prot · GA0920 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill också nämna att beslutsprocessen är väldecentraliserad när det gäller trafikhuvudmännens möjligheter att fåstatsbidrag till investeringar. De tidigare möjligheterna att få sådana bidragför tunnelbanor och spårvagnstrafik har numera utvidgats till att även gällaspårinvesteringar på SJ:s bannät. För att bidrag skall kunna lämnas krävs dockatt en långsiktig trafiköverenskommelse träffats mellan SJ ochtrafikhuvudmannen. Ett annat krav är att den aktuella spårinvesteringen skallvara samhällsekonomiskt 9 protokoll 1986/87:19-20 Prot.1986/87:20 överlägsen jämfört med övriga väg- ochkollektivtrafikinvesteringar som är 6 november1986 aktuella för bidrag i den s. k. fördelningsplanen. Om dubbelspår pä järnvägssträckan Med de riktlinjer som gäller bör därför trafikhuvudmannenta upp en diskussion med SJ om möjligheterna att genomföra den aktuella investeringen. 70 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret,även om jag inte är helt nöjd. Jag tycker att kommunikationsministern vill läggaöver ansvaret på de lokala trafikhuvudmännen. Om jag minns rätt är det på det sättet att helajärnvägssträckan från till ingår i Scandinavian Link. Jag harockså för mig att kommunikationsministern vid andra tillfällen har uttalat sig föratt just den delen av ScanLink är oerhört viktig och att man satsar på den. Visom i det här fallet representerar lokaltrafik ochkommunerna tycker det är litet magstarkt attkräva en utbyggnad av banan på grund av pendeltågstrafikens behov. Det jagskrev i min fråga till kommunikationsministern var att för att enpendeltågstrafik skall kunna föras förutsätts ett dubbelspår. Jag vill fråga : Det är väl ändå så, somjag sade, att vi behöver ett dubbelspår för att få en bra godstrafik ochför att kunna få snabbtåg på den linjen, precis som mellanStockholm och ? 71 Kommunikationsminister : Herrtalman! SJ har också gjort den bedömningen att det behövs ett dubbelspår. Detär därför man. har påbörjat utbyggnaden av ett sådant. Sedan är det som alltid en fråga om i vilken takt SJönskar genomföra sina investeringar. De riktlinjer som har fastställt säger ätt de investeringar som framkallas avden lokala och den regionala trafikens behov skall i huvudsak länshuvudmännenstå för. SJ och staten har ansvar för den långväga kollektivtrafiken. Om det ärså att det som är angeläget att lösa här i första hand är hänförligt till denlokala trafiken, måste trafikhuvudmännen och SJ i en uppgörelse bestämma vemsom skall svara för vad när det gäller investeringar. 72 (): Det har redan påbörjats ett resonemang mellan SJ lokaltoch de tre kommunerna samt Göteborgsregionenslokaltrafik om kostnaderna för en pendeltågstrafik mellan ochGöteborg. I det sammanhanget räknar vi som självklart att det inte skall rörasig om kostnaderna för själva spåren utan att vi har samma utgångspunkt som närdet gäller trafiken mellan och . Jag kan också nämna att detfaktiskt är fler resenärer mellan och än mellan Alingsåsoch . Kommer mansedan in på kostnaderna, får detta bli en andra fråga. Göteborgsregionenslokaltrafik kan ju inte börja bygga spår, utan vi behöver 122 hjälp från statligt håll attpåskynda utbyggnaden. Staten måste se till att det blirgjort, och det . Inte minst med tanke på de miljöproblem som vi har iGöteborgsregionen och som som göteborgare mycket väl kännertill skulle det vara ett steg i rätt riktning. 73 Kommunikationsminister : Herrtalman! På andra håll i landet har de lokala trafikhuvudmännen fått betala ävenden här typen av investeringar. Det är ju inte säkert att man iStockholmsregionen, i eller i är intresserad av att investerapengar i banvallar på sträckan , om dessa investeringar ärframkallade av den lokala trafikens behov. Om den planerade utbyggnaden av 74 (): Jag menar att behoven inte är framkallade. Jag trodde vivar överens om att det ändå måste bli ett dubbelspår på denna sträcka. Om det skulle vara så att någon del av investeringen, närtrafiken är i ordning, skall belasta den lokala trafiken, så ärkommunerna beredda att diskutera detta. Själva igångsättningen som sådan kaninte bygga på om det blir pendeltågstrafik eller inte, och därför är detviktigt att SJ fortsätter den utbyggnad som just nu pågår. Det är att hushållarätt med pengar att låta det arbetslag som jobbar där fortsätta medutbyggnaden ner till . Jag hoppas alltså på hjälp. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på frågorna 1986/87:117 och 118 om den planerade utbyggnaden i har frågat migom regeringen är beredd att nu medverka till att byggande av riksväg 45tidigareläggs. har frågat mig vilka åtgärder regeringenvidtagit - och kommer att vidta - för att säkra en acceptabel trafiksituation iTrollhätte-Vänersborgsregionen. Jag kommeratt besvara frågorna i ett sammanhang. Jag är väl medveten om att utbyggnaden av riksvägarna 44och 45 är två angelägna objekt i denna region. Byggandet av statliga vägar sker enligt fastställdaflerårsplaner. Dessa planer har tagits fram i en decentraliserad process. Detlokala och regionala inflytandet vid prioriteringen av väginvesteringar ärstort. Genomförandet av dessa planer sker i den takt som medelstilldelningentill vägbyggandet medger. Jag har inte för avsikt att frångå denna av riksdagenbeslutade ordning för vägplaneringen. Det ankommer på att utifrånanvisade medel och fastställda flerårsplaner upprätta årsbudget förvägbyggandet. Det är inte regeringen utan som fastställer årsbudgetenför vägbyggandet. budgetarbete för beräknasvara klart . Om den planerade utbyggnaden av 76INGVAR i (c): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på min fråga. Jag förstår mycket väl att kommunikationsministern intekan stå här och lova att åtgärder skall vidtas. Men man kan väl ialla fall tycka att kommunikationsministern i sitt svar borde ha gett uttryckför en litet mer positiv syn på tvåstadsområdets trafikproblem. Det är inte första gången som äruppe till debatt här i kammaren. Det tyder på att det verkligen finns problem ide aktuella områdena. , som skall gå mellan ochSkaraborgsgränsen, skall ju betjäna Trollhätteindustrin. Om man tittar på Saabsexpansion , finner man att antalet anställda nettomotsvarar de två Volvofabriker som skall byggas i . VolvosUddevallainvestering var en bidragande orsak till att en motorväg mellanStenungsund och skulle byggas. har alltså netto anställt vad sommotsvarar två Volvofabriker i . Men trafiksituationen i det områdetär fortfarande lika befängd som förut. i har byggt ett nytt lasaretttill en kostnad av nära 1 miljard. När lasarettet byggdes trodde man att dennya förbifarten då det gäller vid skulle bli av. Men såblir det inte. Det arbetet ligger utanför planeringen . Vi vetinte heller när det kommer något besked i det avseendet. Till slut, herr talman, vill jag bara säga att jag tyckeratt kommunikationsministern ändå är något positiv i sitt svar. Han sägernämligen att han är medveten om att utbyggnaden av avsertvå angelägna objekt i denna region. Jag vill påstå att det som sägs i denmeningen är någonting nytt i den här diskussionen. 77ELVER (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag frågade vad regeringen har gjort och tänker göra för att säkra enacceptabel trafiksituation i tvåstadsområdet. Låt mig säga att jag hade väntatatt kommunikationsministern skulle ge ett mera offensivt besked - i stället föratt som mera retoriskt ge en bild av hur budgetarbetet går till. Det varkanske inte vad jag avsåg. Med tanke på att vägmedlen totalt sett kraftigt harreducerats, som man gör en ordentlig satsning på ett fåtal punkter iandra områden, råder det inget tvivel om att sådana här viktiga vägprojekt-kommunikationsministern har inte heller polemiserat mot resonemanget om attdet är nödvändigt att dessa projekt kommer till stånd - inte får komma i kläm.Av den anledningen hade det varit angeläget att kommunikationsministern ändåsagt- Vi är beredda att ta tag i detta för att se till att de här planernasäkras. Vad det handlar om är ju inte att tidigarelägga