prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — behandlar- eller rättare sagt inte behandlar - de seriösa alternativ som både anställdaoch utomstående har fört fram, 37 (vpk); Jag skall tillåta mig ätt förlänga debattennågra minuter med en kommentar till en fråga som kunnat skymtas under debatten,nämligen frågan om exportberoende och protektionism. Det har sagts att denlinje som vpk representerar skulle stå för någon sorts avstängning av densvenska marknaden och ett reserverande av den för den nationella produktionen-och att det i sin tur skulle skada våra handelspolitiska intressen allvarligtoch utlösa repressalier. Det är alltså inte en korrekt beskrivning. Så kan det intefungera. Dét är omöjligt att tänka sig att vi genom ett mycket markerattullskydd skulle försöka utestänga utländsk konkurrens på det sättet. Detskulle naturligtvis drabba stålindustrins stora export. Tanken är i stället följande: Det som har skapat detextrema exportberoendet på det här området lika väl som på andraindustriområden är tendensen att slå sönder arbets- och produktionsprocessen,att göra sig av med kompetens inom vissa delar av en branschs produktion, ochbara behålla vissa, dvs, göra sig mer ensidig än man nödvändigtvis behövervara. Och vad blir följden av det? Jo, det är klart att denkompetens och den produktion som man inte själv har måste man i stället ersättagenom import. Och ökar man importen uppstår det ett tvång att försökapressa ut ytterligare produkter på exportmarknaden för att kunna betalaimporten. Det är denna överdrivna specialisering av produktionen somskapar det onödigt stora exporttvånget. Vad vi vill göra är att gå en delvisannan väg utan att för dén skull gå in på någon protektionism. Vi vill se detmer långsiktigt och i stället satsa på att behålla en någorlunda bred kompetensi produkturvalet inom olika industribranscher. Gör man det och görlångsiktiga satsningar på uppbyggnad och utveckling av denna kompetens, ser dethela på lång sikt och inte på kort sikt som gör, får man också en ökadkonkurrenskraft på den nationella marknaden. Enligt vår strategi får man ettbredare sortiment, man blir verksam på ett bredare plan och kan 38 alltsåsälja mer på den internationella marknaden. På det sättet kan man rädda en heldel av jobben. Särskilt viktigt blir det att ha en sådan strategiskkompetens med nationella satsningar av uppbyggande slag på olikasamhällsområden. Vi har exempelvis ett järnvägsväsen här i landet som på siktunder behöver rustas upp väsentligt. Vi måste nämligenav miljöskäl övergå till mer järnvägsbundna transporter när det gäller tyngregods. Vi har många gamla processanläggningar inom processindustrin som behöverbytas ut därför att de är nedslitna och nedsmutsande. Också där krävsstålvaror, plåt, produkter för konstruktioner av olika slag. Genom att kombinera ett bevarande av en litet mer allsidigkompetens än SSAB-ledningen tänker sig med ett långsiktigt uppbyggnadsprogramvidgar man alltså den nationella basen, räddar jobben och dämpar i någon måndet mycket markerade behovet av export. Så får man det hela att gå ihop. Prot.1986/87:104 ,1987 Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 23,) Kammaren övergick till attdebattera näringsutskottets betänkande 23 om vissa anslag inom finansdepartementetsområde, 1 fråga om detta betänkande skulle debatten vara gemensamför samtliga punkter. 38STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 23 behandlasvissa anslag inom område som faller inom näringsutskottetsberedningsområde. När det gäller regeringens förslag beträffande statenspris- och kartellnämnd, SPK, råder oenighet inom utskottet. Reservationerföreligger från , från kommunisterna och från oss moderater. I reservation nr 1 framför vi att kostnaderna för SPK:sverksamhet bör kunna minskas väsentligt. Vi har i tidigare sammanhangaktualiserat frågor med denna innebörd, senast i motion L716 som behandlas avlagutskottet. Vi förordar nämligen en sammanslagning av SPK medkonsumentverket, KOV, Vi upprepar således tidigare ställningstagandenbeträffande konsumentyer-kets framtida organisation, vilket i stora draginnebär att KO-funktionen bryts ut och att återstående del av konsumentverketsorganisation renodlas till en servicefunktion som sedan inordnas i SPK;sorganisation. I detta sammanhang bör egen provningsverksamhetöverflyttas till statens provningsanstalt, vilket sammanfaller med denuppfattning som provningsanstalten själv har redovisat i ett remissyttrande. Denämnda åtgärderna leder således till att i sin nuvarandeorganisafion avvecklas. De här förändringarna framstår som ett naturligt inslag ien omdaning av konsumentpolitiken, inriktad på att denna skall fungera som ettmedel att Statens pris- och kartellnämnd stärkamarknadsekonomin och stimulera fri konkurrens. De omfattande regleringar som kännetecknar statensverksamhet på konsumentområdet bör avvecklas. Ett primärt krav är, som viunderstryker i reservationen, att prisregleringsinstrumentet definitivtutmönstras. Konkurrensövervakning och information i prisfrågor skulledärefter, som rimligt är, bli den dominerande uppgiften för den av ossföreslagna nya inriktningen av SPK:s verksamhet. Detta skulle möjliggöraytterligare samordning av den konsumentinformation som båda verken, SPK ochKOV, producerar, varvid ytterligare rationaliseringsvinster borde kunna göras. De av oss föreslagna åtgärderna, som skulle genomföras isamband med en omfattande avreglering på det område där både konsumentverketoch SPK agerar, skulle uppenbarligen redan i sig medföra avsevärdabesparingseffekter. Vi har därför i reservationen föreslagit att regeringenmed det snaraste vidtar åtgärder för att såväl på kort som på längre siktbegränsa medelsanvändningen för den verksamhet som SPK nu svarar för. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservation nr 1. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 39 (): har föreslagit att anslagettill statens pris- och kartellnämnd skall reduceras. Vårt besparingskrav är 5milj. Det ekonomiska läget i vårt land kräver att besparingargörs på så många områden som möjligt. Vi anser att det är rimligt att minskakostnaderna på SPK, och det gör vi utifrån den utgångspunkten att vi anser attstatens pris-och kartellnämnd ofta tvingas syssla med sådant som folkpartietinte tycker att SPK skall syssla med. Vi anser att regeringen konsekvent skall avstå från attförordna om prisstopp och andra prisreglerande åtgärder. Sådana ingrepp harstarkt negativa verkningar, eftersom priserna i en marknadsekonomi spelar enfundamental roll som informationssignaler och förmedlare av konkurrensenseffekter. Prisstopp kan inte förhindra inflation - bara skjuta problemenframför sig. Det är då självklart att denverksamhet på SPK som hänger ihop med administrationen av prisregleringarnainnebär kostnader. Vi tycker att besparingen är väl motiverad, och jag yrkarbifall till hemställan i betänkandet, med undantag för anslaget till statenspris- och kartellnämnd, där jag yrkar bifall till reservation. 40JÖRN (vpk): I motsats till de borgerliga representanternai näringsutskottet vill vi från vpk;s sida mycket starkt understryka detviktiga i att den verksamhet som statens pris- och kartellnämnd bedriver kanfortsätta med oförminskad styrka. Det är nämligen i högsta grad av behovetpåkallat att denna verksamhet kan fortskrida på ett tillfredsställande sätt.Det har att göra med utvecklingen på olika typer av varu- och tjänstemarknader.Vi vet nämligenatt monopolismen och prismanipulationen tilltar inom näringslivet. Man kan sägaatt det blir ett allt större avstånd mellan de verkliga produktionskostnadernaå ena sidan och priset å den andra. Man manipulerar med priser, och man föröver kostnader från en vara till en annan. Det finns också sedan många ärtillbaka en mycket stark tendens till kartellisering och monopolisering inäringslivet. Det är därför av stor vikt att SPK kan ha den övervakning, deneffektiva