerdet kan bli fråga om när EG:s överhöghet kolliderar med olika överenskommelseri miljöfrågor som och träffar med andra länder. När det gäller det sista sadevill jag berätta vad som faktiskt hänt. har tillsammans med inomden s. k. begärt ett klarläggande av EG:s kompetens gentemotenskilda medlemsstater. Med anledning av den begäran har år1985 skrivit till EG och ställt frågor på en rad punkter beträffande EG:skompetens. Något svar har vi inte fått. Syftet med detta initiativ var naturligtvis att försökaeffektivisera arbete på så sätt att det inte kundeblockeras av enskilda medlemsstater i EG som utnyttjar EG i detta syfte. Sedan vill jag säga att det på få områden skulle vara såoklokt att isolera sig i självgodhet och bara syssla med sina egna problem sompå miljöområdet. Om användningen av ett nytt munstycke för påfyllning avdrivmedel tiU bilar avluft- och vattenföroreriingarna i är importerade. Vi ligger ivindriktningen från alla de länder som bryter mot de regler som vi anser varasjälvklara. Vi kommer även att utnyttja alla kontaktvägar för attförsöka förmå andra att uppfylla miljökraven. AnL 218 (vpk): Självfallet kan och bör inte isolerasig i dessa frågor. Det vore ju rena vansinnet. vill ju ligga långtframme på miljöområdet. Helst bör vi gå i spetsen på alla miljöområden. Vi harnämligen råd att göra,det. Jag skulle till vilja ställa en rak fråga,som har att göra med alla de uppgifter jag fått från kamrater i folkefinget iDanmark: Anser i likhet med t, ex, i skall prioritera det miljöarbete som EG initierar framför de bilateralaöverenskommelser och konventioner jag närnnt? AnL 219 Statsrådet : Svaret ges av det praktiska exemplet attSverige har beslutat att införa amerikanska avgasreningsnormer för bilar. Dethar inte , som är EG-medlem, Det är ett av de krav jag kommer attframföra till när vi träffas , AnL 220 (vpk): Jag vill fråga : Vad är det förkampuppgifter, om jag får kalla det så, som ingår i det miljövårdsår, undervilket genom kommer att samarbeta med bl, a, EG? Överläggningen var härmed avslutad. 478 Svar på fråga 1986/87:268 om användningen av ett nytt munstycke förpåfyllning av drivmedel till bilar har frågat mig om jag är bereddatt vidta åtgärder för att tekniken med bensinåtervinning vid bensinstationerfår en mera allmän spridning. Totalt släpps i ut omkring kolväten varjeår. Härav beräknas drygt komma'från all hantering av bensin idepåer, tankbilar, bensinstationer etc, och knappt hälften härav från tankningav bilar. arbetar med ett program för en reduktion avkolväteutsläppen i , Åtgärder vid bensinhanteringen ingår som en del idetta arbete. Verket har bl, a, tagit initiativ till överläggningar med berördabranschorganisationer och företag om de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför att återvinna kolväten inom ett system som täcker ett så stort antalhanteringsled som möjligt. Jag anser att det är angeläget att åtgärder vidtas såsnart som möjligt för att minska kolväteutsläppen då dessa medför risker förbåde hälsa och miljö. Den teknikför kolväteåtervinning som används vid Prajs bensinstationer i hartidigare tillämpats i delar av med delvis gott resultat. Det är mycketpositivt att vi nu fått en första anläggning ay denna typ i , Jag harsedan en tid tillbaka fått informationer om tekniken och ekonomin i dennasatsning som har för avsikt att i början av det nya året besöka anläggningen ifråga, I mina kontakter ined oljebranschen kommer jag att verka för attsystemet för återvinning av kolväten införs även vid övriga bensinstationer. 1986/87:47 11 december1986 av ett nyttmunstycke för påfyllning av drivmedel till bilar AnL 222ALF (): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. Det formligen väller miljökrav och miljöfrågor överstatsrådet , och jag hoppas verkligen att inte denna mängd - manmåste väl säga tilltagande mängd - angelägria miljöåtgärder skapar handlingsförlamning. I Karlifornien har ett företag som heter utvecklatett system som innebär att bensinångorna inte släpps ut i luften och rakt iansiktet på den som tankar sin bil utan sugs tillbaka ner i bensinstationensstora tankar. När tankbilen fyllt stationens tankar tar den med sig ångornatillbaka till én återvinningsanläggning som, enkelt uttryckt, förvandlarångorna till vätska. Systemet utgörs helt sonika av en ny typ av munstycke påpumpen, en extraslang och en vakuumpump, som suger åt sig ångorna. Det kommunägda bensinbolaget i har tagithälso- och miljöansvar och använder detta återföringssystem, somalltså ursprungligen kommer från . Det släpps ut åtskilliga ton kolväten per årvid våra bensinmackar, vilket ju också miljöministern redovisade. Runtbensinmack-arna är luften rejält komprimerad av bensen, toluen och xylen. Somvi vet är detta hälsovådliga och cancerogena ämnen. Det är naturligtvis inte berisinmackarna sorn släpper utden verkligt stora andelen kolväten, men människorna runt mackarna exponerasändå mycket intensivt för kolväten. Man kan helt frankt påstå att personal ochbilister helt i onödan utsätts för dessa utsläpp, eftersom det nu finnsett system som fångar upp av ångorna. 