prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Talarlistan är lång, och jag avstår därförfrån att ta upp mera av vad som sagts från'talarstolen. Jag yrkar än en gångbifall till utskottefs hemställan i föreliggande betänkande. 14OLLE () replik: Fru talman!-"Följa " är en fantastisk lek.Tidigt i dag hörde vi representant uttala aft socialdemokraternahar ställt upp på den folkpartistiska försvarspolitiken'när man rtu artslårofillräckliga medel till försvaret. hörde vi av atf det isjälva verket är som har ställt upp på den socialistiska politikeni fråga om att anslå ofillräckliga medel. får ni göra upp om vem som följervem. Vi moderater borde ha kunnat anslå ytterligaremedel, säger . Men jag har för mig att satt iriksdagen då, och om han läste betänkandena kunde han kortstatera att detfartrts crt reservation frånmoderaterrta och en från socialdemokraterna och att det var ett miftenförslagsom lades fram. Vi kuude dess värre irtte få gehör för vårt förslag. Hade vi lagt rtcr vår röst hade ett ärtrtu sämre förslagarttagits, rtämligert ett socialistiskt, och det ville vi absolut irtte ha. Såvåra möjligheter borde känrta bättre till, säger också att reservatiorterrta irtteartdas ett ord om firtansiering. Jag redovisade i mitt inledrtirtgsartförandcpå punkt efter punkt vart våra olika artslagshöjrtirtgar skulle gå och vilkaolika objekt som skulle firtansieras. Den som däremot irtte redovisar alla devackra örtskemål som firtrts i proposifionen är utskottsmäjoriteten. Detkommer, fru talman, inte att bli möjligt att genomföra repetitionsövningar pådet sätt som är önskvärt med de.artslag som ges till armén. Def kommer inteatf bli möjligt att genomföra den materielförnyelse inom armén som är önskvärd,och det gäller inte bara stridsvagnar. Objekt efter objekt av det som längevarit örtskat skjuts . Någon förnyelse sker inte. Luftförsvaretkommer infe att få de sedart länge inplartcrade möjligheterrta till luffburcrtradar. Jag kart på flera likrtartdc punkter konstatera att det icke blirmöjligt att gertomföra den polifik som ni egentligen vill. Majoriteten har ju pengar. Ni har överfinansierat deekonomiska ramarna med . Slår man upp s. 27 i betänkandetfinner man det mycket snyggt illustrerat där. Första året är def 800 milj. kr.,600 milj. kr., därefter 400 milj. kr. kr., som man tarin för mycket. Ni överbeskattar svenska folket och skyller på försvaret. Mensedan ger ni irtte försvaret de resurser som behövs för att försvaret skallkuuna lösa sina uppgifter. Varför använder ni irtte de 2 miljarderna, OlleGöransson? Totalförs varets fortsatta utveckling 15GUNNAR i (c) replik; Det var bra att sade attbetärtkartdet irtte har remissbehartdlats. Jag hoppas vi kan komma överens omen bättre hartterirtg i. framtidert. Han säger att reservation 1 var ganskaonödig. Nej, det tycker jag irtte. Den är fill för att skapa debatt kring detnuvarande förfaringssättet och den otillfredsställande bchandlirtgstid vi har.Def är viktigt att vi får crt debatt om dcUa. Vem som följt vem i uppgörelseu är crt sak som folkpartietoch socialdemokraterna får göra upp. Det verkar vara en öppen fråga. Först sadeHans Lindblad att det egcrttligcrt var och Wedérts idéer. sägerOlle Görartsson att accepterat socialdemokraternas förslag fillhurtdra procent, I så fall var det socialdemokraternas idé att skära ner påskyddsrumsbyggartdet och på de civila totalförsvarsdclarrta. Den frågan får nigöra upp sinsemellan. I och för sig verkar def rimligt att det är folkpartietsom följt med socialdemokraterna, eftersom de prutade sitt förslag med enmiljard under julrtatfcrt. När det gäller firtartsieringen har jag förståelse för attOlle Görartssort med sirta stora och krävartde arbetsuppgifter iute hirtnerläsa alla mofioner som väcker. I fråga om finansiering har viföreslagit samma belopp som majoriteten för oljclagring. Vi sparar 500 milj.kr. mirtdre än majoriteten på det civila totalförsvaret och vi går med på enviss skattehöjnirtg för olja, , vilket ger 7,3miljarder