någoteller vidta några extraordinära åtgärder, utan närmast gäller det att se tillatt planerna i detta sammanhang inte äventyras eller förfuskas. Behovet av enbättre trafikföring i området är så väl dokumenterat att det inte behöverunderstrykas. är ju att betrakta som något av en puls frånöstra regionen, dvs. och , ut mot och Uddevalla.Från ochVärmland är vägen en lika viktig länk när det gäller genomfarten mot Göteborg.Därför har också väg 45 sitt berättigande i detta sammanhang. Jag skulle viljaatt kommunikationsministern, utan att avslöja detaljer, nu säger att han ärberedd att ta extra tag för att just denna trafikförsörjning inte skalläventyras och så att utvecklingen blir acceptabel och i takt medtrafikökningen. Till i vill jagsäga att det var trevligt att för en gångs skull höra en centerpartist pläderaför stora väginvesteringar och vägobjekt - det är inte så ofta som de som anseratt det är viktigt att bygga vägar får draghjälp från det hållet. Jag noterardetta med viss tillfredsställelse. Till vill jag säga att det icke är möjligtatt både ha en decentraliserad beslutsprocess, som alla uttalar sig för, ochsamtidigt begära att regeringen skall ge detaljanvisningar om enskilda objekt,i vilken ordning de skall genomföras, när de skall påbörjas osv. Det får istället ingå i planeringssystemet. Herrarna kan vara lugna tills vidare. Jag vill inteföregripa budgetbeslut, men enligt vad jag har erfarit har vägverketi detta fall verkligen ambitionen att göra någonting åt dessa vägar och fattabeslut i samband med nästa budgetomgång. 79 i (c): Jag talar för stora väginvesteringar därföratt det är fråga om nödvändiga väginvesteringar som har planerats i länet under15 år, och det är att de genomförs. Det är inte några storaväginvesteringar jämfört med motorvägen , om det är dettasom kommunikationsministern tänker på, utan det gäller småvägar. Kommunikationsministern skall inte hänga upp sig på dethär, utan det går bra att satsa på dessa vägar. Det finns också andra vägar idetta område som skall byggas och som kan tas upp till diskussion, men de ingårinte i min fråga. Vi kan återkomma till frågan om ersättning för den nedlagdaDal-Västra järnväg. Trots att järnvägen lades ned för flera månadersedan har regeringen ännu inte fattat beslut om den väginvestering som harutlovats. 80 (): Kommunikationsministern säger att vägverketbjuder till, och det är riktigt. Jag tolkar det så att regeringen backar uppden ambitionen, därför att det är naturligtvis inte oviktigt hur regeringen ochkommunikationsdepartementet spelar med i en sådan här situation. Lägetbeträffande medelstilldelningsbegränsningen, som både riksdag och regering harbekymmer med, ger vid handen att det krävs en särskild bevakning i ett sådanthär område, där trafiksituationen är på väg att bli akut om planerna intefullföljs något så när. Det är viktigt att detta projekt inte kommer i klämmellan Om den planerade utbyggnaden av Prot.1986/87:20 storprojekt som kan sättas i gångpå annat håll. riksvägarna44 och 45 måste alltså komma till stånd och fullföljas. , , , . , Överläggningen var härmed avslutad. del avlottensektorn ee e 22 § Svar på fråga 1986/87:9 om föreningslivets andel avlotterisektorn har frågat statsrådet föreningslivets andel av lotterisektorn. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågan. Lotterier spelar en stor roll för folkrörelsernasmöjligheter till självfinansiering. Enligt uppgift från vissa folkrörelser hardessa möjligheter försämrats. Inom övervägsvilka åtgärder som kan behövas för att förbättra möjligheterna förfolkrörelselotterierna. 