1 har kommunstyrelsen verkligen tagit sittansvar. Jag tycker att när det , finns metoder för att vidtamiljöförbättrande åtgärder - tyvärr är det inte alltid så - borde man kunnaförvänta sig konkreta åtgärder per omgående. Det skulle vara mycket intressant att få vetanär miljöministern tänker börja att verka för att system för återvinning avkolväten införs vid alla bensinmackar. Överläggningen var härmed avslutad. 48 8 På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 17.56 att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 1986/87:47 49 8 Förhandlingarna återupptogskl. 19.00 under ledning av tredje vice talmannen. Utvecklingsinsatseri , arbetsmarknadsutbildning, m. m. 1986/87:9 om anslag påtilläggsbudget I för /87 m. m. 1986/87:25 delvis och skr.1985/86:177). Utvecklingsinsatseri , arbetsmarknadsutbildning, ni. AnL 223ANDERS G HÖGMARK (m): I detta betänkande behandlas anslag pätilläggsbudget I för /87. Till betänkandet är fogade tremoderata reservationer med anledning av moderata motioner. Dessutom finns ettgemensamt borgerligt särskilt yttrande. En av reservationerna rör extra anslag till AMS om totalt143 miljoner för att täcka merkostnader i samband med AMU:s nya organisation.Oaktat att vi tillstyrker beloppet är vi kritiska till att inte medelsbehovetvid övergång till ny organisation bättre än har kunnat beräknas. Vi vill starkt understryka att denna typ avmedelstillskott måste vara av engångskaraktär, och att det nu ankommer på dennya organisationen att maximalt utnyttja de möjligheter som följer av deförändrade villkoren och det nya huvudmannaskapet. Kostnadsökningar utöverordinarie prisökningar och löneavtal måste bäras av ökade intäkteri form av försäljning av utbildningstjänster och/eller effektivisering av denegna verksamheten. Detta tillägg om 143 milj. kr., som vi alltsåsäger ja till, har inget som helst att göra med volymen av arbetsmarknadsutbildning,vilket man lätt kan få intryck av om man läser utskottsmajoritetens text.Volymen arbetsmarknadsutbildning är en helt annan fråga. Det framgår av vårreservation, men tål att här i kammaren kraftigt understrykas, hur väsentlig vimoderater anser arbetsmarknadsutbildning vara som just arbetsmarknads-politisktinstrument, nu och . Jag är övertygad om att relativt sett ökadeinsatser i form av arbetsmarknadsutbildning är den bästa profil en framtidaarbetsmarknadspolitik kan få. I arbetet att höja arbetskraftens kompetens och kunnandeförväntar vi moderater oss att just AMU skall kunna spela en mycket aktiv roll.Det skulle faktiskt förvåna oss moderater om inte regeringen tar intryck av denpositiva syn som vi har på just arbetsmarknadsutbildningens framtida roll. Detfår vi se när vi om någon månad tar del av budgetpropositionen. I anslutning till utskottets behandling av anslaget tillarbetsmarknadsutbildning har utskottets borgerliga ledamöter avgivit ettsärskilt yttrande. I det vill vi fästa uppmärksamheten på att allt fler teckennu pekar på ett försämrat arbetsmarknadsläge. Vi konstaterar gemensamt attförutsättningen för en stabil och hög sysselsättning är en förbättradekonomisk tilväxt. Det är därför, herr talman, oroande att den ekonomiskatillväxten i varitförhållandevis låg, sett i ett internationellt perspektiv. Trots sänktaoljepriser, sjunkande dollarkurs och faktiskt stigande DM-kurs har den blygsammatillväxten inneburit att arbetslösheten fortsätter att ligga kvar pä en försvenska förhållanden hög nivå. Från , då årsgenomsnittet förarbetslösheten uppgick till , har siffran sjunkit till 1985 ochberäknas bli . Nedgången mellan beror till stor delatt långtidsarbetslösa i de övre åldrarna har gått i förtids- och ålderspensionoch därigenom försvunnit ur arbetslöshetsstatistiken. Problemen för ungdomarfinns kvar med bestående hög arbetslöshet, som framföi' allt drabbarungdomar i åldern . De regionala obalanserna har kraftigt förstärkts. Varselom uppsägningar har börjat öka, och antalet lediga platser harminskat. Det förefaller som om man nu står inför ett trendbrott. Arbetslöshetentenderar också att efter varje lågkonjunktur vara kvar på en högre nivå äntidigare.