prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Bristerna i bruksvärdessystemet har blivitalltmer uppenbara. Utvecklingen har gått i hyresregleranderiktning, trots att avsikten är att nå en friare hyresmarknad. Det har t. ex.träffats flera centrala överenskommelser mellan och om storleken på hyreshöjningarna. De allmännyttiga bostadsföretagen har inte heller lyckatshålla full kostnadstäckning. Bristen på självkostnadstäckning har medfört attfastighetsunderhållet ofta eftersatts, vilket - som vi hardiskuterat -har lett till ytterligare subventioner. Det är också uppenbart att hyressättningen i många fallinte motsvarar hyresgästernas värderingar. Sådana faktorer som bostadens lägepåverkar hyresnivån endast marginellt. Detta har lett till en omfattande svartmarknad för bl. a. attraktiva hyreslägenheter. Det är önskvärt att de boendes önskemål bättretillgodoses. Det är viktigt att påpeka att det nuvarande bruksvärdessystemetmedger att den s. k. lägesfaktorn ges ökad vikt. Denna möjlighet bör utnyttjasi en helt annan utsträckning än som är fallet. För att ytterligareunderstryka detta bör hyreslagen ses över, så att detta framgår tydligt. Så några ord om kabel-TV. Det avgörande ärenligt uppfattning att förhandlingssystemet bör kunna omfatta ävenkabel-TV-frågor och att parterna bör ges möjlighet att vidare utvecklagemensamma ståndpunkter. ser följdriktigt att förhandlingarna skallkunna gälla även en för fritiden så viktig fråga som frågan om installation ochdrift av kabel-TV. De mellan och gällanderiktlinjerna på området anser vi i innefatta en rimlig avvägningmellan kollektivt och individuellt ansvar för betalning av kostnaderna. Men vii anser också att andra lösningar bör kunna prövas avförhandlingsparterna. Sedan kan enskilda hyresgäster ha en rimlig möjlighet attfå sina intressen tillgodosedda genom prövning i hyresnämnd och bostadsdomstolnär det gäller frågor om hyrans storlek och övriga hyresvillkor. Någotingripande med en ny lagstiftning på områdetanser vi således inte vara påkallat. Sedan något om förhandlingsrätten enligthyresförhandlingslagen. Enskilda hyresgäster eller hyresgästorganisationer somvalt att stå utanför har inte tillräckligamöjligheter att göra sig gällande enligt hyresförhandlingslagen. Lagens reglerbör därför ändras, sä att de enskilda hyresgästerna eller en majoritet av dem ivarje fastighet får möjlighet till inflytande. Med de här angivna motiveringarna yrkar jagbifall till samtliga reservationer i bostadsutskottets betänkande 14 somfolkpartiet står bakom. 77BIRGITTA (): I början när fastighetsregistret lades om tilldata var det svårt att få med långa ortsnamn. har datatekniken kommit längreoch dessa problem finns inte numera. Men fortfarande utarmas våra registergenom att man utesluter ortsnamn. Vi i anser att en kampanjbörgenomföras för att ortsnamn skall införas i samtliga offentliga register -1,ex. folkbokföringsregistren och telefonkatalogen - i enlighet med motion Bo424av m. fl. 7 protokoll 1986/87:123 Prot.1986/87:123 I olika sammanhang tar utskottet upp frågan om de enskildahyresgäster- 14 maj1987 nas förhållande tillHyresgästföreningens riksorganisation. 7. att det är väsentligtatt hyresgästerna själva får bestämma om de önskar Vissa fastighetsrattsltga ., . r , riksorganisationens tjänster ellerej. När enfastighet skall repareras eller byggas om, ärdet enligt vår mening de hyresgästersom bor i fastigheten som skall ha hyresgästinflytande. Det är ju de som direkt berörs av ombyggnaden. Bostadssaneringslagen bör ändras därefter. Detsamma gäller rätten att förhandla enligt hyresförhandlings lagen, . är något som och andra intressenter har beslutat skall vara vår framtid. Vi i anser att det är väsentligt att man har rätt att avstå från denna nya fritidsbelastning, om man så önskar. Vi vänder oss mot utskottets defaitistiska inställning, vilken framgår av utskottets skrivning på s. 25: "är en nyhet och har därför ännu inte vunnit allmän anslutning, men i takt med att kabel-TV blir