82 (): Jag tackar för svaret. Att vinna pengar på lotteri är ett lättare sätt attskapa ett kapital än att spara pengar som man får genom arbete - men det är enfrågeställning som vi kan diskutera vid senare tillfälle. stod jag utanför vårlivsmedelsbutik hemma. Några grabbar från försökte sälja lotterför . för att få ihop pengar till en ungdomsresa som föreningen skullegöra. Några, men inte många, köpte lotter. Då tittade jag upp och fick se reklampelare. På den stod: Köp trisslotter, gnugga och vinn . Det varinte lätt för grabbarna med en sådan mördande konkurrens. har folkrörelsernas andel av lotterisektornminskat från till . Och det var före tillkomsten avtrisslotterierna och de nya vadhållningslotteriernä. Jag hälsar välkommen till arbetet påföreningssektorn. Men jag hade väntat mig att han, som kommer med friskakrafter, skulle ha gett ett något annorlunda svar än en hänvisning till attfrågan bereds i , , när den utveckling som pågårredan var mycket tydlig, frågade jag statsrådet om samma sak -nämligen vad regeringen skulle göra med anledning av utvecklingen. Han sade då,precis som gör , att dessa frågor utreds iregeringskansliet. I stället för åtgärder kom sedan trisslotteriet. Detta är en fråga som engagerar tusentals föreningsledareöver hela , , och hundratusentals ungdomar som är beroendeav lotteriintäkterna för sitt föreningsarbete när nu statliga och kommunalaanslag dras ned. Därför skulle jag gärna vilja ha ett svar, där UlfLönnqvist redovisar när förslag kommer att läggas fram. Det har successivt skett förändringar i denlagstiftning som reglerar folkrörelselotteriernas verksamhet, har vidtagits åtgärder som underlättar för folkrörelselotterierna. Förnågot år sedan togs t. ex. varuskatten på vinsterna bort. Det är den sortensåtgärder som hade anledning att hänvisa till vid det förrafrågetillfället. har vi fått en ny uppvaktning av folkrörelserna, och LarsErnestam fanns med vid uppvaktningen. Jag har haft anledning att säga att vitar de önskemål och krav som framförts från folkrörelserna på allvar. Därförbehandlar vi nu dessa önskemål och dessa krav. Vi får se vilket resultatetblir. kan vara helt övertygad om att jag mycket väl känner tillde behov som folkrörelserna har av att få fungerande lotterier och detvärdefulla arbete som folkrörelserna utför. Om rätt att spela på automatspel 84 (): Detta var en något utförligare redovisning avatt arbetet har kommit i gång. Jag var, precis som säger, med påuppvaktningen. Det fanns vissa förslag från uppvaktningen som, tror jag, kangé förbättringar om de genomförs. Men den stora principiella frågeställningen finns kvar:Skall vi låta staten fortsätta att satsa på stora lotterier, som får till följdatt föreningslivet förlorar andelar - vilka åtgärder och förbättringar som änvidtas för föreningslivet? Staten har en enorm reklamapparat till sittförfogande, och föreningarna klarar inte av konkurrensen. Gnugglotterierna hartidigare i stor utsträckning varit reserverade för föreningarna. Anser UlfLönnqvist att de bör vara det i fortsättningen? Jag tror inte att mindre förändringar - skattelättnaderoch annat - räcker för att föreningslivet skall klara sig. Det är nödvändigtmed mer omfattande åtgärder för att man skall nå resultat. Jag har inte talat om vidden avförändringarna. Jag har sagt i svaret att vi överväger vilka åtgärder som kanbehövas för att förbättra möjligheterna för folkrörelselotterierna. 86 (): Då avvaktar vi med intresse de förslag somkommer. Jag hoppas att övervägandena inte kommer att ta alltför . Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1986/87:12 om rätt att spela på automatspel i har frågat statsrådetJohansson om han är beredd medverka till att "enarmade banditer"genom en lagändring åter blir tillåtna att spela på enligt de regler som gälldeinnan förbudet trädde Om rätt att spela på automatspel i kraft.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. S. k. enarmade banditer förbjöds i vårt land med verkanfr. o. m. . Förbudet motiverades med att spelet medförde riskför sociala skadeverkningar. Enligt min uppfattning finns det nu inte anledningatt ändra ståndpunkt i denna fråga. Jag är således inte beredd att medverkatill att det genom lagändring åter blir tillåtet att spela på s. k. enarmadebanditer. 