prot · GA098 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skulle uppskatta om utbildningsministern något villekommentera de bekymmer som man ger uttryck för ute på högskolorna.Utrustningsanslaget uppgår till drygt 100 milj. kr., vilket äraft jämföra med ett beräknat behov på i storleksordningen 200-300 milj. kr. Ärdet aft föryänta ett radikalt nivålyft i budgetproposifionen eller i denforskningspolitiska propositionen?Det har ju tydligen inte gått att få fram några extra pengar i tilläggsbudget I. ' Som jag nämnde har regeringen lagt fram ett förslagtill om en ökning av utrustningsanslaget för innevarande budgetår.Riksdagen beviljade därutöver ytterligare medel. Utrustning är, allteftersomsådan anskaffas, under leverans till högskolorna, och vi är i färd med attförbereda nästa budgetproposifion samt forskningspropositionen. Mer är det fördagen inte möjligt att säga. 27 (); Problemet är, som utbildningsministernantyder, att det förflyter rätt från det att beviljar medeltill dess att utrustning verkligen kan anskaffas ute på högskolorna. Det krävsen ganska lång planeringsperiod innan apparaturen är på plats. Deffa var bakgrunden till min fråga. Det är nämligenangeläget att personalen på högskolorna får vetaregeringens intentioner på detta område. Jag kan bara beklaga attutbildningsministern tydligen inte har möjlighet att ge besked om atfregeringen gör samma bedömning som så många andra, dvs. atf utrustningsanslagenär orimligt låga. . . Överläggningen var härmed avslutad. Om statsbidraget ttll fyratimmarssamtnan-komster inomstudie-cirkelverksam heten 10§ Svar pä fråga 1986/87:57 om statsbidraget till fyratimmarssammankomster inomstudiecirkelverksamheten Hans Nyhage har frågat mig om jag villmedverka till att studieförbunden inom ramen för sina totalt tilldelade antaltimmar utan merkostnad för staten själva får avgöra hurfyratimmarssammankomsterna skall fördelas. Enligt bestämmelser utfärdade av regeringen den 18 juni1986 (SFS 1986:626) får för statsbidrag för en studiecirkel medräknas fyrastudietimmar vid enstaka sammankomster under förutsättning att detgenomsnittliga antalet bidragsberätfigade studietimmar för studiecirkeln inteär vid varje sammankomst. Bestämmelserna har utfärdatsmed anledning av beslut (UbU 1985/86:19, rskr.161) att ge regeringen till känna att en prövning av frågan omstatsbidragsberättigade fyratimmarssammankomster bör göras. Innehållet i bestämmelserna sammanfaller nära med vad somhemställdes i motion 1985/86;Ub414 (c) yrkande 1, att det skall finnas enmöjlighet för studieförbunden aft få medräkna vid vissasammankomster mot att detta kompenseras genom att endast två studietimmarmedräknas vid andra sammankomster inom samma studiecirkel. Jag ärinte beredd att föreslå regeringen några ändringar i dessa Om statsbidraget till fyratimmarssammankomster inomstudiecirkelverksamheten bestämmelseri den riktning som Hans Nyhage anger i sin fråga. Den gällande ordningen harbara tillämpats . Det är därför enligt min mening alltför tidigtaft nu dra några slutsatser om vilka effekter på studiecirkelverksamheten dengjorda ändringen kan ha. 29 HANS NYHAGE (m); Jag ber, att få tacka statsrådet för svaret. Jag beklagar att statsrådet inte vill dra någon annanslutsats än han gör. Det är ingalunda för tidigt att dra sådana slutsatser somjag önskar - det är snarare . De slutsatser som statsrådet har dragitskulle aldrig ha kommit till stånd. Det hade varit bättre om statsrådet hadebeaktat min motion i samma ärende i stället för centermofionen. Enligt riksdagsbeslutet angående statsbidragsberättigadefyratimmarssammankomster skall en förutsättning för dessa vara att de intemedför några merkostnader för staten och att de inte medför någon ökning avantalet studietimmar totalt, eller andra, icke önskvärda effekter. 1 riksdagsbeslutet sägs således infe ett enda ord om attfyratimmarssammankomster måste motsvaras av lika många tvåfimmarssammankomsferinom en och samma studiecirkel, så att genomsnittet per sammankomst blir tretimmar. Trots detta föreskrivs i den av statsrådet utfärdade förordningen justdenna sammankoppling ay fyratimmarssammankomster med tvåfimmarssammankomsfer isamma studiecirkel. Från studieförbundens, handledarnas och deltagarnas sidahar samfällt vitsordats nackdelen med kravet på tretimmarssammankomster när detgäller vissa studiecirklar, t.ex. matlagning, klädsömnad och vävning. Riksdagsbeslutetöm fyratimmarssammankomster hälsades därför med glädje. Men inte kunde manföresfälla sig atf resultatet skulle bli ännu sämre än' tidigare för hälften avsammankomsterna! Tvåfimmarssammankomsfer för berörda ämnen är ju närmastmeningslösa. Varför kan inte studieförbunden själva inom ramen förtilldelat antal statsbidragsberättigade sfudiecirkeltimmar få avgöra hur dessaskall läggas ut? Detta kan varken medföra några merkostnader för staten, någonökning av antalet studietimmar totalt eller andra, icke önskvärda effekter. Vadfinns det då för anledning att krångla till det för samtliga som är direktberörda av verksamheten? 30Utbildningsminister : Herr talman! Det beslut som regeringenfattat överensstämmer med beslut att bifalla motionsyrkandet. Jagfinner det rimligt att man tillämpar den beslutade ordningen under någon tid.Om det visar sig finnas vägande invändningar mot den, är jag inte främmande föratf man vidtar förändringar. Men förstbör vi alltså följa det beslut somriksdagen har fattat. 31 HANS NYHAGE (m); Jag är mycket tacksam för att statsrådet intestänger dörren -det uppskattar jag. Men ärligt talat sägs deti-riksdagsbeslutet ingenting om att fyratimmarssammankomster skall varvas medtvåfimmarssammankomsfer på det sätt som föreslås när det gällerförordningen. riksdagsbeslutetbara att antalet timmar totalt inte får öka, aft det inte får bli någramerkostnader och inte heller innebära andra ölägenheter. Det går såvitt jagkänner till inte aft åberopa de två förstnämnda villkoren. Vilka andra, ickeönskvärda effekter skulle kunna uppstå, om man i stället lät cirklarna arbetanio gånger i stället för tolv gånger ? Jag kan inte kommapå några sådana effekter. Kan statsrådet göra det? Överläggningen var härmed avslutad. Om viss av beviljad kredit till 11 §Svar på fråga 1986/87:20 om viss av beviljad kredit till har frågat mig frånvilket anslag medel tagits för att med biståndsmedel täcka förfallna 18 milj.kr. även kredit på 40 milj. kr., som garanterats mot medelsramen förutvecklingssamarbete med . Vidare har frågat migvilka motiven är till atf beslut härom ännu inte föreligger. Genom beslut har regeringen beviljatNicaragua extra bistånd dels med 14,7 milj. kr. som ersättning för förfalletbelopp av krediten, dels med ett ytterligare belopp om ca 4 milj. kr. förreglering av skulder till svenska staten som uppkommit genom skadereglering hosexportkreditnämnden (EKN). Det extra biståndet belastar anslaget III C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA, anslagsposten 23. Katastrofer m.m., som medmotsvarande belopp tillförs ointecknade reservationsmedel under anslaget frånbudgetåren 1984/85 och 1985/86. a. för att fastställa hur ointecknadereservationsmedel fördelade sig på olika budgetår har den formellaexpedieringen av beslutet dröjt. Det har numera expedierats. 33 (); Den fråga statsrådet ger besked om ären märklig affär, som tog sin början , då , ickekreditvärdigt, fick en statligt garanterad kredit på 40 milj. kr.Utrikesministern fick helt naturligt frågor i , om detta annorlundaförfaringssätt var ett sätt atf kringgå beslut om biståndsram tillNicaragua. Utrikesministern förklarade att så infe var fallet. Förfallnakrediter som icke betalats skulle belasta biståndsramen till . Utrikesministernförtydligade sig inför : Inga andra medel behöver tas i anspråk föreventuella ersättningsbetäl-ningar till följd av garantin. säger statsrådet att förfallna krediter skall betalasmed medel från kafastrofanslagef. Detta är återigen, herr talman, ett mycketmärkligt förfaringssätt. Det måste vara första gången som katastrofanslagetanvänds för att betala kommersiella krediter. Jag kan inte komma till någon annan slutsats än aftNicaragua på detta sätt får extra biståndsmedel, i strid mof tidigare beskedtill och utan . 