vanligare kommer säkert också en växande förståelse att spridas för att kostnaderna bör räknas som en kostnad för boendet på samma sätt som t. ex. kostnaden för en centralan tenn." Det finns i stället en växande opinion mot kabel-TV.Måriga anser inte att det är lämpligt att våra barn dygnet runt matasmedTV-program, som oftast är dåliga. Det är närmast i uppgivenhetens teckenrnan anpassar sig till vad som helst som blir tillräckligtvanligt- även om det är onödigt och skadligt. Via kabel-TV får vi in TV-reklam.De stora företagens chans att ytterligare slå ut de små ökar genom reklam-TV.För mycket TV-tittande är skadligt för barns utveckling och försvårar direktakontakter mellan människor. Dygnets timmar är ju faktiskt begränsade. Rättenatt avstå från kaljel-TV borde vara självklar. Tillsist, herr talman, anser att lagen om kooperativ hyresrätt börpermanentas. Denna form ger de boende totalt inflytande över sitt hem, utan attge dem rätten att tjäna pengar genom att sälja våningen. En sådan form börverkligen uppmuntras när människor vill ansluta sig till den. Jag ber att få yrka bifall till samtligareservationer som står bakom. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 78 (vpk): Jag skall kommentera några av de motioner ochreservation ner som vpk har i anslutning till detta betänkande. Jag skall börjamed att ta upp ett par saker av speciell storstadskaraktär, som är av ganskastor betydelse för de människor som berörs av dem. Det gäller t. ex. frågan om de s. k.övernattningsbostäderna. Framför allt i storstadsområdenas centrala delar finns ett stort antal övernattningsbostä der, som inte permanent används som bostad. Detta är ett problem. Det uppfattas naturligtvis också som ett stort problem av alla de människor - framför allt ungdomar - som står utan bostad, men kan jag "° konstatera att det finns en mängdsådana bostäder som i regel hyrs av företag ellerenskilda personer och används i mycket liten utsträckning. Det uppfattasnaturligtvis som orättvist och oriktigt att man i ett läge när hundratusentalsmänniskor i står utan egen bostad, skall, kunna blockerabostäder på detta sätt -trots att man vet att irigen regelmässigt bor där ochatt ingen är mantalsskriven på den adressen. Vi har tagit upp denna fråga och velat aktualisera den idetta sammanhang. Vi föreslår att man skall skärpa hyreslagstiftningen för attkomma åt det orättvisa resursslöseri som det stigande antaletövernattningsbostäder i storstäderna representerar,,med tanke på denbostadsbrist som råder. En annan fråga som indirekt har anknytning till dettagäller andrahandshy-resgästernas ställning och deras möjlighet att överta etthyreskontrakt. Vi har haft denna fråga uppe från vpk;s sida. Vihänvisade då till vad hyresrättsutredningen sade i sitt betänkande.Utredningen föreslog att andrahandshyresgäster skall ha rätt att övertahyresavtalet under vissa givna förutsättningar, dvs. de skall ha bott där merän och de skall ha uppträtt och skött sig på ett sätt som man kan krävaav en hyresgäst. Jag vill bara understryka att det också i detta sammanhanghandlar om väldigt många människor som tvingas hyra lägenheter i andrahand.Förstahandshyresgäs-ten har då ofta en annan bostad som han bor i.Förstahandshyresgästen utnyttjar emellertid inte sällan detta förhållande tillatt tjäna ganska mycket pengar på att hyra ut sin lägenhet i andra hand. Vpkvill alltså att det skall ske en ändring av de nuvarande bestämmelserna. Vi harkonkret föreslagit att skall anta det lagförslag som vi har fogattill reservation 28 på s. 46 i betänkandet. På detta sätt skulle man lösa dennafråga. Jag vill därefter kommentera den reservation som tar uppen mer effektiv bostadsförmedling. Det har diskuterats mycket hur ineffektivden nuvarande bostadsanvisningslagen är. De allra flesta är överens om att deninte är bra och att den inte.fungerar tillfredsställande. Vpk har - jag vet inte för vilken gång i ordningen -upprepat sina krav när det gäller bostadsanvisningslagen. Redan då lageninfördes