kronor i Totalförs varets fortsatta utveckling finansiering.Olle påstående är alltså felaktigt. tolknirtg av sårbarhetcrt förstår jagirtte. Def är självklart atf def gäller både i fred och i krig. Beträffartde skyddsrumsbyggandet vill jag erinra om att vii beslut sade atf det är angeläget att arbetet med kommurtalaskyddsplaner fortsätter så att man får urtderlag för att bygga skyddsrum där debäst behövs. Aft vi nu inte har ett förslag på bord beror enbart påatt försvarsministern inte har sett till att det har hänt något på dettaområde. Detta leder till att vi nu måste bifalla en motion frånsocialdemokratiskt håll om ert översyrt efter det att majoritetert först hardragit rter ordcrtfligf på artslagert till skyddsrumsbyggartdet. Jag beklagar aft socialdemokraterna inte är beredda atf gede pertgar som behövs till hemskyddsorgartisatiortCrt. Vi har förklarat ossvara beredda aft diskutera fördeluirtgert inom de fem åren, men vi har irttefått några sådana sigrtaler från socialdemokratiskt håll. 16OSWALD SÖDEROVIST (vpk) replik; Aft höra diskuteraförsvarspolitik har alltid varit en sorgmodig upplevelse och inte har detblivit bättre efter dagens inlägg. Det är det gamla vanliga "tugget".Han undviker sorgfälligt att gå in. på de svåra problemen och ägnar sig åt atftala om detaljer. , jag är pessimist. Om vi fortsätter litettill på detta sätt kommer vi att urgröpa den svcrtska säkerhets- ochförsvarspolifikcrt. Samhällsutvecklirtgen är sådart att samhällets sårbarhetökar för som går, och mart förbättrar irtte dcrt nationellamotståndsförmågart gcrtom att öka de militära anslagen. Låt oss tänka oss, OlleGöransson, att vi hade varit i krig , ochfebruari 1987, Hur tror att det hade sett ut i ? Det hadeblivit ett sammanbrott då det gäller elenergiförsörjningen, som medfört attlivsme-delsproduktiortcrt irtte hade fuugcrat och att stora delar avtrartsportappara-tcrt hade stått stilla. Vidare hade det betytt attleverartserna av drivmedel, kanske framför allt till de militära förbanden menockså till det civila samhället, inte hade fungerat. Hur länge hade vi undersådarta förhållanden kunnat göra motstånd i det här landet, ?Varför vägrar ni allfid att diskutera verkligheten? Ni talar om några miljonerhit eller dit, några flygplan mer eller mindre. Det handlar inte om detta. Medden inriktning som ni alla har kommer inte aft kunna klara situationen.Då är infe heller den organisatiort som ni vill bygga upp avskräckande.Avskräckning förutsätter ju att en angripare - och det är stormakterna vi talarom - skall ha respekt för det vi gör. Stormakterna kommer inte att ha någonrespekt, då de vet att de kan slå ut stora delar av def svenska samhället ochdärmed också det militära motståndet. Hur blir det med uthålligheten och underhållet? Hur kommerdet att se ut i den militära orgartisatiortcn efter 14 dagars strider, OlleGöransson? Hur många flygplan finns det kvar, och hur ser våra pansarbrigaderut efter det första anfallet? Vi vet ju att det blir lOO-proccutiga förluster itätförbaudert och kanske 50-procentiga förluster i andra förband. Det går juinte att bara dra tillbaka förbanden och reorganisera och tro att man därmed pånytt har Allt blir uppsplittrat - trasiga stridsvaguar, trasiga fordort,döda och sårade chefer på viktiga poster. Det är sådartt som vi skall diskuteraoch inte allt möjligt annat. 17 () replik: Det som talade om åregentligen allt det krigets elände som vi alla kärtner till och som vi villundvika och infe dras irt i. Det är därför som vi försöker att i fredstidförbereda oss så mycket som möjligt. Men menar väl infe påfullaste allvar att vi i fred skall leva som om det vore krig. Def är en uuderligargumcrttation. För oss gäller fortfarande att vi har vårt totalförsvar, därföratt det skall vara krigsavhållande. Det skall ge oss en möjlighet att fåfortsätta aft leva i fred och oberoende av andra natiortcr. När def gäller brister såg vi ju häromdagert hur t.o.m.det sovjetiska luftförsvaret, trots dess kapacitet, släppte igertom