prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — På de mindre markerna ges det normalt platsför flera jägare, och ett av bekymren är att dessa inte tillgodoses medmajoritetens förslag. säger kanske någon av utskottsmajoritetens företrädareatt den här personen skulle fä behålla sin jakträtt också med majoritetensförslag. Jag är inte så säker på det. Låt mig därför gå över till att någotdiskutera utskottsmajoritetens förslag. Utskottet har i någon mån förändrat propositionens förslagmed motiveringen att man vill underlätta för mindre markägare att få ha kvarsin jakträtt också när det gäller jakt på vuxet djur. Enligt min uppfattning äremellertid de förändringar som gjorts mycket marginella och dessutomsynneriigen oklara. Oklarheten kommer alt skapa mängder av tolkningsbekymmer.Utmärkande för förslaget är att de mindre markägarna fortfarande kommer attvara i underläge. Det är viktigt att understryka vad utskottsmajoritetensäger på den här punkten, nämligen att avsikten är att i något störreutsträckning - således i jämförelse med propositionens förslag - tillgodoseinnehavare av mindre markområden. Fem kriterier skall ligga till grund för bedömningen avhuruvida de tidigare "generelljägarna" skall få vara kvar: Det första skälet för undantag är om jakträttsinnehavarenansökt om men vägrats att ansluta marken till angränsande licensområde. Omgrannarna inte vill ha med en person i jaktlaget kan denne få fortsätta alljaga enligt gamla regler. Personen måste alltså passa in i jaktlaget. Själv harhan ingen talan. Det andra skälet är om angränsande licensområdetillstyrker en registrering. Om jägaren, som i beskrevdel, mer eller Jaktlag, m. tn. Prot.1986/87:113 29apriri987 Jaktlag, /n. mindreödmjukt frågar sina grannar och om dessa är tillmötesgående, då kan han fåfortsätta att jaga. Själv har han ingen talan. Del är licensområdetsom skall tillstyrka en eventuell registrering. Det tredje skälet är om det finns flera jägare inom ettmindre område som inte alla utan vidare kan beredas plats i en nyjaktgemenskap. Min fråga blir här: Vem är det som skall bedöma det skäligaantalet jägare pä det mindre jaktområdet? År det markägaren och de jägare somfinns på det mindre området eller är det jägarna i det angränsandelicensområdet? Många tvister kan uppkomma. Det fjärde skälet gäller ansökan av äldrejakträttsinnehavare som inte har deltagit i någon jaktsamverkan. Här,herr talman, tycker jag att man åstadkommit den allra luddigaste formuleringen.Vad avser utskottsmajoriteten med äldre jakträttsinnehavare? År det vid 50, 60, 70 eller ? Avser manjakträttsinnehavarens ålder eller avser man den tid som personen i fråga harvarit jägare? Det sägs ingenting om detta. Det måste ges klarare riktlinjer. Det sista kriteriet gäller om praktiska möjligheter saknasatt få mark ansluten till angränsande licensområde. Det förslaget måste välenligt min uppfattning gälla rena undantagsfall. Sedan finns det fler regler, herr talman. En person sominte trivs i jaktlaget och vill bryta sig ut har inte stora möjligheter attlyckas. Utskottsmajoriteten är medveten om att de här frågornamåste avgöras på skönsmässiga bedömningsgrunder, säger man. Därför överlämnarutskottsmajoriteten liksom statsrådet med varm hand till ,statskontoret och övriga myndigheter och organisationer att utarbeta lämpligarutiner för länsstyrelsernas registrering av licensområden och förälgtilldelningen. Frågan är om lagstiftningen bör ge så bristfälliga direktiv. De förslag som redovisas i och moderaternasreservation är klarare, lättare att tolka och dessutom rättvisare för allainblandade. Jag yrkar bifall till reservation 4. Det har sagts om vårt förslag att det skulle konserveranuvarande förhållanden och inte främja samverkan. Jag tror att samverkan uppnåsbättre om alla får gå in i en sådan på samma grunder. Jakten är en fritidssysselsättning. Reglerna förjakträttsupplåtelse kan därför inte jämställas med de regler som gäller förjordbruksarrende. Regleringar och eventuell priskontroll motverkar det syfteåtgärderna avses tillgodose - vi har sett många exempel på det. Jag yrkar bifall till reservation 6 liksom till övrigareservationer där representanter finns med. vice talman har i enmotion tagit upp de problem som finns i samband med att skadskjutna älgar gåröver svensk-norska gränsen. Utskottet hänvisar till att frågor av den artenliksom tidigare bör aktualiseras i . Slutligen yrkar jag bifall till utskottetshemställan med undantag för de avsnitt där avgivit reservationer. 4JOHN (vpk): Denna debatt om den framtida jakt- ochviltvården äger rum här i kammaren ca fyra och en halv månad före älgjaktensstart i vär norra landsdel. Vad jag nu sade är inte enbart någon antydan utanett mycket tydligt klariäggande av vilken vikt och betydelse denna fråga harför många människor. Jakten, att utöva jakt, är för många en del av deras liv,ett sätt att . leva, kanske ett nedärvt inslag från den tid för flera lusen årsedan då människorna i stort sett levde på jakt. Med detta som bakgrund är det kanske inte så märkligt attfrågor kring jakten väcker så många känslor. är dessa känslor inteav den ädla sorten. Tänk om det vore så enkelt att jägarna i olika delar avlandet som har olika uppfattningar om jakten kunde sätta sig ner och resonerasig fram till lösningar som tillgodosåg alla intressen, så att alla kunde blinöjda och alla kunde få möjlighet att utöva jakt efter sitt eget intresse! Men sådanafunderingar stannar vid ett önsketänkande - det vet vi alla, och det får manrätta sig efter. Då återstår att åstadkomma ett system och regler som utesluterstora orättvisor, och det menar jag att utskottet har lyckats göra genom deändringar som har gjorts i propositionen. Till stöd för detta påstående vill jag lämna en korthistorik och göra vissa kommentarer beträffande älgjaktsförslagel. Det är judetta som i stort sett har dominerat debatten och intresset. Sedan' 1976 har en försöksverksamhet med samordnad älgjaktpågått i vart land utom i två tre län som har haft en reglerad jaktform sedan60-lalei. Här måste man ställa sig frågan: Varför har inte en ordentligutvärdering skett av dessa försöksverksamheter? Då tänker jag inte i förstahand på allehanda statistiska uppgifter utan på de olika frågeställningar sommåste uppstå kring del faktum att en del markägare icke är med i jaktligsamverkan tillsammans med andra, likaså varför man på olika håll har brutit sigur jaktlig samverkan. Detta gäller både licensjakl och generell jakt. Olikateorier och påståenden har ventilerats flitigt i jaktdebatten, men någonordentlig undersökning har inte gjorts, vilket aren mycket stor brist, närriksdagen nu skall la ställning till en ny jaktlag. Del försvårar självfallet imycket hög grad möjligheterna all göra rikliga värderingar ochställningstaganden. kanske någon protesterar och menar att det visst harutretts och även gjorts utvärderingar. I fråga om detta finns del emellertidenligt min mening myckel stora brister. Vi har utvecklat den kritiken i vårpartimotion, och därför tänker jag inte nu närmare gä in på delta. Jag kanhänvisa intresserade till all ta del av motionen. Låt mig ändå påpeka att närdel gäller "generelljägarna" så har man inte direkt till dessa ställtfrågan varför de inte är med i en jaktlig samverkan i ett licensområde. Detborde ju ha varit mycket enkelt att göra en sådan begränsad undersökning. Detborde ju också ha varit en av de viktigaste frågorna att få så korrekt sommöjligt besvarad, eftersom det är dessa jägare som genom en s. k.produktionsanpassad jakt mister sin rätt att skjuta vuxna djur. I regeringens proposition om den framlida älgjaktenföreslogs att för älgjakt skall krävas särskilt tillstånd och att jakten skallbedrivas inom ett licensområde. För övriga områden skulle jakt efter enbartälgkalv få bedrivas under en kort jakttid. Här hade regeringen i likhet medjakt- och vilivårdsbe- Jaktlag, m. t/i. Jaktlag, rn. //x. redningenoch även den s. k. Kronvallska utredningen tänkt sig all genomföra en nyjaktform. Sedan skulle man efter bästa förmåga försöka lösa frågan om de mindremarkägarnas möjlighet att även i fortsättningen få skjuta ett vuxet djur. 1 propositionen sägs; "I allmänhet bör det inte mötanågra problem för en jakträttsinnehavare att få sin mark ansluten till ettangränsande licensområde eller att tillsammans med andra innehavare av generellamarker bilda ett nytt sådant område." I den Kronvallska utredningenförsvinner också nästan som genom ett trollslag hela den generella jägarkåren,och detta genom Svenska jägareförbundets eller Jägarnas, som det nu heter,benägna hjälp. som dessa jaktfrågor har diskuterats har man jämtfått höra att det inte kommer alt vara några större problem att bereda dessajägare plats i licensområdena. Av och till har man fått höra alt det är"generelljägarna" som är ett egoistiskt släkte, som inte vill varamed i eller som brutit sig ur en jaktlig samverkan för att få så mycket köttsom möjligt. Därtill skjuter de också mer än vad deras mark egentligentillåter. Del skulle vara mig fjärran att förneka att det finns sådana jägare,men jag vill påslå att detta är en mycket vilseledande och grov förenkling avhela problemaktiken. Jag vill påstå att det finns en mängd förklaringar i dettasammanhang. Vid utskottsbehandlingen har det skett en ändring avpropositionens förslag, en mycket väsentlig förändring enligt min mening.Myckel kort kan man säga att utskottet har vänt på regeringens förslag i detstycket att man först skall tillse att de generella jägarna bereds möjlighettill jakt efter vuxen älg, alltså medverkan i ett licensområde, innan de mistersin rätt att skjuta ett vuxet djur på sin mark. Det innebär att de som brutitsig ur jaktlig samverkan och de som får ansluta sin mark till angränsandeområde inte i fortsättningen får behålla sin rätt att fälla vuxet djur på enliten mark. Men ännu väsentligare är att alla de som inte har möjlighet attansluta marken får behålla sin rätt att fälla vuxet djur. Delta harväckt vissa reaktioner som är förvånande. har i ett cirkulär till riksdagensledamöter uttryckt sill stora missnöje och anser att utskottets förslag färhelt orimliga konsekvenser. För mig är det omöjligt att la sådan kritik påallvar. Här har man från det hållet fått höra hur bra del kommerall bli genom att man bereder dessa jägare en fortsatt jakt. Det stora felethar ju varit all dessa jägare inte velat vara med i en jaktlig samverkan; detärju det man har fått höra. Utskottets förslag förhindrar på inget sätt enjaktlig samverkan, men del tillförsäkrar de mindre markägarna rätten till altansluta sin mark. Om inte detta är möjligt, skall de ha kvarsin rätt att skjutaett vuxet djur. Det är hög tid all höga vederbörande inom detta förbund ger enförklaring till sitt agerande. Det finns också andra saker som förvånar - inte minst ArneAndei-ssons i piruetter. a. delaktig i beredningens förslag harhan nu blivit konstruktör till ett förslag, om vilket det kan sägas all delskulle behövas en mindre avhandling för att reda ut alla dess konsekvenser ochvart del skulle bära hän. Jag vill påpeka att deltog iviltvårdsberedningen. Del finns ingen reservation vad avser älgjakten. har anslutit sig till linjen om produktionsanpassad älgjakt. Han harställt upp i fråga om licensjakten.Han hade tydligen då ingen som helst omtanke om de mindre markägarna. Kanskemest förvånad är jag över att här gör sig till språkrör för demindre markägarna. Jag skulle vilja fråga en sak. Den som har 49 ha eller mindre vill ta ifrån rätten att skjuta en vuxen älg om denne markägareicke har möjlighet att ansluta sin mark till ett licensområde. Skulle dettavara ett sätt att ta till vara de mindre markägarnas intressen? Hur kan manpåstå något sådant mitt.på ljusan dag? Jag kan ställa samma fråga till , som också varmed i utredningen och som ställt uppförde principer och förslag som utredningenlade fram. har man tydligen ändrat åsikt. är också orolig för behandlingen av demindre markägarna, men jag kari lugna honom på den punkten. har juställt upp bakom utskottets förslag, och därför behöver inte vara orolig. Jag kan väl också säga att jag är litet förvånad övercenterns reservatioriom att skall ha en generös tillämpning avmöjligheterna till särskild registrering. Jag anséi- att det som harstipulerats om särskilda skäl skall följas ,. utan att skall behövauttrycka någon mening om att detta skall tolkas generöst eller inte. Desärskilda skälen skall respekteras som vi kommer att besluta. Det är mycket märkligt att och ,efter att ha varit med om alla de principer och förslag som lades fram ivilivårdsberedningen och haft möjlighet att där föra fram sina förslag men ickegjort det, nu här ställer sig upp som några talesmän för de mindre markägarna.Jag kan under inga omständigheter ta detta på allvar. Det är ett spel, somtämligen omgående kommer att bli avslöjat. Jag har endast berört frågan om denframlida älgjakten. Det finns mycket mer alt tillägga därvidlag, men innan jaglämnar den frågan sä skulle jag vilja understryka följande, bl.a. för attundvika missuppfattningar. Det har talats mycket om produktionsanpassad älgjakt.Därom finns inga delade meningar. Vi delar synen alt sä långt delta nu ärmöjligt skall en produktionsanpassad beskattning ske. Däremot är vi inte helt överensom den mycket förenklade definition av vad som är en sådan jakt som man så oftahör. Det här är enligt min mening mycket mer komplicerat än att man uppfyllerdenna målsättning genom att stipulera vissa arealstorlekar. Vi har heller ingetemot en jaktlig samverkan. Tvärtom vill jag påstå-bl, a, av egen erfarenhet -att det finns inånga fördelar med en sådan. Om jag nu övergår till att beröra några andra frågor i dethär betänkandet, vill jag,notera att ett par synpunkter som vi framfört i våramotioner har beaktats i utskottet. Jag hade därför inte tänkt orda sä mycket omdetta , men utskottets mycket försiktiga skrivning om prisutvecklingen påjakträttsupplåtelser har ändå fått till följd en samlad borgerlig reservation.Den avslöjar med all tydlighet hur man där ser på att låta ekonomiska villkorstyra jakten och viltvården. gäller den frågan själva prisutvecklingen, meni fråga om de avarter som hänförs till anbud och förskoltsavgifter för ettvisst antal djur tvingas man konstatera att värt parti är ensamt om attefterlysa Jaktlag, nx. Jaktlag, m. m. åtgärder.Om det är den högstbjudande som får jaklmöjligheten, är det ju plånboken somavgör och inga andra skäl. Att i förskott ta betalt för fritt levande djur kan hellerinte stå i överensstämmelse med en bra viltvård. Man får beklaga all intressetför att åtgärda dessa problem är så litet; de avfärdas med fem rader i utskottsbetänkandet. Med detta vill jag - tillgodo - yrka bifall till utskottets hemställan, utom pä en punkt, nämligenreservation 7, vilken jag yrkar bifall till. 5 () replik: kommunisterna har skrivit enganska bra motion, som tar upp väsentliga frågeställningar. Jag förutsätter attJohn har varit en drivande kraft i det arbetet. , när vi diskuterarfrågan och förslaget ligger på bordel, säger att uiskotlel harvänt upp och ned på regeringens förslag. Jag läser i majoritetens förslag, somJohn står bakom, att det gäller att i något större utsträckning äntidigare tillgodose de mindre markägarnas behov - "i något större utsträckning"är den skillnad som finns. Därför vill jag fråga : Var liggeravgörandet om de mindre jägarna skall få stå utanför? Ligger del hos dem självaeller hos grannarna, de större jägarna som har licensområdet? Enligt de femkriterierna ligger beslutsrätten hos de större. Hela möjligheten alt få ståutanför licensområdet bygger på välvilja från dem, och det tycker jag inteinnebär någon.säkerhet. Jag skulle vilja höra litet om hur serpå de fem kriterierna, som jag beskrev i mitt anförande, och vilken säkerhet deger för de mindre jägarna. 6 i () replik: Jag är i likhet med intresseradav ett sådant svar från . Mera konkret, i anledning av vad sade, villjag ta upp frågan om varför jag har ändrat mig sedan jakt- ochvilivårdsberedningen. Först och främst kan ingen lasta för althan inte vet vad som sades i jakt- och viltvårdsberedningen, för han var intemed där. Vpk var över huvud taget inte representerat, om jag minns rätt, ochdel var ju synd. Men eftersom brukar kunna la reda på saker ochting ganska bra innan han går i debatt, kunde han ha gjort så också i deltafall. Del var inte så, , att enbart det förslagsom jag nu företräder, det om flerårslicenser. diskuterades i jakt- ochviltvårdsberedningen. Först var det ett förslag om tvåårslicenser och däreftervalfritt djur. Om detta förslag var under två, tre eller kanske fem minuterjakt- och viltvårdsberedningen enig, innan någon bröt upp. Därefter enades viom ett annat förslag. Del är faktiskt ett ganska väl genomtänkt förslag. Möjligen behövs för eget bruk en mindreavhandling för att lära honom derhär, men det beror nog inte på förslaget somsådant utan snarare på svårighet all ta del till sig. Så vardel med den saken. återkommer till frågan om en utvärdering avden tidigare Prot. 1986/87:113 jakten. Det är märkligt. Jag tror att borde tala med vännen och utskottskamraten , som i sin hand har fått en utförlig ~~~ På flera sidor redogörs där klart för *' Utförligare än så kan det inte bli. Det är väl bra om man ärmotionstrogen, . Ni har ju skrivit i motionen att det här börklarläggas bättre. Men det behöver inte upprepas gång på gång. Här föreliggerju trots allt en verifikation på att en utvärdering har ägt rum. Så till frågan pm huruvida de mindre markägarna trots alltskall få jaktmöjligheter eller inte. Men hur är det då med det förslag som JohnAndersson ansluter sig till? Till sin konstruktion är förslaget faktiskt sådantatt det inte ger de mindre markägarna möjlighet att jaga ensamrna, om de nuskulle vilja göra det, med mindre än att en större jaktlig granne medlicensområde lovar dem det. Överensstämmer det med synsätt idetta sammanhang? Systemet med flerårslicenser tillgodoser enproduktionanpassad jakt och de mindre markägarnas intressen när det gällerderas rätt eller möjligheter att fälla någon älg då och då. År inledet bra? tillbakatill det förslaget, , så blir det ett bra beslut i 7 (vpk) replik;. "Herr talman! Jag tror att vi skall diskutera litetmera rakt och inte bara försöka glida undan. Återigen frågar jag både LarsErnestam och i : Tillhör inte den markägare som har mindreän 50 hektar-säg - kategorin mindre markägare, och vilka möjligheterkommer dessa att ha framöver när det gäller att skjuta en vuxen älg, om ertförslag förverkligas? Svara på den frågan! talar om att det hela skall bygga påvälvilja. Men vem är del som har ansvaret? Vem är det som beslutar? Vad jagmenar med att utskottet har vänt upp och ned på saker och ting i detta styckeär följande. Jag tänker dä på del som era partier var överens om i jakt- ochviltvårdsberedningen. Har läst det betänkandet? Jag kan inte seatt det finns någon reservation vare sig från eller frånfolkpartiet då det gäller älgjakten. I jakt- och viltvårdsberedningen var ni ivarje fall beredda att genomföra en helt licensierad jakt. Ni struntade helt ivad som hände med de mindre markägarna. Vad som har inträffat är att det harinförts särskilda skäl i detta sammanhang. Frågor om de mindre markägarnasframtida jaktmöjligheter skall således vara avklarade innan dessa mister rättenatt fälla en vuxen älg på sin egen markbit. Detta är en väsentlig förändring,ja, det är en mycket viktig förändring. Innan man mister rätten att fällaenvuxen älg skall man ha garantier för att man får vara med i en jaktligsamverkan. I beredningen har ni alltså medverkat till att de mindre markägarnafråntas rätten att fälla en vuxen älg. Och sedan säger ni bara: Ja. det ordnarsig väl alltid - man följer den gamla visrefrängen. Detta menar jag är attvända upp och ned pä saker och ting. Svara nu ärligt på följande fråga: Vad tänker ni säga tillalla markägare som har ? Dessa tappar ju rätten att skjuta en vuxen älg, om ert förslag förverkligas. Det räcker inte med att säga att ni vill ordnaflerårslicen- 17 2 protokoll 1986/87:113 Jaktlag, m. m. ser.Dessutom står det i reservationen att detta gäller markägare som har . 8 () replik: När argumenten tryter talar man ofta om andrasaker. talar om jakt- och viltvårdsberedningen och dessförslag. Det är i och för sig riktigt att det finns en utredning, och sådanaskall det finnas som underlag. Men det vi talar om är det betänkande somvi har framför oss. Utskottsmajoriteten består av representanter för vpk,och socialdemokraterna. Men det framgår att också,känner enviss oro, eftersom man har avgett en reservation. Det var dock inte detta jagskulle tala om; Jag har talat rakt på sak här. Jag har alltså sagt alt deallra minsta markägarna inte kommer att få jaga vuxet djur. Det sade jag i mitthuvudanförande, och det är inget konstigt riied det. I län, som är mitt hemlän, drasgränsen-sävitl jagförstår-vid när det gäller att få skjuta ett vuxet djur. Det finns exempel pä att vi med den aktuella skalan kommer ned till . Sedan, , något om de fem kriterier som härnämnts. Innebär ert förslag över huvud taget någon säkerhet för de generellajägarna? säger något om att de mindre markägarna skall få ingå iett jaktområde. Det är det tredje kritieriet som i så fall är det starkaste avde fem kriterierna. Det håller jag med om. Men jag ifrågasätter att det finnsnågra klara regler, som säger att samtliga berörda verkligen får ingå i. dessaområden. Vem är det som avgör hur många jägare som finns och som skall fåfinnas i ett mindre område? Det står ingenting om den saken i betänkandet. 9 i () replik: Jo, , det går bra för de mindremarkägarna. De får visst fälla en älg. Men jag medger alt gränsen, om vi skullevälja en tvåårslicens, i skulle gå vid . Vi kan också välja en treårslicens, och då dras gränsen längre ned. Vad härsäger är rena snacket. Hans resonemang är inte del minsta underbyggt. Tasåledes inte i så häftigt! Detta bygger, som sagt, på en viss givenförutsättning. Det kan således vara möjligt att dra gränsen vid 75 eller . Däremot kan vi säga att det är litet sämre beställt med detvå eller tre nordligaste länen som har stora arealer. Jag instämmer i LarsErnestams fråga alldeles : Var finns garanten för någon enda litenmarkägare när del gäller det förslag som företräder?. Det ärmänniskorna intresserade av att få veta. Det är förutsebarheten medflerårslicenser som är styrkan i föreliggande förslag. Att jag inte har avgett någon reservation berör på att jaghar varit med om alt träffa en överenskommelse om de framtida möjligheterna.Sedan har jag - till skillnadfrån socialdemokraterna, men i likhet med , centerpartisterna ochfolkpartisterna - lyssnat på debatten. Jag har inte kunnat undgå att fästa migvid att det fanns en hel del mindre markägare som - för att nu varaförsiktig med orden - var myckel besvikna över att bli fråntagna rätten att fälla en vuxenälg, i enlighet med det fria kalvskyddel. 1986/87:113 Vi satte ossdärför ned och funderade pä om dessa intressen är fullkomligt Naturligtvis var de inte det. Just tack vare systemet med " flerårslicensergick det att förena en produktionsanpassad avskjutning med det systemsom innebär mindre möjligheter. Avde nuföieliggande förslagen är det förslag som just nu möjligenär på väg att göra till beslut det sämsta som över huvud 10 (vpk) replik: har i intelyckats klargöra värden nedre gränsen kommer att dras närdet gällerflerårslicenser för mindre markägare. Han talar om . Men sedan gör han reservationen att det blir betydligt svårare när det gäller områdenalängre norrut. Ja, det finns platser i norr där det kanske behövs både 100 och för att komma fram till en treårslicens. Jag för min del har inget emot jaktlig samverkan. Jag haraldrig förnekat att det finns ett stort värde i detta. Jag har väldigt svårtatt tro att ett sådant system med treårslicenser främjar en jaktlig samverkan.Del kan inte förstås på något annat sätt än att det främjar en uppsplittring. Jag kommer tillbaka till det väsentliga, nämligen detförslag som ligger om de fem särskilda skälen.