2 protokoll 1986/87:8-11 Om det svenska u-landsbiståndet Min fråga till statsrådet måste bli: Kommer ävenresterande 22 milj. kr. atf belasta katastrofanslaget? Skälet till det något ovanliga förfarandet ärNicaraguas försämrade situation och dess utsatthet ekonomiskt och i konfliktenmed sin stora granne. Såväl SIDA som regeringen har funnit aft det är olämpligtaft i nuvarande situation belasta landramen med de förfallna skuldmedlen.Däremot anser jag att vi för framtiden bör utgå från att Nicarauga betalar sinalån på normalt sätt. Det är också något som jag framfört till den nicaraguanskaregeringen. 35 (): fick genom ett regeringsbeslut förnågra veckor sedan en större summa från kafastrofanslagef, och det skedde väl ioch för sig i enlighet med de riktlinjer som finns. Men den här affären stämmerinte alls överens med de riktlinjer som finns uppdragna för de olikabiståndsanslagen och överensstämmer inte med rikfiinjer för huranslagen skall användas. Det är det som är den allvarliga frågan. Regeringenmåste ju ändå rätta sig efter de konstitutionella principer som gäller. Det har vi självfallet också gjort. I deregler som gäller för s. k. extra bistånd har man förutsett situationer avdetta slag, t. ex. när ett land ekonomiskt är så illa ute att man måste ställaupp med just extra bistånd. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1986/87:45 om det svenska u-landsbiståndet har frågat mig om regeringenavser aft i en filläggsbudget presentera sådana förslag att enprocentsnivån fördet svenska u-landsbiståndet åter kan uppnås. Det råder i stor enighet om att vi skall avsätta av vår bruttonationalinkomst (BNI) för svenskt utvecklingsbistånd. Regeringenstår fast vid detta åtagande, vilket bl. a. framgick av årets regeringsdeklaration. För innevarande budgetår har på regeringensförslag beslutat att av BNI avsätts för bisfåndsändamåi, dvs. nära 9miljarder kronor. Regeringens beslut atf återföra tillstatsbudgeten 280 milj. kr. av tidigare anvisade medel påverkar inteenprocentsmålet. De återförda medlen var helt ointecknade medel som anvisatsför tidigare budgetår, huvudsakligen för u-krediter. Regeringens beslut innebarpå intet sätt att någon planerad verksamhet eller insats behövde uppskjutaseller inställas. Utvecklingeni södra oroar oss alla. synpunkterpå behovet av ökade insatser bl. a. i fronfstaterna. gör redanstora insatser i regionen, dels genom det långsiktiga samarbetet med våraprogramländer, dels genom humanitärt stöd och annat bistånd som exempelvis detregionala stödet till de s.k. SADCC-länderna. Våra sammanlagda insatser i södra motsvarar mer än40 % av det totala svenska bilaterala biståndet. Händelseutvecklingen iregionen gör dock att behoven av ytterligare insatser ökar. Regeringen kommerdärför att ta ställning till hur vi inom ramen för biståndsbudgeten,utan tilläggsanslag, skall kunna anvisa ytteriigare medel för insatser i detta område. Om det svenska u-landsbiståndet 38 (): Jag ber att få tacka biståndsministern för svaret. 1 sitt svar medger biståndsministern att några nya pengarfill biståndet inte kommer . Därmed står det helt klart atfregeringsdeklarationen, där man sade atf enprocentsmålet ligger fast, bara vartomma ord. Det råder en bred enighet, åtminstone i ord, i omenprocentsmålet, men trots detta har regeringen med olika tekniker hållit nerebiståndsbudgefen för innevarande budgetår. Man har gjort det genomaft räkna samma pengar två gånger, en gång och en gång fill i år.Det är en teknik som i princip skulle kunna användas i all evighet så attbiståndet alltid ligger 280 milj. kr. eller någon annan summa av BNI. Det är tveklöst så att har berövats 280 milj.kr. och att det har skett av sfatsfinansiella skäl. DAC-statistiken visar ocksåatt biståndet urgröps . Det svenska biståndet avlägsnar sig stadigtlängre och längre från det enprocentsmål som vi bekänner oss till här iriksdagens talarstol. Regeringsdeklarationen väckte förhoppningen att man frånregeringens sida tänkt om och skulle komma att prioritera biståndet tilltredje världen, men biståndsministerns svar visar att detta löfte aldrig varavsett aft uppfyllas. Regeringen har intetänkt om - regeringen har samma ståndpunkt som tidigare, nämligen att vi skallavsätta I % av vår bruttonationalinkomst till bistånd. görfelaktiga jämförelser och drar felaktiga slutsatser av den beslutadereservationsindragningen. Den har inget med årets biståndsvolym att göra. Vadriksdagen på regeringens förslag har fattat beslut om är att avbruttonationalinkomsten skall gå till bistånd, dvs. 8 940 milj. kr. Precis densumman, som är av BNI, är det som har fattat beslut om. Alltsåupprätthåller vi enprocentsmålet. 40MARIA (); Det är bara aft beklaga att regeringen enligtbiståndsministern inte har tänkt om när det gäller sättet att fiffla medbiståndsbudgeten. Det är tråkigt - det var i så fall ett falskt hopp som tändesnär vi lyssnade till regeringsdeklarationen. Jag troratt det står klart för var och en som lyssnar på debatten att det är Om de partiellt arbetsföras möjligheter till arbete istället för deltidspension svårt atthävda atf de 280 miljonerna är annat än stöldgods från föregående årsbiståndsbudget. Jag hoppas som sagt att regeringen tänker om på denhär punkten. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1986/87:1 om de partiellt arbetsförasmöjligheter till arbete i stället för deltidspensipn 41' Arbetsmarknadsminister ; har frågat statsrådet om han är beredd att vidta åtgärder för att skall bliförsökslän i vad gäller handikappades möjligheter till arbete i stället förpension. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara frågan. Av de ca , som i årets budget haranvisats till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, går ca 7 miljarder ellernärmare till insatser för arbetshandikappade. 10 milj. kr. har anvisats särskilt till försök meduppsökande verksamhet bland unga handikappade som uppbär förtidspension ellersjukbidrag. Försöksverksamheten skall bedrivas i hela landet och således ocksåi . har som ett exempel på försöksverksamhetframhållit önskvärdheten av att nya regler prövas för bidragen. Sedan den 1juli 1984 gäller nya regler för lönebidragen. Då infördes en möjlighet aftlämna högre bidrag vid ett svårare handikapp. Vidare tillkom ettintroduktionsbidrag som kan.lämnas vid anställning av handikappade. Enligtarbetsmarknadsstyrelsen ledde av introduktionsbidragen till fortsattanställning. av bidragen gick fill enskilda arbetsgivare, i flertalet fallmindre företag. Det pågår således olikaverksamheter som syftar fill att ge arbete i stället för förtidspension. Men nyagoda idéer på området är självfallet intressanta och välkomna: 42GULLAN (); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernförsvaret. Det var fint att få en katalog över åtgärderna, som jag naturligtvisfidigare kände till. Bakgrunden till min fråga är aft biträdandesocialministern och jag råkade vara på samma konferens i i början avseptember. Efter den konferensen uttryckte statsrådet i länetstidningar att det är skamligt att förtidspensionera 2 000 unga . Jag,som själv har förtidspensionerat ett antal människor, kandelvis hålla med honom om det. Vid den ifrågavarande konferensen förklarade sigSAF;s och LO;s representanter vara mycket intresserade av aft skullebli ett försökslän när det gäller nya möjligheter att inom denallmännamarknaden erbjuda handikappade, partiellt arbetsföra, nya typer avarbeten. Jag antaratf biträdande socialministern, som uttalade så hårda ord om sin egenregering, också har talat med sin kollega arbetsmarknadsministern och verkligenframfört att det är viktigt aft försöka sig på nya åtgärder. Biträdandesocialministern nämnde själv i den åberopade artikeln och även vid mötet ifråga att man t. ex. skulle kunna utnyttja tekniken på ett betydligt bättresätt än vad som görs . Han menade vidare att man måste ökastimulansåtgärderna för att få arbetsgivare positiva till att anställaarbetshandikappade, att de kanske skulle få ett försteg i förhållande tillnuläget. I det stycket vill jag hänvisa till de förslag som bl. a.har framförts av moderata företrädare, nämligen att ett flexibelt lönebidraginförs. Bidragets storlek skall helt och hållet avgöras av graden av handikappi förhållande till arbetsuppgiften och utgå helt oberoende av om arbetsgivarenär statlig, eller privat. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern serdetta som ett positivt förslag. Är det inte möjligt att man just i genomförytterligare en typ av försöksverksamhet, t. ex, inom ramen för den pågåenderehabiliteringsutredningen? Om departieUt arbetsföras möjligheter till arbete istället för deltidspension och jag för ganska oftadiskussioner, inte minst om de unga handikappades situation. Vi har också ofta gemensamt överläggningar med de handikappades organisationer. Vi har samma uppfattning han och jag, nämligen att det är angeläget att arbeta vidare föratt hitta ytterligare metoder, så atf de unga handikappade ges möjligheter till arbete i stället för förtidspensionering. Vi är båda eniga om att den utvidgade försöksverksamheten, som har bedrivits i ett antal län och som fr. o. m. startar över hela landet, kommer att kunna ge oss nya erfarenheter. Det kan ju inte vara något fel i att vi har en försöksverksamhet som omfattar alla län och inte bara . Jag har ganska varit i och diskuteratsituationen i länet och de många olika bra uppslag som värmlänningar har närdet gäller arbetsmarknadspolitiken. Jag förutser att vi i fortsättningen kommeraft ha ett omfattande samarbete med dem i många avseenden. Precis som säger har vi genom den nyatekniken möjlighet till bättre hjälp till de handikappade. 44 (); Jag tror att jag vågar säga atf det råderganska stor enighet över partigränserna när det gäller de handikappadessituation. Jag delar i mångt och mycket de uppfattningar som statsrådet här harframfört.. Visst är jag glad över att det förekommerförsöksverksamhet i flera län. Men när det i finns ett mycketpositivt gensvar hos arbetsmark-. nådens parter borde man kanske där göra enalldeles särskild insats. Väldigt många handikappade skulle hellre vilja arbetapå den öppna marknaden än inom Samhällsföret.ag. Jag skulle kunna tänka migytterligare åtgärder av den typ av försöksverksamhet som bedrivs vid t. ex.Vapensmeden i . Jag hoppas aft dörren infe är helt stängd, utan atf vi kanförvänta ytteriigare positiv försöksverksamhet i just . Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på frågorna 1986/87:24 och 77 om arbetslösheten i Frågor av och industriministern om situationen i har överlämnats tillmig för besvarande. Regeringen är väl medveten om problemen i län.Arbetslösheten som nådde sin högsta nivå har däreftersjunkit. har den emellertid börjat öka och uppgick i septembertill 6 530 personer, en ökning med 201 i förhållande till . Iseptember månad var 463 personer varslade om uppsägning. Värst drabbat ärSöderhamnsområdet. Genom omfattande åtgärder från arbetsförmedlingens sidamed arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och intensivaförmedlingsinsatser minskade arbetslöshetens ökningstakt i och med september.Länsarbetsnämnden har också satt in extra resurser i Söderhamns- ochLjusdalsområdena. I har regeringen vidare medverkat till bildandetav ett investmentbolag med en rad storföretag som ägare. Regeringen är ocksåberedd att medverka med stöd till ett teknikcentrum i kommunen. och är två av de kommuner som omfattas avdet nya, treåriga utvecklingsprogrammet om 425 milj. kr. Inom ramen för Bergslagsprogrammet fattade regeringennyligen beslut om sammanlagt 16,9 milj. kr. till högskoleutbildning iBergslagen. Av dessa medel går 7,3 milj. kr. till högskolan i /Sandvikenför aft starta en material- och produktionsteknisk linje och endataingenjörslinje samt för fortbildningskurser. För /87 harlänsstyrelsen härutöver 33 milj. kr. för lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd ochprojektverksamhet. I det byggpaket för de sex nordligaste länen somregeringen beslutade om anslogs 90 milj. kr. för byggande av des. fick därmed av de anslagna medlen ibyggpaketet. Detta bör utgöra ett vikfigt sysselsättningstillskott undervintern 1987; satsningen förbättrar också väsentligt länets kommunikationer. kommer jag att sammanträffa medföreträdare för länets alla kommuner för ätt tillsammans med dem diskutera bl.a. sysselsättningsläget. 46GUNNEL JONÄNG (c); Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Jag hade ställt frågan till industriministern, och attindustriministern inte vill svara trots närvaro i kammaren kan bara tydas påett sätt; regeringen är icke intresserad av att ens diskutera någraindustripolitiska satsningar för . Detta är mycket illavarslande. Det behövs självfallet arbetsmarknadspolitiska åtgärder,men eftersom arbetslösheten mer beror på strukturella förändringar inäringslivet än på konjunkturförändringar, är det industripolitiska satsningarsom behövs. regeringeninte vill göra någon sådan satsning på står i bjärt kontrasttill miljardsatsningarna i andra delar av landet. skrev jag en motion ombehovet av ett X-paket. Ute i kommunerna har man intresserat sig för detta.Socialdemokraterna har också uttalat sig för ett paket, och det behövs ettX-paket fill länet. Bergslagspaketet är bra. Det kommer södra delen av länettill godo. Men ökar den regionala obalansen. Skillnaderna mellankommunerna ökar, och är hårt utsatt. hör till det fåtal län där arbetslösheten ökar.Det är riktigt att ökningen är mindre än den var , och detberor främst på arbetsförmedlingarnas extra och snabba insatser. Men det kom en prognos som arbetsmarknadsministern tydligen inte har sett, ochden visar entydigt på en ökande arbetslöshet . är arbetslösheten i landet , men den ärbetydligt högre i samtliga kommuner i . Ungdomarna vågar mansnart inte se i ögonen längre. Länet hade landets högsta arbetslöshetför 2024-åringar och största andelen i ungdomslag. Vi vill i länet inte haSverigerekord på de områdena. 47 (vpk); Min fråga löd; Vilka industripolitiskainsatser avser industriministern atf göra i ? Jag uppfattade inte regeringsförklaringen så, att manockså gjort förändringar beträffande industriministerposten och tillsatt enbiträdande industriminister, men det må så vara: jag vet inte hur man skallställa frågorna för att tillfredsställa den nuvarande industriministern . Jag tycker att det måste bli någon ordning också på ministrarna. Det presenterat är bra åtgärder, och jaghar ingenting emot dem. De kan naturligtvis bidra till att bromsa en fortsattarbetslöshet. prognos är att vi skall ha 1000 fler arbetslösa än . De kanske kan sättas i verksamhet på någotsätt. Men faktum kvarstår att nära 7 000 är arbetslösa nu ochlika många befinner sig i AMS-utbildning eller beredskapsarbete. Vad skall vigöra med dem? Vad skall vi ge dem för besked? Skall vi säga till ungdomarna att de får flytta ifrån länet,till , och som redan är överhettade regioner? Skall vita alla de sociala konsekvenser som följer med detta? Skall vi säga attregeringen över huvud taget inte har några som helst förslag tillindustrisatsningar i ? Det är ju sådana som krävs, men jag kaninte på annat sätt tolka dels att har svarat som hon gjort,dels att industriministern smiter undan på det här sättet. Skall vi klara sysselsättningsläget ochminska arbetslösheten i behövs bra samarbete mellan de olikadepartementen, och ett sådant har vi mellan ochindustridepartementet. Av detsvar som jag har gett framgår mycket klart att det görs stora satsningarpå att hjälpa upp industrin i denna del av.landet. Annars skulle vi ju t. ex.inte medverka till detta investmentbolag. Om man frågar företrädare för industrin vad de vill ha förstöd av samhället för att ett län skall kunna utvecklas, svaras framför allttre saker; utbildning, teknik och kommunikationer. Vad vi ger genom de olika åtgärder som jag har beskrivit isvaret är ökade möjligheter för att få utbildning på flera olikanivåer. Vi utvidgar arbetsmarknadsutbildningen och drar ner påberedskapsarbetena.