88STEN i (m): Jag tackar för svaret. vill jaggratulera till att han som är en Malmöpåg nu har nått maktenstinnar. startades i ett lotteri,arrangerat av , Triss. Det finns 8 000försäljningsställen och man säljer för 90 milj. kr. Många av dem somsäljer Trisslotter säger att de skulle kunna sälja mångdubbelt mer om de fingeen större tilldelning. Man kan förmoda att de kommer att få en störretilldelning framöver! Jag vill betona att jag inte har något emotatt svenska folket självt får avgöra om man vill spela på Triss, V 65 eller vaddet nu kan kallas. Men vad jag irriterats och förvånats över är att när man fören del år sedan genom beslut i denna kammare förbjöd spel på de s. k. enarmadebanditerna, staplades de negativa sociala konsekvenserna på varandra. Det varingen hejd på den farsot som skulle följa i de enarmade banditernas spår. I dagtillåter man, tydligen med statens goda minne, ett spel som är vida värre. Detär mer lättillgängligt, och man får större summor pengar . Detta är kvalificerat hyckleri. Eller rättaresagt: Dubbelmoralen stänker. Jag kommer att motionera till nästa års riksdagatt man skall tillåta spel på de enarmade banditerna igen. Det blir antagligeninte tillåtet, men då kan jag säga att betänkandet i fråganinte.kommer att innehålla ingredienser som i och för sig är nödvändiga,nämligen konsekvens, intelligens och logik. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:47till skatteutskottet 1986/87:52till lagutskottet 1986/87:54till skatteutskottet 25 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Fil03-Fil05till finansutskottet 1986/87:T107till trafikutskottet 1986/87:Skl01till skatteutskottet 26 §Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1986/87:61En tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m. m. 1986/87:45Lindring av församlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor, m.m. 1986/87:59Redogörelse för verksamheten inom 27 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1986/87:Sol04av m. fl. 1986/87:Sol05av m.fl. 1986/87:Sol06 av i reglerna för bidragsförskott 1986/87:35) och underhållsbidrag (prop. 28 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:67 av () till statsministern omavtalsrörelsen inom den offentliga sektorn: lönerörelse inom denoffentliga sektorn har rest en lång rad principiella frågor av stor räckvidd,inte minst för den offentliga verksamheten. Ytterst handlar det om denoffentliga sektorns möjlighet att fungera och människors förtroende förkontinuitet och trygghet i en erbjuden service. Från sida har vi understrukit attstatsmakternas viktigaste uppgift i en avtalsrörelse är att skapa goda allmännaförutsättningar för förhandlingar mellan parterna. Det innebär insatser avfördelningspolitisk karaktär på skatte- och familjepolitikens område, när detgäller studiestöd m.m. Det innebär också att man tar ansvar för en sammanhållenlinje i förhandlingsarbetet. Fria parters förhandlingar under samhällsekonomiskt ansvarhar varit styrkan i den "svenska modellen". Att den uppläggningenfungerar på ett för helheten bra sätt har avgörande betydelse för det svenskasamhällets utveckling. Lönerörelsen för stats- och kommunalanställda har istället präglats av hårda motsättningar, osäkerhet beträffande spelreglerna,konflikter med allvarliga återverkningar för tredje man och oklarrollfördelning. anser det därför viktigt att statsministerndelger sin och regeringens syn på årets segslitna avtalsrörelse ochvilka slutsatser som regeringen anser bör dras av denna. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsministern: Vilka slutsatser anser regeringen att man bör dra av åretshårda och utdragna avtalsrörelse inom den offentliga sektorn? 