ettflygplart som sedan landade på . Visst har vi brister, men bristerfinner man i varje organisation, var man ärt söker. Ertligt min menirtg är centerrts besparirtgar litetkortstgjorda. a. säger man att man inte vill bygga någon bombkapselfillsammans med . I stället bör vi, säger man, leta efter svcrtskaalterrtativ. Vad är det för besparirtg? Jag betraktar inte detta som någonbesparing utan anser i stället att det är en fördyring. Vi vet ju vad som äralternativet till denna tyska bombkapsel, nämligen en svensk konstruktiou somär dyrare. Jag kart alltså irtte se atf det skulle bli rtågon besparing, så skulle kurtna bygga ut försvaret på andra områden. Det är viktigt att en ny skyddsrumsplartcring kommer tillstånd. Jag delar uppfattningen att myndigheterna inte har varit tillräckligtlyhörda för vad försvarsbeslut inrtebär. Här finns det brister ochdärför säger utskottsmajoriteten att dért vill ha irtsyn och medverkan iplarteringen av skyddsrumsbyggändet i vårt lartd. Jag vet infe hur vi i dennakammare skall kunna göra mera än att vi blir medansvariga i detta arbete,vilket vi inte har varit. 18OLLE () replik: När det gäller anslagen och möjligheterna attfinansiera försvaret kan vi relatera följande. försvarsbeslut fattades när varförsvarsmirtister. Beslutet innebar en uppjustering av auslagcrt.Socialdemokraterna bjöd under i debatten och i reservatiorter i kammarert. försvarsbeslut var på för låg nivå. Vi hade i enreservation önskemål om ytterligare anslagsmedel, mert rti socialdemokraterbjöd uuder. Ni hartrt infe mer än komma till maktert efter valet förränanslagert reducerades ytterligare. Därför tvingades vi på grund av ett yttretryck till ett mellanbesluf 1984. Först efter mycket hårda förhandlingar blevvi eniga om tillskotten. Dessa var otillräckliga. I och för sig hade viönskemål om ytterligare fillskott, men vi ansåg då att det inför det yttretryck vi hade mot oss fanns ett önskemål om allmän uppslutnirtg. Fru talmart!Beredskapsrtämndert för psykologiskt försvar, rtumera styrel- sert för psykologiskt försvar, gör årligert undersökningarom försvarsvilja och inställrting till försvaret. har ställt frågart:Artser rti att vi skall försvara oss, om vi blir artfallna, även om utgårtgenskullete sig oviss? Ständigt får vi samma svar av en överväldigartde majoritet,; Ja, vi skall försvara oss mot anfall, även om utgåugcrt ter sigoviss. Då tycker vi att vi som politiker har artsvar för att se till attutgångert blir mirtdre oviss genom att försvaret får de medel som behövs föratt uppgifterna skall kunna lösas. 19GUNNAR i (c) replik; Det som sade om bombkapselnvar intressartt. Jag har fått information om denna bombkapsel. Det ärtroligtvis ett bra vapen, men jag är inte beredd aft ställa mig bakom förslagsom jag inte kärtrter i detalj. Dcrt kunskap som har omalternativ saknar jag. Jag har aldrig fått någort sådart irtformatiort. Det är intressant att höra säga attmyndigheterna beträffande skyddsrummcu irtte har varit lyhörda med artledningav det förra försvarsbeslutet. är ju vice ordförande i statensräddningsverk, men hart har i och för sig haft kort fid på sig att beakta dehär syrtpurtkterrta. kan kanske hoppas på litet större handlingskraft, ochdet är klart att försvarsministern har ett mycket stort ansvar för att man intelevt upp fill det förra försvarsbeslutet. Därför tvingas man nu rösta på demotioner som socialdemokratiska kvinnor väcker i . har devarit emot aft lägga ned pengar på civilförsvaret. blir det här något slagsplåster på såren. Var den stora nedskärningen när det gäller det civilatotalförsvaret'det offer man fick göra, , för att få medfolkparfiet på uppgörelsen? 20 (vpk) replik; Jo, , det svertskatotalförsvaret skall vara avskräckande - def sade jag i början. Det är därförvi är villiga att satsa så mycket pertgar på det. Men vad tror att det ger föravskräcknirtgseffekt om ert artgripare, dvs. endera stormakten, ellerUSA, vet atf mart mycket lätt kart slå ut viktiga samhällsfuuktioner i def härlandet? Vad hjälper det då att vi satsar en massa miljarder på att ta fram 140rtya små fram , när det kartske irtte firtrtskvar något enda av dem efter två veckors krig? Vad skall vi slåss med sedart?På vilket sätt har detta crt tröskeleffekt, och på vilket sätt är detavskräckartde? Det är frågan. Jag vill återgå till vad jag inte hann med i den förrareplikcrt, om skyddsrum osv. Hur kart det komma sig att ni anser att rti kartbestämma vilka orter som inte skall bli utsatta i ett kommande krig? säger i sitt huvudanförande att om man skulle göra som vi säger,skulle man få vänta att det inte skulle vara tärtkbart att byggaut skyddsrummen. Men det beror ju på hur mycket pengar mart vill anslå! Ni harår anslagit så litet pengar till civilförsvarets skyddsrumsutbyggnadatt def inte har blivit några skyddsrum byggda. Där rör det sig om futtigabelopp jämfört med de militära anslagen. Vill man anslå pengar till skyddsrumför alla medborgare så går detatt bygga dem väldigt saabbt - och det ger dessutom jobb åt byggnadsarbetarna,vilket inte är att förakta i sammanhartget. Nej, för är detta tydligert irtte vikfigti totalförsvaret. Han talar om balans. Men det firtrts ingen balans, och harrti folkpartister och socialdemokrater gjort def mera obalartserat gcrtom attminska de civila anslagen och höja de militära. Ni tar frårt dert civilasidart, som har litet, och lägger på den militära sidan, som har mycket. Sedansäger att def har blivit bättre balarts! Någort logik får detärtdå vara i resortcmartgcrt, tycker jag. kart irtte stå upp och sägasådaua tokigheter. Nej, för är det viktigaste att man harfått ert parlamentarisk majoritet och lyckats spräcka borgerligheten. Dettycker han är viktigt, mcrt hart tycker irtte att det är vikfigt att titta påde stora, övergripande, existenfiella frågorna för det svenska totalförsvaretoch hur detta kommer att fungera i en verklig kris- eller krigssituation. Hur totalförsvaret kommer atf se ut och vilka möjlighetervi har aft i fredstid stärka det civila samhället, bygga upp en bättremotståndskraft osv., det är den diskussionert vi egerttligen borde föra, intenågonting annat. 21OLLE () replik: Det är rikfigt som säger, attmoderaterna alltid i modern tid har kunnat manövrera sig dithän att de skenbarthar kuunat påvisa att det är de som har velat anslå mest pertgar till detmilitära försvaret. Någortting måste mart ju vara bäst i, och det här ärtydligen ett område som vill slå vakt om i första hand, eftersommart inte i någort försvarsövcrenskommclse sedart 1970 har blivit övercrts medrtågot annat parti. Ni har lyckats vara ensamma, och det tycker jag är ett brabevis för att ni vill vara bäst på det området. Gurtrtar i , bombkapselrt och dess alterrtativvar egentligen inte en fråga som det ankom på den sittartde försvarskommittértatt ta ställnirtg fill, utan dert ingick i materielplanerna redart i det beslutsom fattades då var ordförande i försvarskommittén. Därför bordehart kärtrta fill att här ävert finns andra alternafiv än just det västtyska. När det gäller skyddsrummen och mirt medverkan iräddningsverket är det väl att ställa litet förstora förhopprtirtgar på ertbart mig att det skulle hä kuurtat ske crtupprättuing efter mitt inval. Jag tror atf def aldrig har uttalats så tydligtfrån som jag hoppas kommer att ske , att vi vill ha fram en ny synpå vilka orter som egentligen är riskorter. Här är det som jag sade vikfigt attvi politiker får en möjlighet att medverka i bedömningen. Till vill jag säga att det är självklartatt vi till dess vi har byggt ut skyddsrum i nödig omfattning får kompletteraskyddsrummen med skyddade utrymmen, utrymningar och artdra åtgärder. Som jagsade förut påverkas skyddsrumsverksamheten av att vi förstärker luftförsvaretmed modernare jaktvapen till flygvapnet, bättre luftvärn osv., och det är välså viktigt som att enbart satsa på skyddsrum. Nej, vi tar inga pertgar frårt det civila till detmilitära försvaret. Vi omdisponerar pengar inom det civila försvaret, i förstahand från skyddsrum till hälso- och sjukvårdens behov i krig. Förste vice talmanrtCrt ärtmälde att , GunnarBjörk i och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 22 (): försvarsbeslut kunde ha blivit ettvaraktigt trendbrott i vår försvarspolitik. Ett sådant hade behövts. Under ett och ett halvtdeccrtnium har vårt försvar kontinuerligt försvagats i förhållande tillomvärldert, som vårt lands läge blivit mer utsatt när det strategiskatrycket i det nordatlantiska och nordeuropeiska området ökat. Resultatet vet vi alla. Försvaret har haft svårt att fulltut ge vår säkerhetspolitiska linje det nödvändiga stödet. Med bristartderesurser har försvaret iute kunnat möta de ihållande kränknirtgarna av vårterritoriella integritet. Def är mot denna bakgrund som socialdemokraternas ochfolkpartiets pakt om försvarspolitiken under den kommande fem- ochtioårsperioden skall bedömas. Den bedömningen kan inte resultera i något annatomdöme än att denna pakt ger oss ett försvarsbeslut som är såväl ofullständigtsom otillräckligt. Detta beklagar jag djupt. Det fanns - kanske för förstagången - en verklig möjlighet fill en bred och konstruktivlångsiktsuppgörelse om den svenska försvarspolitiken. Men den möjligheten försatts.Tyvärr tror jag att det riskerar att dröja länge innan den kommer fillbaka. Försvarsförsvagrtirtgen sedan slutet av 1960-falet bärsocialdémokraterrta def politiska huvudausvaref för. Gcrtom det kortsyntaförsvarsbeslutet och det feltänkta försvarsbeslutet riktades vårförsvarspolitik in på successivt sänkta resurser till det militära försvaret,som de militära satsningarna i vår omvärld fortsatte att öka. Till detta kom, att det nordatlanfiska och nordeuropeiskaområdet mellart slutet av och slutet av 1970-talctkom att utsättas för rtågot av en strategisk chock genom den snabbauppbyggnaden av de sovjetiska ubåtsbaserade kärnvapensfyrkor som till cirka tvåtredjedelar kom att få sina hemmahamnar på . , när, som i erinrade om,konfurcrua av ett betydelsefullt nedrustningsavtal mellan och blirallt tydligare, finns det kanske skäl att erinra om att denna uppbyggnad intealls var ett resultat av någon oreglerad rusfningskapplöpning mellan de bägge. Den var i själva verket ert direkt konsekvens av denkonstruktion som den strategiska kärnvapenbalansen fått i det somundertecknades vid det toppmöte i som ansågs vara avspänningspolitikenshöjdpunkt. När de bägge supermakterna genom avtal reglerar sinrivalitet, ligger i detta ingen garanti för att samtliga denrta rivalitetsutfrycksforrticr mildras eller försvinner. Det har den s. k. avspänningsepokenlärt oss. Dcrt strategiska chockert har lett fill ökade spärtrtingari hela def nordatlanfiska och nordeuropeiska området som även vårt landsterritorium är en del av. Utbyggnadert av främst de sovjetiska flottresurscrna harmötts med en påtaglig förstärkning av NATO-försvaret av och Nordatlanten.En serie olika åtgärder har beslutats, och dessa kommer successivt att fåeffekt in . De strategierna har åter kommit i fokus. Från atfuuder stora delar av ha givit ett intryck av att vara beredd attpraktiskt taget överlämna och till ihändelse av en kris, har dcrt amerikartska marirta strategirt uuder sertare årbörjat diskutera olika former av operatioucr för att aktivt och framskjutetförsvara sirta och sirta allierades intressert i detta område. Dennautveckling- som i sig är fullt logisk - medför en ökad risk för attNordaflanfcrt tidigt blir ett spänningscentrum vid en uppflammande kris mellande bägge supermakterna. Vi måste räkna med aft det tidigt kommer att utbryta enkapplöpning om styrkeuppbyggnader, positionsframflyttningar och politiskaåterförsäkringar i hela det vida område som har betydelse för kontrollen överNordatlanten och . Vårt läge kan snabbt komma aft bli utsatt, ochde uppgifter vår samlade säkerhetspolitik kommer att ställas inför blir mycketkomplicerade. Säkerhctspolifikcrts uppgift är att bevara fredeu och attbidra till stabiliteten. Det är ett faktum att supermaktsblockens bedömrtingar avSveriges vilja och förmåga atf i en krifisk situation hantera olika lägen styrderas strategiska planering och styrkeuppbyggnad i vårt område . Den stabilitetsbevarande kraften i vår säkerhetspolitikligger i dess förmåga att övertyga dem som i öst och väst planerar förden konflikt som kan komma om att dä kommer att kunna mötavarje krav, varje anspråk, varje kränkrting och varje rimligt försök attbetvinga oss. Kan vi genom irtriktrtirtgen av vår försvarspolitik övertyga omdef, har vi bidragit till stabiliteten. vi det irtte, riskerar vi istället att bidra fill ert cirkel av drag och motdrag som kart komma att drabbaicke bara oss, utan också våra nordiska grannländer. I sitt säkerhetspolitiska betänkande gjordeförsvarskommittén dert ertiga bedömrtingen atf det strategiska intresset fördet nordatlanfiska och nordeuropeiska området skulle fortsätta att öka. Detfinns ingen anledning att göra en annorlurtda bedömrtirtg. För har de ihållartde, omfattande och medvetnaundervattensope-rafionerna uuder kommit att tydligt visa de uyastrategiska realiteterna i . Det mönster av operatiortcr somubåtsskydds-kommissiortcrt visade 1982 har upprepats 1983,1984,1985 och 1986. Allvareti den utmaning mot och svensk säkerhetspolitik som ligger i detta kankrtappast överskattas. Ertligt min mening borde det vara en självklarhet att viinte skulle tillåta vårt försvar aft halka efter i förhållande fill omvärlden.Ändåärdet just detta som skett, och som enligt paktens förslag kommer attfortsätta, om ärt med ert viss uppbromsrting av takten. Paktpartierna gör gällande aft deras försvarsbeslutinrtebär att en fast grund nu lagts för den kommande fem- och tioårsperioden.Statsministcrn harspeciellt urtderstrukit tioårspcrspcktivef. Men sä är det inte. Redart irtrtart hunrtit fatta det formellabeslutet, har ÖB ansett det nödvärtdigt att sätta i gårtg ett irtferntutredningsarbete under det ambitiösa rtamnet Försvarsmaktsutredning 88. Med deekonomiska ramar som läggs fast kommer deu utrednirtgen atttvirtga fram ett miniförsvarsbeslut med neddragningar av främst arméns freds-och krigsorganisation. Neddragnirtgarna i miniförsvarsbeslutef kan sessom upptakten till försvarsbeslutet . När försvarskommitténs ordförartde Per och jag förrtågort vecka sedart irtför hade ert debatt omdessa frågor var vi crtiga om att det 1992 som ert konsekvens av åretsförsvarsbeslut fanns tre möjliga vägar att gå. Dert första är att 1992 ge försvaret ökade resurser. Detär det som vi moderater vill aft mau redan nu skall ge besked om och kunnaplanera för. Den andra är att dra ner på försvarets kvalitet, gcrtomatt vi irtriktar oss på halvbra förbartd i stället för bra förbartd. Dert tredje är att skära rtcr kraftigt på kvantiteten iförsvarets freds- och krigsorganisation. Självfallet kan man fråga sig om de paktpartier som medsådan envishet vägrat att ens plartera för ökade försvarskostnader efter 1992då kommer att vara beredda atf fatta beslut om sådana. Men även om så skullebli fallet, löser detta icke problemen. I försvarspolitiken är tiden frånbeslut till försvarseffekt mycket lång. Vi har försökt att möta 1980-talets säkerhetspolitiskautmanirtgar med ett försvar som tuurtades ut gcrtom 1970-talets beslut. Detförsvar vi beslutar om är stödet för vår säkerhetspolitik under en stordel av . När man säger nej till att förstärka det stödet, iljuset av dcu strategiska utvecklirtgert, och i stället accepterar vad allasakkunniga anser vara en forfgåcrtde försvagnirtg gentemot omvärlden, låter detsig icke repareras ens av betydande anslagshöjrtirtgar 1992. Att ge avkall på kvalitetcrt i det militära försvaret föratt på det sättet hålla kostnaderrta nere är en farlig väg. Den irtrtebar attsvenska förband inte kommer att kunrta mäta sig med omvärldcrts förbartd. Imånga fall är halvbra faktiskt detsamma som alldeles värdelös. Ett halvbra ubåtsskyddsförband kommer allfid attmisslyckas med sin uppgift. Ett halvbra stridsflygplan kommer alltid attförlora duellen med motståndaren.