registrering och den granskning av dessa karteller ochprisöverenskommelser som rör både en mängd svenska företag och utländska företagsom är verksamma på olika sätt i eller som samverkar med svenskaföretag. En läsning av det nu aktuella kartellregistret bordeövertyga t, o, m, den mest vantrogne om att det är i högsta grad behövligt förkonsumenternas skydd med en övervakning och en registrering av denna typ avöverenskommelser. Dessa överenskommelser är ju till för att begränsakonkurrensen och för att i sista hand pungslå konsumenterna. När det gäller prisreglering sägs det ofta att det inte ärlönt att ha ett prisstopp, eftersom det bara är ett sätt att skjuta uppinflationen. Men det är faktiskt inte riktigt sant. fungerar det kanskepå detta sätt. Men det kan också vara på det sättet att man genom att hålla etttryck på företagen, så att de inte kan ta ut prishöjningar hur odisciplineratsom helst, kan så att säga tvinga över dem på rationaliseringslinjen. Då kan dei stället försöka vidga sina marginaler genom att effektivisera sin produktionoch distribution. På detta sätt kan man alltså få en positiv verkan av enprisreglering, om den är rätt upplagd och kommer vid rätt tillfälle. Efter dessa mer allmänna synpunkter skall jag be att få gåöver till diskussionen om vpk-reservationen av inäringsutskottet, reservation nr 3, I denna reservation begär vpk att någonform av delegation skall inrättas - en konsumentpresentation - inom SPK, Nukanske någon frågar vad det är för mening att hänga på ett sådant organ utanpåSPK, som ju är ett granskande och registrerande organ som också bearbetarinformationsmaterial, gör indexberäkningar och undersökningar av pris- ochkostnadsutveckling. Det finns åtminstone ett par skäl som man som exempel kanpeka på. Man behöver t, ex, kanske få litet mer allsidiga aspekter och nyadimensioner på undersökningen av hur pris- och kostnadsutvecklingen är iSverige, Vi har t, ex, ett gammalt konsumentprisindex, konstruerat påtraditionellt sätt, som ofta används som underlag för att bedöma hurlevnadskostnaderna har utvecklats. Det används även för att t, ex, idiskussioner om lönebildning och löneförhandlingar utgöra en sorts riktmärkeför hur mycket reallönerna kan ha stigit eller sjunkit vid olika tidpunkter.Detta index är lika för alla människor. Men i verkligheten är ju inte folk idetta avseende lika. Vi lever i ett klassamhälle, och konsumtionens strukturoch hushållens konsumtionssammansättning är olika i olika samhällsklasser. Detfinns ingen Genomsnittssvensson, utan det finns rikare Svensöner och fattigareSvensöner. Försökskalkyler som man kan göra litet mer på fri hand tycks ganskaklart peka på att det nuvarande konsumentprisindexet är underskattat - när detgäller levnadskostnadsökningar för t. ex. de lågavlönade, dvs. dem sombefinner sig i den undre delen av inkomstskalan. Därför är detta inte någonrättvisande metod. Det skulle vara av vikt att få in synpunktersom kunde belysa dessa ting och göra det möjligt att variera beräkningarnanågot samt se hur prishöjningar slår i olika samhällsklasser. Detkan vara mycket viktigt, inte minst för de fackliga organisationerna, att fåveta detta. ' Konsumtionsmönstren - exempelvis boendemönstref -skiftar ju tiderna igenom. Man kan föra en analytisk diskussion om huruvidabostadskostnaderna är rätt uppmätta, eftersom boendet har förändrats. Man kandå inte "baka ihop" olika former av boende hur som helst, utan manmåste även härvidlag ha en viss differentiering. Resonemang om sådana fingskulle kunna föras i ett sådant här litet lekmannaorgan, där tjänstemännen påSPK skulle kunna få intressanta synpunkter och stimulans i sitt arbete. Naturligtviskan det sägas att om det i funnits en stark organiseradkonsumentrörelse - som det finns i vissa andra länder- hade man kunnat föra endialog av detta slag ändå, utan att ha något särskilt organ härför. Detta skallmedges, men finns det inte någon sådan organisation i , och därförtycker vi att det kan fylla ett viktigt ändamål att inrätta ett lekmannaorgan.Detta är bakgrunden till yrkandet i reservation 3, som jag yrkar bifall till. 41 (): Herr talman! har /82 genomfört ett omfattandebesparirigsprogram. Under sex budgetår har man skurit ner medelsförbrukningenmed av det ordinarie anslaget för /81, Därutöverpågår nu en planenlig real minskning av utgifterna under tre budgetår. Mangenomför en översyn av , en översyn som kommer attredovisas i nästa budgetframställning. För nästa budgetår föreslår regeringen ett anslag på 38milj. kr, till SPK, har - som framgått av debatten - i motion krävten minskning av detta belopp med 5 milj, kr, under hänvisning till att man inteanser sig vilja främja den prisövervakning som SPK utövar. Man vill helt enkeltrusta ner detta avsnitt av SPK, Vi inom utskottsmajoriteten upplever självfallet en aktivprisöveivakning som ett viktigt led i en sammanhållen ekonomisk politik somsyftar till att begränsa inflationens verkningar. Jag tror att det inte rådernågot tvivel om att i en sådan aktiv prisövervakning kan också ett medel somprisstopp vara ett rikfigt verktyg, om man använder det med omdöme och inteunder alltför långa tidsperioder. Mot denna bakgrund är det ganska självklart förutskottsmajoriteten att med kraft avvisa kravet på att de ekonomiska ramarnaskall beskäras närxlet gäller den verksamhet som i övrigt bedrivs inom SPK,Utskottsmajoriteten har en annan syn på dessa frågor än , och jagber att få yrka avslag på folkpartireservationen nr 2, ställer sig bakom kravet på nedskärningar gå längre och i realiteten inte bara avskaffa SPK utan - om jag fattademoderaternas talesman här i debatten rätt - i stort sett slopa ,som fyller en viktig uppgift i en aktiv konsumentpolitik. Även här finns det enklar skiljelinje mellan utskottsmajoritetens uppfattning när det gäller attinte bara utöva enaktiv prispolitik utan också bedriva en aktiv konsumentpolitik. Vi kan inteansluta oss till synpunkter, och jag ber därför att få yrka avslagpå reservation nr 1 från . Då det gäller vpk-reservationen om att det skulle inrättasen konsumentdelegation inom SPK måste jag i sanningens namn säga att jag interiktigt begriper resonemanget. Det finns en konsumentdelegation somdeltar i jordbruksprisförhandlingarna inom ramen för statens jordbruksnämndsverksamhet. Det systemet har funnits och har fått en vissstabilitet. Vad man onekligen - och på den punkten kan jag gärnainstämma med - skulle vilja uttala en förhoppning om är att detskulle bli en akfivare konsumentpolitisk debatt och att det också fannsmöjlighet att förstärka konsumenternas inflytande på dessa förhandlingar. Detär en strävan som vi inom utskottsmajoriteten anslöt oss till ,när likartade krav behandlades. Vi delar på den punkten vpk:s uppfattning, menvi ser inget skäl till att SPK skulle kompletteras med en konsumentdelegation.I varje fall har jag inte funnit några sakliga skäl för en sådanåtgärd. resonemang om konsumentprisindex, som ju utarbetas avstatistiska centralbyrån, skulle egentligen peka på att vi hade behov av attinrätta en konsumentdelegation i anslutning till statistiska centralbyrånsnarare än i anslutning till SPK. Mot denna bakgrund ber jag, herr talman, att få yrkaavslag på reservafion nr 3 samt slutligen bifall till näringsutskottetshemställan i betänkande nr 23. Statens pris- och kartellnämnd 42 (): Nej, , vi vill inte rusta ner SPK och slopaprisövervakningen. Vi har klart sagt att vi vill slå vakt om SPK:s utredningaroch SPK:s prisövervakning. Men vi vill inte att SPK skall administrera olikaprisregleringar och prisstopp. Det är ganska förvånande att ÅkeWictorsson säger att prisstopp är ett viktigt verktyg. Då har han inte allssamma uppfattning som finansministern, som säger att prisstopp inte löser någraproblem. SPK har klart angivit att har administrationen avprisregleringar och prisstopp tagit av medlen i anspråk. Detta gör attvi finner det väl motiyerat att göra den besparing som vi föreslår. Den kanhelt hänföras till den del av verksamheten som jag nämnt. 43STEN (): Jag vill klargöra för att denkonkurrensövervakning som SPK ansvarar för skall självfallet vara kvar. Det ären mycket viktig angelägenhet som vi verkligen vill värna om, för den syftarfill att slå vakt om marknadsekonomin och främja en fri konkurrens. Däremot skall prisregleringsinstrumentet utmönstras. Vihar också i vår reservation starkt understrukit att så skall ske, för dåbehöver man inte så att säga ligga kvar med personal och ekonomiska resurserför att utnyttja dessa från tid till annan, när prisstopp då och då återkommer.Man skall i stället slopa denna funktion, och då kan besparingar verkligenåstadkommas. Vidare harvi föreslagit att och skall slås samman. Statens pris- och kartellnämnd vilketinnebär att vissa uppgifter förs över till annan myndighet. Jag nämnde i mittanförande vad det rör sig om, och jag sade att KO-funktionen skulle brytas ut.Det handlar inte om en total nedläggning, som ville göragällande, utan det är fråga om en angelägen strukturförändring, I dagenssamhällsekonomiska situation, där statsmakterna tvingas till en rad impopulärabesparingsåtgärder, är det inte försvariigt med en ineffektiv användning avstatliga medel. Om vi gör en jämförelse med exempelvis regeringens utfästelsertill Bergslagskommunerna inför utsikten att Grängesbergsgruvorna skulle läggasned - en fråga som vi debatterade vid behandlingen av föregående ärende -framstår regeringens ovilja att göra angelägna strukturförändringar inom destatUga myndigheterna som än mindre försvarbar. 44 (): Till : Jag kan i och för sig ansluta migtill finansministerns konstaterande att prisstopp inte löser några problem. Meni den faktiska verkligheten har finansministern använt prisstoppet som ettinstrument i en aktuell situation för att påverka prisbildningen. Jag uppleveratt prisstoppet använt på det sättet kan vara meningsfullt. Jag vill klart deklarera att utskottsmajoriteten vill slåvakt om kvaliteten i prisövervakningen hos SPK. Man har genomfört relativtkraftiga besparingar där. är berett att gå ännu längre, men det kanendast få som resultat att kvaliteten i prisövervakningsarbetet sänks, vilketvi inte vill vara med om. hävdar att de pengar som satsas på SPK ochkonsumentverket innebär en ineffektiv användning av statens medel. Jag hävdartvärtom att det är väl använda pengar och resurser, som behövs i den situationsom vi nu befinner oss i, då det är nödvändigt att med olika medel motverkainflafionsutvecklingen. Även här handlar det om kvalitet både i prisövervakningsarbetetoch i konsumentpolitiken. 45 (vpk): De borgerligaföreträdarna talar här emot att det skall finnas en statlig prisreglering. Dåuppstår frågan; All den prisreglering, marknadsreglering och kartelliseringsom sker i privat regi - vill ni avskaffa den också? I så fall måste ni görabetydande ingrepp i näringslivets nuvarande beteenden, och då kommer ni attbehöva ett starkare SPK. Anf.46 (): Tyvärr är det så, , att finansministernsäger det ena och gör det andra. Han använder prisstoppet trots att han sägeratt det inte löser några problem. Det måste föranleda oss att verkligen vidtadessa besparingar. Vi har ju stor anledning att oroa oss för kommandeprisstopp. Vi har talat för de här besparingarna . I fjolaviserades en översyn av SPK;s verksamhet, som har nämnts här. Det visar sigalltså att påtryckningar leder till resultat. Hade den häröversynen kommit om inte hade gjort dessa påtryckningar? att börja och möjligen kunna tycker vitar redovisa ett resultat . 47 (): Det är bra att erkänner attprisstopp infe löser några problem. Då borde det inte heller vara några problematt ta bort själva prisregleringsinstrumentet, och då kan SPK verkligenkoncentrera sig på konkurrensövervakning, vilket innebär en effektivareresursanvändning. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Statens pris- och kartellnämnd Mom. 1(inlösen av aktier i ) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservafion 1 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (överlåtelse av aktier i ) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservation 2 av , 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (statens ägarandel i ) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 16 förreservation 3 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (riktlinjer för verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 16 förreservation 4 av , 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (;s anläggningar i ) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservafion 5 av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (nationellt program för stålindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservation 6 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. betänkande 23 Punkt 2 Mom. I(anslag till Statens pris- och kartellnämnd) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med70 röster mot 43 för reservation 2 av och . 182ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 187 röster mot66 för reservation 1 av m. fl. 43 ledamöter avstod från attrösta. Prot.1986/87:104 Mom. 2 (konsumentdelegationer inom statens pris- ochkartellnämnd) . Bostadsbeskattningsfrågor m. m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avJohn - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:31om vissa bostadsbeskattningsfrågor m,m, och 1986/87:28 om förbättradskattekontroll av vinster på värdepapper (prop, 1986/87:78), vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling skatteutskottets betänkande31 om vissa bostadsbeskattningsfrågor m, m. 48KARL-GÖSTA (): Med anledning av skatteutskottets betänkande1986/87:31, där ett antal motioner på bostadsbeskattningens område behandlas,får jag anföra följande, I reservation nr 1 har samtliga borgerliga partierföreslagit att den av beslutade höjningen avfastighetsskatten till i fråga om konventionellt beskattadehyreshusenheter skall upphävas. Vi hävdar fortfarande att skattehöjningen ärorättvis, olikformig och diskriminerande mot privat fastighetsägande. En av deviktigaste principerna i svensk skattelagstiftning är att beskattningen skallvara konkurrensneutral. I detta fall har socialdemokraterna, som stöds av vpk,uppenbarligen inte följt denna självklara princip. Vi moderater föreslår också att fastighetsskattensuccessivt avvecklas. Vi föreslår därför att skatten fr,o,m, 1988 sänks med entredjedel. Villabeskattningen skapar enligt moderatuppfattning två stora problem. För det första skiljer sig taxeringsvärdena förexakt likadana hus beroende på var husen är belägna. Ett hus istorstadsregionen har sålunda i regel betydligt högre taxeringsvärde än vadmotsvarande hus har på landsbygden. Villabeskattningen slår därför olika. Denpermanent boende befolkningen i våra attraktiva kustbygder har fått vidkännasmycket höga taxeringsvärden och till följd härav en mycket höginkomstbeskattning. Enligt moderat uppfattning är det viktigt attbeskattningen i detta avseende blir mera rättvis och likformig. Enligt våruppfattning kan detta mål nås genom övergång till en beskattning som bygger påvärdering av boendeförmånen. Hyresnivåerna företer inte så stora skillnadermellan olika platser i vårt land som taxeringsvärdena gör. Vi föreslår därföratt denna form avvillabeskattning utreds och att man i samband härmed även undersökermöjligheten att samma typ av beskattning kan användas även på eget boende ibostadsrätt och ägarlägenhet. Vi fastslår klart och tydligt att metoden intefår leda till höjd schablonbeskattning. Det andra stora problemet med villabeskattningen är attavdrag inte medgivs för reparation och underhåll. Det har resulterat i ett ökatskatteundandragande. En stor del av reparations- och underhållsjobben påschablon-beskattade villor utförs utan kvitton. Eftersom villaägaren inte haravdragsrätt har denne i många fall inget intresse av att begära kvitto.