1986/87:68 av () till industriministern omindustrisysselsättningen i : Industriministern hävdade under denallmänpolitiska debatten hurtigt att hopplösheten i har förbytts iframtidstro. Man har tagit tag i de resurser som ställts till förfogande ochsatt i gång att jobba, sade industriministern. Vidare hävdade han att det varborgerliga misstag och underlåtenhetssynder som vi främst hade att tacka förde regionala obalanserna. lämnar i sin höstrapport en något annanoch mer nyanserad bild av läget i : Utflyttningen från länet fortsätter och ser ut att blilika stor eller större än eller 1 000-1 500 personer. Arbetskraftsefterfrågan minskar i synnerhet blandungdomar, handikappade och kvinnor i glesbygd. Därutöver förväntasnedläggningar och neddragningar inom den industriella sektorn att ytterligareminska: Aitik, , , ASSLs sågverksrörelse m.fl. Situationen totalt för vissa inlandskommuner tenderar attytterligare försämras. För fortsättningen av 1987 bedömer länsarbetsnämnden attinvesteringsnivån blir låg och att en ytterligare fortsatt dämpning avarbetskraftsefterfrågan blir följden. gör således en helt annan bedömning avläget än industriministern för det närmaste året. kommer under det närmaste året att förloraytterligare ca 500 industrijobb, dels inom den privata industrin, dels inom denstatliga. Länet har inte råd att förlora fler jobb inom industrin. Den privataindustrin arbetar med projekt i akt och mening att söka ersättaneddragningar med nya jobb. Det norrländska/norrbottniska näringslivet - i synnerhet ibasindustrierna - kommer att möta stora problem om energipriserna höjs så somden utredning som Ångpanneförenihgen gjort för statens energiverks räkningvisar. Villindustriministern med anledning av vad länsarbetsnämnden i sagti sin höstrapport förtydliga vad industriministern grundar sin framtidstro ochoptimism för på? Villindustriministern medverka till att stimulera de statliga industriföretagen iNorrbotten att vidta åtgärder som ger ersättningsjobb vid eventuellaneddragningar? Villindustriministern ta initiativ till att löntagarfonderna - när vi nu har fåttdem - går in i norrbottniskt näringsliv i akt och mening att stödjaindustrietableringar, åtminstone i den utsträckning de fått pengar från länet? Vilka åtgärder avser industriministern vidta för attbemästra problemen med eventucHa el-energiprishöjningar i denorrländska/norrbottniska basindustrierna? 1986/87:69. av () tillbostadsministern om åtgärder mot hög radonhalt i bostäder: Många bostäder har en mycket höghalt av det radioaktiva radonet, vars dotterprodukter kan fastna pådammpartiklar som och stannar i lungorna. Halter som anses motsvararökning av 20 cigaretter per dag har uppmätts. budgetproposition (bil. 13 s. 86) redovisas attplanverket tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen och utarbetarett handlingsprogram för hälsoskydd i byggnader. I fråga om strålning ibostäder har regeringen uppdragit åt ,, planverket samt statens mät- och provråd att ur olika aspekterfölja utvecklingen. Svensk byggnorm skall innehålla föreskrifter som begränsarexpositionen av radondöttrar så långt som är praktiskt och ekonomiskt rimligt.. går ut med en enkät tillhälso- och miljöskyddsnämnderna för att se hur de sköter kontrollen avradonhalten. Enligt min mening är det väsentligt att samhället gör detmöjligt också för människor utan stora ekonomiska resurser att bygga om sinahus så att de inte utsätter sig och sina barn för hög radonhalt. Det finns ettsärskilt lån för att finansiera åtgärder mot radon, men det är inte många somsöker det. Beror det på att lånet är för ofördelaktigt eller på bristandeinformation? Med anledning av det anförda ber jag att tillbostadsministern få rikta följande interpellation: Vad ämnar statsrådet göra för attunderlätta för människor att bygga bort en alltför hög radonhalt i sinabostäder? 1986/87:70av () till utbildningsministern om statsbidraget till vissutbildning: I diskuteras förnärvarande mycket intensivt frågan om nedläggningen av konsumtionsekonomiskautbildningar vid . har beslutat att dra instatsbidragen till utbildning fr. o. m. , trots att skolan harfullbelagda kurser. Detta skedde, enligt uppgift, utan några överläggningar medhuvudmannen för skolan, . Nämnden kan också sägasföregripa det förslag som arbetsgruppen för översyn av gymnasieskolansyrkesutbildningar (ÖGY) presenterat. Detta har dock ännu inte behandlats avriksdagen. Med anledning av det inträffade vill jag ställa följandefrågor till utbildningsministern: