prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — Det skulle i och för sig inte vara svårt att ta reda på det, genomatt följa tidningar och göra sig underrättad via organisationer som intresserarsig för frågan om barnens rätt. Det skulle vara särskilt enkelt förjustitieministern att uppmärksamma frågorna, eftersom det för ungefär två årsedan gjordes en särskild uppvaktning inför justitieministern i ärendet. Menännu har ingenfing hänt. Jag vill påstå att det är ertkelt att ytterligareförtydliga lagen. Det finns ingen anledning att klandra domstolarnastillämpning; tillämpningen är inte bättre än lagarna. Lagen kan enkelt förtydligas genom att exempelvisbegreppet "så långt möjligt" i huvudregeln ersätts med "underförutsättning att det är till barnets bästa". I andra stycket kan barnetsbästa beskrivas tydligare, så att faktorer som känslomässig anknytningmellanfaderoch barn, barnets egen inställning och föräldrarnas inbördes förhållandelyfts fram. Möjligheterna är goda, och det är enkelt om viljan finns. Jag påstår bestämt,att om man läser inte bara lagen utan också förarbetena finner man att dertnuvarande regleringert är kristallklar. Det går irtte att komma längre iförutseende från lagstiftarens sida. Skulle man gå in och detaljreglera meraskulle domstolarna snärjas in på ett sådant sätt att de inte kan behandla detenskilda fallet efter egna meriter och så bra som möjligt. 115BENGT (): Det är möjligt att regeln är kristallklar förjustitieministern, men rättspraxis visar att den inte är kristallklar fördomstolarna. Jag tycker att det är angeläget - det är inte för mycketbegärt - att man skaffar sig bredare kunskap om hur praxis verkligeu är i dessafall. Jag kan tillhandahålla flera fall, och organisationer kan ytterligarespäda på en sådan lista, som skulle kunna utgöra ett bra underlag.Justitieministern bör inte Om nya polishus i och säga nejtill denna angelägna åtgärd utart ett mycket brett beslutsurtderlag. Det är detertda jag begär - jag begär inget konkret lagförslag : Överläggningen var härmed avslutad. 28 §Svar på frågorna 1986/87:597 och 606 om nya polishus i och har frågat mig när jag bedömeratt byggandet av ett nytt polishus i kan påbörjas. harställt motsvarande fråga beträffande ett nytt polishus i . Jag besvararfrågorna i ett sammanhartg. Jag villförst upplysa Irtge om att sedan regeringen 1984 uppdrogåt att projektera en nybyggnad av en polisstation i har styrelsen redovisat uppdraget till regeringen . Till vill jag säga att motsvarande uppdrag beträffande ett polishus i gavs till 1985 och att styrelsen räknarmed att redovisa detta uppdrag . Vid behandlingen av årets budgetproposition har , på förslag av justitieutskottet,gett regeringen till känna att en flerårsplan för byggnadsverksamhetenbeträffande polisens lokalbehov bör utarbetas och redovisas för inästa års budgetproposition. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att göra någrauttalanden om när lokalfrågorna för polisert i Vetlartda och kan fåsin lösning. 117 (): Jag ber att få tacka justitieministerrt för svaret. Frågan om byggande av ett nytt polishus i harvarit aktuell , och det beror på att polisen där har mycketundermåliga lokaler. Verksamheten är splittrad på flera platser i staden, ochde lokaler som finns på den centrala polisstationen är undermåliga.Arrestlokalerna har t.ex., såvitt jag känner till, utdömts avhälsovårdsmyndigheterna. Medanledning av justitieministerns svar skulle jag vilja ställa rtågra frågor. För det första: Redovisrtingen från byggnadsstyrelsenkommer , säger justitieministern. Innebär det att dert kommer undersommaren? Eller hur skall jag bedöma ""? För det andra: Har polishuset i hög prioritet idepartementets bedömning i samband med dert redovisning som skall göras tillriksdagen när det gäller plarteringen för utbyggnad av polishus, utifrån denbegäran som har lämnat till regeringen? För det tredje: Kan justitieministern i någort mån nubedöma.medelsanvis-ningen till byggande av polishus? Den frågan hänger ocksåsamman med hur snabbt man klarar den akuta situationen i . Sammanfattningsvis vill jag fråga: Kan justitieministernnågot mera precisera när problemet med polishuslokaler i kan få sinlösning? 118INGE (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på min fråga. Svaret irtnehåller tyvärr tröst förpolispersortalen, ej heller för kommun. har enhälligt bedömt attlokalförhållartderta för polisverk-samhetert är otillfredsställande på mångaorter. Utskottet uttalar också att verksamma åtgärder bör sättas in utan dröjsmål. Justitieministern känner väl till att Finspångspolisstation har de i särklass sämsta arbetsförhållandena av samtligapolisprojekt. Därför vill jag sammanfattningsvis framhålla att de lokaler sompolisen i har förfogat över är otidsenliga, både vad gällerdcrt fysiska arbetsmiljön och vad gäller den psyko-sociala miljön. Frågan om ett nytt polishus i har varit aktuellsedan 1969. har vid ett flertal tillfällen påtalatarbetsmiljöbristerna. Uppgifter har då lämnats om att ett nytt polishusplaneras och att en nybyggrtation varit nära förestående. Om inget besked kan lämnas om byggstart före den sistartiaj irtnevarande år överväger yrkesinspektionert, med stöd av 7 kap. 7 § iarbetsmiljölagen, att förelägga kommun att vidta åtgärder för attavhjälpa bristerna i den inre arbetsmiljön. Justitieministern framhåller i sitt svar attbyggnadsstyrelsen till regeringen har redovisat projekteringen för byggande avpolisstation i . Kostnaden för projektet uppgår till endast 10,5 milj.kr. Äntligen ligger alltså förslaget för avgörande påregeringens bord. Kostnaden är redovisad. Tomt finns anvisad, ochritnirtgarna är godkända av berörda parter. Ett snabbt beslut är också viktigtför kommunens fortsatta centrumplanerirtg. Med tartke på projektetsartgelägerthet och rirtga kostrtad vill jag fråga justitiemirtistern vilkenmöjlighet projektet har att komma med i höstens tilläggsbudget. Om åtgärder mot invandrarfientlighet och rasism Till vill jag säga attbyggnadsstyrelscrt i praktikert är klar med projekteringsuppdraget.Redovisningen kan komma vilken dag som helst - i vart fall . För er båda vill jag sedan bara upprepa att jagsjälvfallet inte här skall gå in och föregripa den prövning som vi nu skallgöra av alla de polishusprojekt som är aktuella. Det rör sig om ungefär 15stycken. Inte minst med hänsyrt till de andra polisdistrikten vore det oriktigtatt föregripa bedömningen när det gäller dessa två polishus. Överläggningen var härmed avslutad. 29 §Svar på fråga 1986/87:608 om åtgärder mot invandrarfientlighet och rasism har - mot bakgrund av vissahändelser under Om åtgärder mot invandrarfientlighet och rasism senare tid- frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att sätta stopp för deninvandrarfientlighet och rasism som förekommit i . Det är utomordentligt viktigt att samhället tar avståndfrån alla yttringar av rasism och främlingshat. Ett demokratiskt samhälle kaninte tolerera sådana tendenser. Ett uttryck för denna grundsyrt är att i dert proposition(prop. 1986/87:151) om ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. somregeringert i förra veckart överlämnade till föreslås bl. a. attstraffbestämmelsen om hets mot folkgrupp skall skärpas. Polisen, som ansvarig myndighet för ordning och säkerhet,har ett särskilt ansvar för att stävja våld som följer i spåren av rasism ochinvandrarfierttlig-het. Av dert artledrtirtgen är det glädjande att kunnakonstatera att polisen i på ett tillfredsställandesätt har fullgjort sin uppgift i detta hänseende. måste man dock ha klart för sig attinvandrarfientlig verksamhet inte främst förebyggs genom straffbestämmelser ochinsatser från olika myndigheters sida. I stället är det genom information,upplysning och opinionsbildning som störst framgång kan nås. har anslagit medel tillverksamhet som syftar till att stärka solidariteten mellan invandrare ochsvenskar och för att motverka tendenser till främlingshat och rasism. Som exempel kan jag nämna folkrörelsekonferensenSolidaritet , , anordnandet av en särskildkonferens med ungdomsorganisationerna om dessa frågor, att det tillinvandrarverket har anslagits medel för opiniortsbildartde arbete samt att derts. k. vänskapsveckan för närvarartde genomförs. Vid sidan av dessa exempel kannämnas att en särskild ombudsman mot etnisk diskriminerirtg rtyligert hartillsatts. Avslutningsvis vill jag inskärpa betydelsen av attsamhället entydigt och konsekvent tar avstånd från rasism ochinvandrarfientlighet. Tillsammans, inbegripet alla och envar, måste vi i olikasammanhang med demokratiska metoder motverka alla tendenser till och uttryckför invandrarfientlighet. På den punkten är regeringens inställningkompromisslös. 121ALF (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret. Jag tror i och för sig att det alltid har varit så här i , attsamtliga regimer och regeringar konsekvent har velat ta avstånd från rasism ochinvandrarfientlighet. Och likväl pyr de. Vi utplånar naturligtvis inte rasismoch invandrarfientlighet genom att stoppa Sverigepartiet och andra extremagrupper och få svenska företag att bete sig anstärtdigt i sin reklam. Det ärviktigt att också rikta blickarna mot större sammanhang. De som har studerat rasism och invandrarfientlighet anseratt vi skall se upp med tre saker, herr talman. För det första gäller det enojämrt maktfördelning i samhället. Det innebär nämligen s. k. kulturellarbetsdelning - invandrare och mirtoriteter fär ta vissa jobb, medan svenskartar andra. Om en sådan arbetsdelning blir stabil måste vi se upp. Det handlarinte minst om att ge invandrare en god och omfattande utbildning. För detandra måste vi se upp med bristande kontakter mellan invandrare Det görs en hel del på det området, men krävs det faktisktmer än en veckas arbete. Man måste naturligtvis också vara försiktig så att maninte slår itu den sammarthållning som finns inom vissa etniska grupper. För det tredje gäller det bristande självkänsla hosungdomar - både svenska och invandrare. Ungdomar som slutar skolan med känslanav att de inte behövs och irtgenting kan, och sedan blir arbetslösa, är enkatastrof för . Jag tror att det bäddas för rasism i just den mentalamiljön. Man mår faktiskt psykiskt illa när man ser TV-bilder och hör ropenfrårt dessa totalt vilseförda ungdomar, som skämmer ut sig. Man blir emellertidockså skrämd rtär seriösa PR-makare hakar på en chauvinistisk trend och knäpperpå de disharmoniska rasistiskå strängarna. Jag skulle vilja fråga justitieministern omhan är beredd att ge sig i kast med och initiera det breda lårtgsiktiga arbetetför att hejda irtvartdrarfientlighet och rasism, och riktigt göra klart attgrogrunden för rasismen finns i bristen på utbildning och arbete. Överläggningen vär härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1986/87:519 om spannmålsöverskotten har frågat mig om jag villredogöra för hur, enligt min uppfattning, jordbruket och dess organisationerhar medverkat fill att minska spannmålsöverskottert och på vilket sätt statenskostnader kan minska . Av livsmedelspolitiska beslut framgåratt samhället bör ta ett delansvar för överskottsarealens kostnader. Riksdagenuttalade vidare att det i första hand bör ankomma på jordbruket att aktivtarbeta för att aripassnirtgsåtgärderrta på vegetabilieområdet leder till attsamhällets delansvar i finansieringen av överskottsproduktionen kan upphöra.Detta gäller fortfarande. tillsattes den s. k. spartnmälsgruppen medrepresentanter för bl. a. och lautbrukarua.Spartnmålsgruppen enades kring ett förslag om trädesersättning för år 1987.Detta förslag har genomförts, vilket beräknas medföra en positiv effekt på regleringsekonominoch en minskad belastning på statens finanser. Gruppen har senare lagt framförslag till åtgärder för att minska spanrtmålsöverskottet på . har varit enig med regeringen om att det ärangeläget att de medel som staten ställer tillförfogande för att underlätta produktionsanpassningen utnyttjas för att stödjaen inriktning av produktionert som minskarkostnadsbelastningen på samhället och på lantbrukets ekonomi. I sammanhangetförtjänar också att nämnas de stora statliga satsningar på forskning om nyaproduktionsformer i jordbruket som genomförs till en kostrtad av 17 milj.kr. Det ärdärför av stor vikt att jordbruksnäringen själv redart inför nästa Prot.1986/87:129 ,' odlingssäsong tar initiativ till sådana åtgärder sominnebär att alternativ produktion kan utvecklas och introduceras. 123 (): Jag vill gärna tacka jordbruksministern försvaret. I svaret har dock inte redovisats några av de egna åtgärder som mansjälv har finansierat från jordbrukets sida. Som jag har uppfattat det beslut fattade isambartd med behandlingen av livsmedelskommitténs betänkande, var meningen attdet i första hand skulle ankomma på jordbruket att aktivt arbeta föranpassrtings-åtgärder på vegetabilieområdet. Jag har inte kurtrtat.firtna attdet verkligen har utförts ett sådant aktivt arbete. Värre är emellertid att man i och med att vissa partierändrade de förslag beträffande den nya livsmedelspolitiken som regeringen förtfram - att man skulle bidra med ca . på fem år-upphävde dennabegränsning. Det har lett till att staten har fått bidra med ca 1 200 milj. kr.på tre år för att betala spannmålsöverskottets kostnader. Det är så gott som enfördubbling av beloppet, på nästan halva tiden. Det är således enorma beloppsom går åt. I det läget, herr talman, tycker jag att det är viktigt att manavkräver jordbruket ett ansvar för dess aktiva medverkan. Jag har haft kontakt med en del jordbrukarungdomarsom gärna vill pröva nya grödor på spannmålsarealen, men de får inget stöd hosjordbrukets organisationer. Därför måste jag upprepa min fråga: På vilket sätttänker jordbruksministern försöka uppmana jordbruksnäringen att vidta aktivaåtgärder för att minska den olönsamma spannmålsproduktionen och därmed minskastatens mycket stora kostnader? En effekt som uppträder - och därjordbruket självt har tagit en mycket aktiv del - är att man vinner andrum ochtid genom träda 1987 Man räknar med att nettoeffekten på regleringsekonominblir en besparing av 150-200 milj. kr., som man alltså vinner tillbaka. Det ären insats som näringen själv engagerar sig för. Det innebär att ungefär entredjedel av överskottsarealert berörs under detta år. Det pågår också en rad försök och experiment på olikaområden med att finna alternativa grödor som på lårtg sikt kan vara ekonomisktlönartde utan speciella subventioner. Det kan gälla energigrödor,industrigrödor, proteinfoder och annat. Man har satt i gång en radförsöksprojekt. Men jag håller med om att det är viktigt - ochdet säger jag också i mitt svar - när det gäller projekten energigrödor ochannat, att jordbruksnäringen själv redan inför nästa odlingssäsong tarinitiativ till sådana åtgärder att man kan få praktisk effekt av insatserna. I andra fall behövs längre tids forskning för att kommafram till vilka typer av grödor som kan introduceras i olika sammanhang medekonomisk lönsamhet. Jordbruksungdomarna har också besökt mig, och jagmedverkade till att man under årets träda får möjlighet att experimentera medgrödor som inte finns inom prisregleringssystemet. Jag har för min deltillmötesgått dessa jordbrukarurtgdomarsönskemål att redan nu få experimentera med andra grödor . Det var ett utmärkt initiativ från dessa ungdomar. 125 (): Det allvarligaste är att dessa storakostnader för spannmålsöverskottet används för att subventionera brödpriset iandra lärtder än , medan vi vet att svenska konsumenter i ökadutsträckning övergår till hembakning därför att de finner brödkostnaderna iSverige för höga. Det är alltså viktigt - med hänsyn fill statens kostnader, tillde svenska konsumenterna och till den svenska jordbruksnäringens framtid attvi möjligt får ett mycket mer aktivt agerande från jordbrukets sida föratt få rtcr det stora olönsamma spannmålsöverskottet, som kostar den svenskastaten oerhörda belopp. Om ombyggnad av statens bildskärmar Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1986/87:611 om ombyggnad av statensbildskärmar 126 TREDJE VICE TALMANNEN: I PaulLestanders frånvaro får ta emot svaret. Pauf Lestander har frågatarbetsmarknadsministerrt vilka åtgärder hon tänker vidta för att se till attombyggrtaden av statens bildskärmar gertomförs. Frågarthar lämrtats över till mig. I rtuvarande bildskärmar anvärtds bildrör som orsakarstrålrting av olika slag. Forskningen om strålningens hälsorisker pågår. Arbetarskyddsstyrelsen utfärdar de föreskrifter som verketbedömer nödvändiga för att ge erforderligt skydd i arbetet vid t.ex.bildskärmar. Sådana föreskrifter gäller naturligtvis också statsförvaltningen.Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat föreskrifter (SFS 1985:12) som framförallt ställer krav på ergonomiska förhållanden vid bildskärmsarbete. Ansvaret för ombyggnad av enskilda bildskärmar i statertåvilar varje myrtdighet. Statskontoret har bl. a. som stor upphandlare ettsårskilt artsvar i detta sammarthang. I syfte att minska strålningen vid olikaterminalarbetsplatser har flera åtgärder vidtagits. För det första har statskontoret, bl. a. i samarbete medStatshälsan, genomfört en samordnad upphandling av bildskärmsterminaler tillstatsförvaltningen . Statskontoret har därvid genom avtal medleverantörer skapat garantier för att strålningen från bildskärmar väsentligtkommer att minskas. För det andra har statskontoret i anslutrtirtg till dennaupphandling i samarbete med bl. a utarbetat ett åtgärdsprogram förbefintliga bildskärmar i statsförvaltningen med motsvarande syfte. Om förslaget till höjd bilaccis därombyggnad regleras tekniskt och ekonomiskt har tecknats mellart statskontoretoch . I den mårt enskilda myndigheter inte kan finartsiera ombyggnadenpå egna artslag, kan de utnyttja det centrala investeringsanslaget föranskaffning av ADB-utrustning. Statskontoret har informerat samtliga statliga myndigheterom ombyggnadsmöjligheterna. Verket avser att på nytt gå ut medinformation i denna fråga. För det tredje uppdrog regeringen åtstatens mät- och provråd att utarbeta regler för frivillig provning avbildskärmar omfattartde bl. a. strålrtingen. Från kan mät-och provrådet auktorisera provplatser för denna provning. I och med den provningsverksamhet som startar räknarregeringen med att köpare och användare av bildskärmsterminaler skall fåtillgång till enhetliga och tillförlitliga provningsresultat som vägledning isatsningen på bättre arbetsmiljö. Trots de åtgärder som vidtagits kan jag nu notera att detfrån de fackliga organisationernas sida uttrycks en oro över att ombyggnaden avbildskärmar går för långsamt. Mot den bakgrunden avser jag att göra engenomgång av läget och därefter se om ytterligare åtgärder behöver vidtas. 128JAN JENNEHAG (vpk): Jag tackar civilministern för svaret. Vi ärtydligen helt överens. är en stor köpare, och dess krav påutrustning får effekter också för andra användare än staten. Höga standardkravkommer därför hela marknaden till godo. Speciellt tillfredsställd är jag över att civilministerndelar de fackliga organisationernas oro. Jag hoppas att den genomgång somcivilministerrt aviserar kart ske snabbt och att ytterligare åtgärder hellerinte behöver dröja. Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1986/87:584 om förslaget till höjdbilaccis har frågat mig vilkamiljöpolitiska överväganden som ligger bakom förslaget till höjd bilaccis. I kompletteringspropositionen har jag redovisatbedömningen att det nu finns skäl att dämpa den privata konsumtionensökningstakt. En viktig komponent i konsumtiortsökningen har varit den kraftigauppgången av försäljningen av nya bilar. Den föreslagna accishöjningen ärmotiverad pä denna grund. Den miljöpolitiska styrning som finns genom attaccisen för vissa avgasrenade fordort är reducerad påverkas inte av denföreslagna accishöjningen. 130LARS (): Jag tackar finansministern för svaret. Miljöfrågornas alltmer ökade betydelse, och då inte mirtstkväveutsläppen från biltrafiken, gör det nödvärtdigt att analysera vilkaföljdverkningar olika beslut i får också när det gäller att förbättraeller försämra miljösituatiorten. När jag denna vackra ärtacksam för att få diskutera de här principiella frågeställningarna medfinansmirtisterrt, har jag som exempel tagit upp förslaget till höjd bilaccis. Finansmirtisterns kollega miljöministern har som främstaåtgärd för att minska kväveutsläpperi hänvisat till övergångert tillkatalysatorrertirtg -frivillig öch obligatorisk 1989. Frånfolkpartiet vill vi gå snabbare fram, och vi vill dessutom ha stimulauser fördert befintliga bilparken. Socialdemokraterna har hänvisat till övergången tillnya bilar och stimulanserna för att så snabbt som möjligt få människor att köpadessa bilar, Finansmirtisterrt firtner nu att det enligt hans uppfattnirtg, avbl. a. finanspolitiska skäl, är angeläget att bromsa konsumtionert ochföreslår en höjd accis. står mot varandra två motstående intressen. BirgittaDahl vill stimulera folk att köpa nya bilar, och finartsmirtistern villförsvåra dessa möjligheter. Miljöministerns ambitioner neutraliseras avfinansministerns förslag. En konsekvertt miljösyn måste innebära att den fårgenomsyra hela förvaltningsapparaten. Förutom det område som miljöministernbasar över måste miljöaspekter också finnas med över hela fältet. De måsteockså finnas med i finanspolitiken. Så är inte fallet i det förslag som jagrefererar till. Det vore av mycket stort intresse -och det ligger inom frågansram - att få höra om finartsmirtistern något ville utveckla hur han ser på möjligheternaatt ta miljöhänsyn också i finanspolitiken. Jag vet att det finns svårigheter,men det vore intressant att få denna fråga något belyst . Oni värderingen av jordbruks- och skogsfastigheter vidförmögenhetsbeskattningen Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Svar på fråga 1986/87:587 om värderingen avjordbruks- och skogsfastigheter vid förmögenhetsbeskattningen har, mot bakgrund av attförslag till förändringar i kapitalbeskattningen av jordbruks- ochskogsfästigheter aviseras i kompletteringspropositionen, frågat mig vad somavses med passivt ägande och med förvärv av kapitalplacerirtgsskäl. Irtnan beredningen av det aviseradeförslaget har avslutats ser jag inte som meningsfullt att föra en friståendediskussion om den närmare innebörden av uttrycken passivt ägande och förvärv avkapitalplaceringsskäl. 132KARL-GÖSTA (): Jag tackar finansministern för svaret. Då jag inte fått något besked är jag naturligtvisbesviken. Det är säkerligen också många ägare av jord- ochskogbruksfastigheter. Det är högst otillfredsställande att, somfinansministern gör, skapa oro i en stor yrkeskår genom att 7 Riksdagensproiokoll 1986/87:129 Prot.1986/87:129 avisera ett lagförslag och inte säga något om hur det skallutformas. 22 maj1987 Det enda mart kart konstatera medanledning av den information som .. . finansministern har lämnatär att en eventuell lagändring kommer att c jf j , I medföra ökat krångel ochmycket svåra gränsdragningsproblem. Likforrnig och rättvis taxering kan irtteupprätthållas i det här avseendet. Vi moderater tar bestämt avstånd från denaviserade skattehöjningen. Det finns enligt vår uppfattning inget skäl till ensådan förändring. I stället bör förmögenhets-skattert på det arbetande kapitaleti små och medelstora företag avvecklas i enlighet med vadföretagskattekommittén har föreslagit. Regeringen har i en proposition till isyfte att stimulera till ökad skogsavverkning föreslagit ändring avbestämmelserna om uttag av egenavgifter i förvärvskällan jordbruksfastighet.Intäkter som är hänförliga till egenverksairthet uppgående till högst 15 000kr. avgiftsbefrias, och inkomsten blir i det fallet ej hellerpensionsgrundande. Hederligheten bjuder att finansministern svarar ett klartja eller nej på fråga om motsvarande bestämmelse kan ligga till grund för attpåstå att passivt ägande föreligger. Varför lever inte finansministern upp till talet om enförenkling inom skatteadministrationen och avstår från den aviserade lagändringen? Överläggningen var härmed avslutad. 34 § Svar på fråga 1986/87:616 om sammansättningen avSwedfunds styrelse har frågat utrikesministern omsammansättningen av .