hade vi andra förslag till lagtext på en rad punkter som skulle hainneburit en effektivare bostadsanyisningslag. Vi har utvecklat detta imotioner och i någon mån även i reservation 19. Denna fråga är oerhört viktig,eftersom den inte enbart handlar om att man skall se till att det finnsbostäder och att det byggs tillräckligt många bostäder. Hur viktigt det än ärså handlar denna.fråga inte heller bara om att dessa bostäder kan upplåtas tillett pris som gör det möjligt för vanliga löntagare att efterfråga och betalavad det kostar att bo, utan det handlar väldigt mycket om de villkor som gällerför att förmedla dessa lägenheter. Som bekant har vpk sedan gammalt hävdat, ochhävdar fortfarande, uppfattningen att i princip alla nyproducerade och ledigalägenheter skall anmälas till bostadsförmedlingen och anvisas till debostads-behövande via bostadsförmedling. Man skulle komma ett steg på vägen omde andra partierna anslöt sig till vad vi föreslår i reservation 19. Jag vill även kommentera reservation 24 som behandlarhyresgästers rätt att slippa anslutning till kabelrTV-nät. och vpk stårbakom denna reservation som anknyter till väckta motioner. Vpk;s motion ochcenterns motion väcktes /86. Dessa motioner har således legatganska fånge. Prot.1986/87:123 Vi tycker att kabel-TV-utbyggnadenskall behandlas inom ramen för 14 maj1987 förhandlingssystemet som enväsentlig boinflytandefråga. är då attalla hyresgäster som får tillgång till kabel-TV skall svara för kostnaderna förinstallation och drift endast i fråga om ett visst basutbud, som omfattarSveriges Radios och TV;s ordinarie sändningar samt lokala sändningar. Så är juordningen när motsvarande utbud distribueras genom centralantennäten. När det gäller kostnader för distribution av radio- ochTV-sändningar utöver ett sådant basutbud bör inga förhandlingsöverenskommelserträffas som binder de hyresgäster som inte vill utnyttja dessa extra tjänster.Enbart de som väljer att abonnera på det extra utbudet bör alltså betala fördetta. Den som inte vill abonnera bör både slippa kostnaderna och ha möjlighetatt få signaler bortfiltrerade. Vi har utvecklat detta resonemang ytterligare både imotioner och i reservation nr 24, som finns bifogad till betänkandet. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer där vpk finnsmed som undertecknare. Låt mig kommentera ett par frågor som tagits upptidigare i debatten. Jag vill då börja med det som sade när hantog upp det gamla temat om valfrihet. Enligt hans mening är valfrihet liktydigtmed ägande - det är alltså fråga om två synonyma ting. Som jag kanske har sagt förut ger ägandet isig inte något större inflytande. Man garanterar inte något större inflytandegenom att gå över till olika slag av ägandeformer. Däremot skapar ägandet enstörre åtskillnad och en ökad segregation i boendet. Jag och den övriga utskottsmajorieten är säkerligen inteemot ett ökat inflytande. Vi är inte emot ett ökat inflytande på något områdedå det gäller boendet - det tror jag att alla är medvetna om. Men ägandet somvillkor begränsar inflytandet till en viss kategori människor, nämligen tilldem som har råd att skaffa sig detta ägande genom köp av andelslägenheter,bostadsrätter o.d. I diskussionen om valfrihet och ägande har man i fleraomgångar tagit upp frågan om att en lägenhetsinnehavare skall kunna intecknasin lägenhet och på det sättet ha denna som en kapitalplacering, dvs. någontingsom man kan belåna och som man kan göra pengar på. Det här resonemanget finnshela tiden med, om inte klart utsagt så åtminstone underförstått - i varje fallfrån moderat håll - när de här frågorna har aktualiserats. Så till de frågor som rör lägesfaktorn ochbruksvärdesbestämmelserna, som både och har varitinne på. åberopar på nytt - jag tror jag har hört honom göra detäven tidigare -- i som én garant föratt det skulle vara bra att ta större hänsyn till lägesfaktorn. Jag vill erinra om vad jag har sagt tidigare i någon debattoch vad jag sade för åratal sedan här i kammaren, nämligen att jag för min del- och säkert också - är öppen för att diskuterafrågan om lägesfaktorn skall kunna ges större betydelse, under förutsättningatt de pengar som på det sättet kommer in till fastighetsägaren får slussasöver och användas till förbättringar och för att sänka kostnaderna iytterområdena. Det från borgerligt håll inte vara med om, utan man vill i praktiken se tillatt fastighetsägarna kan öka sina vinster pä grund av att lägenheterna ärcentralt belägna. Jag måste då ställa frågan: Vad eller vem har åstadkommitde värden som ligger i den s. k. lägesfaktorn? Ja, inte är det de privatafastighetsägarna, utan det är skattebetalarna i resp. kommun, och det ärsamhällsinsatser som har gjort att de har fått detta mera attraktiva läge,närheten till kommunikationer, teater, affärsservice, social service ochannat. De borgerliga anser alltså att fastighetsägarna skulle få tillgodogörasig detta. Jag upprepar: Om lägesfaktorn skall tillmätas störrebetydelse, ställer ni då upp för att pengarna får slussas över och användastill att förbättra förhållandena och hålla nere boendekostnaderna iytterområdena? I så fall är ni välkomna tillbaka, och då tror jag att nikominer att få förståelse för en sådan diskussion och kanske når vissaresultat. Jag yrkarbifall till samtliga vpk-reservationer. 79KNUT () replik: har haft en hård dag med mångainlägg, och det är kanske därför förståeligt att han inte lyssnade på vad jagsade - det kan han inte ha gjort, mot bakgrund av vad han yttrade. Valfrihet för är ägande, säger . Dethar jag inte alls sagt. Jag sade att jag ville öppna bostadsmarknaden så att desom bor i flerfamiljshus skall kunna bo med äganderätt, med bostadsrätt ellermed hyresrätt, precis som de kan som vill bo i småhus. Därmed öppnas allamöjligheter, och konsumenternas värderingar får slå igenom, . VadTore säger är att ägande och denna valfrihet inte får förekomma. Han sade också att mer ägande leder till mer segregation.Det skulle vara mycket intressant om kunde närmare utveckla dentesen. kommenterade att jag tog Anderstig somexempel pä det faktum att fler och fler inser att lägesfaktorn måste få ökadtyngd. Ja, det är ganska intressant att kunna konstatera att ordförande har ändrat inställning och inser att man inte kommerifrån problemen, utan att de problem som finns leder till svarta priser och-. naturligtvis - en niycket stark önskan om övergång till bostadsrätter. Jag sade också, , att ett sådant system, meden lägesfaktor som får en annan tyngd, leder både till hyreshöjningar i vissutsträckning och till hyressänkningar. Med ett sådant system kommer det inteatt vara möjligt att ta väsentligt mycket mer betalt för en nyare, ocentraltbelägen lägenhet än för en litet äldre, centralt belägen. Ett sådant systemkommer alltså att kunna vara till nytta för många hyresgäster. Jag vill dessutom slutligen säga till attfastighetsägarna faktiskt får vara med om att betala för de ökningar avfastighetsvärdena som uppstår på grund av stark efterfrågan, nämligen i form avfastighetsskatter på taxeringsvärdena, starkt har pläderat för ökade pålagor påjust de privata fastighetsägarna, vara medveten om. 8 protokoll 1986/87:123 Prot.1986/87:123 Anf. 80 (vpk) replik: 14 maj1987 Herr talman! Jag skall börja medatt ta upp det sist anförda. har intealls mycket starkt pläderat för ökade pålagor på de privata fastighetsägarna iform av fastighetsskatt. Vad har sagt är att vi kan diskuterafrågan om en viss ökning av fastighetsskatten under förutsättning att depengarna används för att hjälpa dem som bäst behöver det och för att bromsahyrorna och boendekostnaderna i nyproduktionen. Det åren viss skillnad. Det ärdetta som vi är villiga att diskutera och som jag pläderat och pläderar för. Det hjälper vidare inte, , att tala sig varmför konsumenternas önskemål när en majoritet av konsumenterna inte harmöjligheten att köpa den äganderätt, den bostadsrätt osv. som det handlar om.Detta tal bidrar därför till att öka segregationen. Också att låta lägesfaktornslå igenom för centralt belägna hyreslägenheter och fördyra dessa bidrar tillatt de mindre bemedlade knuffas ut. De som har låga inkomster får då flyttanågon annanstans. Den utveckling som pågår och har pågått exempelvisi , där det snart bara bor s. k. bättre bemedlade, medanallt färre vanliga inkomsttagare och hyresgäster har råd att bo där, kommer dåatt fortsätta. Denna utveckling har ju, vilket torde vara medveten om,gått allt snabbare, och problemen tilltar med oroväckande fart. Det har ocksåden debatt som vi har fört visat. 81 () replik: Det äralldeles riktigtatt den debatt som harförts har visat på effekterna av den politik som har beskrivit. Just genom att vi har haft ett så lågt utbud och genom inför begränsningar i olika avseenden påverkas prisbildningen. Om manfortsätter på den vägen, , och ständigt inför begränsningar genomatt inte öppna möjligheterna för konsumenternas preferenser att slå igenom ochgenom att inte tillgodose efterfrågan, får man ständigt ökade priser ochständigt fler svarta affärer. 82 (): I det betänkande som vi nu behandlar tasvissa fastighetsrättsliga frågor upp. Som kamniarens ledamöter säkerligen harmärkt har flertalet av motionskraven varit föremål för kammarens behandlingvid-tidigare tillfällen. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringenbeträffande förköpsrätten för permanentboende. Pä många håll och framför allti - våra kustsamhällen har utvecklingen lett till att samhällskärnorna tillstora delar närmast ligger öde under en stor del av året, eftersomfastigheterna i dessa har köpts upp av penningstarka sommargäster. De somönskar bo permanent har tvingats till nybyggnad i samhällenas utkanter. För attsöka komma till rätta med dessa problem och bidra till att permanentboendei större utsträckning skulle kunna förvärva äldre hus gjorde ändringar i berörd lagstiftning 1984. uppfattninghar dessa ändringar inte erhållit önskad effekt utan behöver ses Utskottet gör nu bedömningen att förköpsreglerna och dedärtill knutna lånemöjligheterna kan behöva utvärderas av regeringen. Omutvärderingen ger vid handen att åtgärder behövs förutsätter utskottet attregeringen återkommer i ärendet. Utskottet föreslår också en översyn avfastighetsbildningslagen för att ge möjlighet till en fastighetsbildning somtillgodoser ökade önskemål om djurhållning på bostadsfastigheter på landsbygdensamt klariägger gränsdragningen mellan deltids- och fritidsjordbruk.ochfastighet för bostadsändamål med önskemål om enklare djurhållning. Ett antal reservationer har avgivits till betänkandet. Jagskall här kommentera några. vill att mark tvångsmässigt får tas i brukenligt expropriationslagen bara när det finns ett klart påvisbart behov.Såvitt jag förstår är det i, stort sett den ordning som råder , varförreservationen bör avslås. vill också upphäva förköpslagen. Folkpartietvill ha en översyn av den. Jag förstår att vill ta bort kommunernas rätttill förköp. Den är ett hot mot de fria krafterna. Får man bort kommunerna frånförköpsnivån träder andra krafter in som har resurser, och då får man utrymmeför den friare bostadsmarknad som vill ha. Vi säger nej till detta.Vi vill ha kvar den kommunala förköpsrätten. Kommunernas intressen måste fåförsteg framför de privata krafterna på området. Bruksvärdesprincipen vill de tre borgerliga partiernaförändra. Man vill att bostadens läge i större omfattning skall få slå igenom ihyressättningen. Detta skulle i första hand gynna privata fastighetsägare somhar fastigheter i centrala lägen. Detta förslag har moderater och folkpartister tidigareframfört. har tydligen anslutit sig, i enighetens tecken. Detskulle innebära attde som har pengar får råd att bo centralt, medan andra fårbo så långt från centrum som deras ekonomi tillåter. Vi får en påtagligsegregation. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande förslag och gör det ävennu. De borgerliga partierna vill genom olika förslag försämrahyresgästorganisationernas ställning pä bostadsmarknaden. Jag tycker att niskall sluta med ert förringande av hyresgäströrelsen. Den är värd beundran istället för förtal. Den gör ett bra jobb pä den svenska hyresmarknaden och ären utmärkt motpol till de mäktiga ekonomiska intressen som härjar päfastighetsmarknaden. Vpk tar i en reservation upp problemet medövernattningsbostäder. Problemet gäller främst . Som huvudstad får räkna med denna typ av boende.Alternativet är att flytta ut verksamheter från huvudstaden. Då skulle behovetminska. Är 1984 ägnades denna fråga stor uppmärksamhet i . Frågan varute på remiss. Remissvaren var inte positiva till att med lagstiftning lösaproblemet. Innan ytterligare åtgärder vidtas bör resultatet av behandlingen avden departementspromemoria avvaktas som är ute på remiss. Vpk vill också stärka andrahandshyresgästernas ställninggenom att låta den som bott i andra hand få rätt att övertahyreskontraktet. PrÖt.1986/87:123 Utskottet avslog 1984 ett liknande förslag med motiveringenatt detta kan 14 maj1987 leda till bl. a. en olaglig handelmed hyreskontrakt i andra hand och minskad y. f f- u t "It i benägenhet att ställa lägenheter till förfogande.Reservationen avstyrks Slutligenvill jag ta upp en fråga som berörs i flera motioner, nämligen hyresgästersrätt att slippa anslutning till kabel-TV-nät. Detta är ett område somhandlar om såväl programutbud och vådan av ungdomens flitiga tittande påskräpprogram som hyresgästens rätt att ej ansluta sig. Utskottsmajoriteten anser att hyresgästorganisationen vidinstallation av kabel-TV har ett rimligt mått av inflytande. Hyrans storlek medhänsyn till kostnader för kabel-TV bestäms enligt bruksvärdesregeln och sättstill samma belopp för jämförbara lägenheter. Hyresgäster kan sedan inte fä göraavdrag på hyran för de funktioner som de inte nyttjar. Det skulle bli oerhörtkrångligt. Vi har ansett att de riktlinjer som ochHyresgästernas riksförbund använder utgör en rimlig avvägning mellan kollektivtoch individuellt ansvar. Emellertid sker utvecklingen på detta område snabbt,varför den noga bör följas. Nya överväganden kan behöva göras om utvecklingeninte blir tillfredsställande, sett från den enskilde hyresgästens synpunkt. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. 83 () replik: säger att vi vill försämra förHyresgästernas riksförbund. Han säger att vi skall sluta med våra förslag. Mende är värda beundran i stället för förtal. Det var grova ord, . Vi har inte riktat ett ord av kritik mot som organisation. Vi riktar kritik mot ochsocialdemokraterna därför att de menar att lagstiftningen skall vara såutformad att i praktiken genom sinahyresgästföreningar får monopol pä att företräda de enskilda hyresgästerna. Nierkänner ju i betänkandet - det framgår mycket klart - att lagstiftningen äravsedd att vara neutral. Ni erkänner alltså att den inte är neutral, menavsikten är att den skall vara neutral. Det är vad ni säger. Hur ser då verkligheten ut? Det finns ett par föreningar iSverige som lyckats få en egen förhandlingsordning och därmed få företräda sigsjälva. Lagstiftningen är systematiskt uppbyggd på att gynna en organisation.Det är inte förtal att påvisa detta faktum. Det handlar om att ge alla dehyresgäster som bor runt om i möjligheter att själva bestämma vem somskall företräda dem gentemot fastighetsägaren. Slutligen några ord om detta med förköpsrätten. Ni sägeratt kommunerna måste ha detta företräde framför de privata intressena - franiför många olika intressen; Framför den enskilde medborgare som vill köpa sig ett hus med en ovanligt stor tomt, framför den som vill köpa sig ett fritidshus, osv. Detfinns en lång rad möjligheter att utnyttja den kommunala förköpsrätten. Ni får det alltid att framstå som om det skulle finnas någon diffus storfinans som ni vill 1" mota från att utnyttja sinförköpsrätt. Det handlar om att ni anser att politikerna vet bättre vemsom skall äga marken än de många olika företagen och enskilda personerna i vårtland. 84 (vpk) replik: Jag vill ta upp två saker som kommentar tilldet som sade.