prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Dels menar viatt crt tullurtiort skulle kräva en omförhartdiing av vårt frihandelsavtal,vilket inte är framkomligt, dels skulle en tullunion tvinga ossin som aktiva medaktörer i EG:s handelspolitik, en roll som utskotfet avvisar. I reservatiort nr 2 vill ta ett steg mot engemensam arbetsmarknad i den meningen, att svenska medborgare borde få sammarättigheter och skyldigheter inom ett som gäller för medborgare i andraEG-länder. Kravet att det av skulle ges regeringert fill kännaavvisar vi från utskottsmajoritetens sida. Vi utgår ifrån att regeringen i sinpågåertde översyrt av våra förbirtdelser med EG även beaktar denna fråga. Jagyrkar därmed avslag på reservation nr 2. I reservation nr 3 vill moderaterrta ha fill stårtd enordning med regelburtdert, formaliserad närvaro av ledamöter från vid EG-parlamentefs sessiortcr. Som utskottet utförligt beskriver det ibetänkandet-jag skall infe ta upp någon tid med atf redovisa detta här-, ärfrekvenscrt i besöksutbytet mycket hög och ökar stadigt.Utskottet finner detta till fyllest för del, varför förslaget aftetablera ett system med permanenta svenska observatörer i EG-parlamcntetavstyrks. Av den sista reservation som är fogad fill dettabetänkande framgår aft vill ha en parlamentariskt sammansattdelegation för västeuropeiskt samarbete. Förslaget är aft dcrt svenskaEFTA-delegationens mandat skall utvidgas till atf också omfatta EG-frågor.Utskottet avvisar förslaget. Enligt vår menirtg är def riksdag och regering somhar atf bereda och fatta beslut när det gäller deltagande i detvästeuropeiska infegrafionsar-betef. Vi tycker infe aft rtågot rtytt organbehövs, varför reservafion nr 4 avstyrks. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställart och avslag på samtliga reservationer. 138HÄDAR (): Av motion fill årets riksdag omSveriges samarbete med EG framgår vilken positiv inställning hartill aft vi på olika områden skall vidga våra korttakter med dcrt Europeiskagemcrtska-pert. Det är riktigt atf def ekortOrtiiska samarbetet står i ccrttrumför allas vår uppmärksamhet. Av detta skall vi dock infe dra slutsatsen aftinte också artdra områdert för samarbete med är ert stor värdefulltillgång för oss alla - jag tänker infe minst på det kulturella samarbetet. Som marknad för finns det inget alternativ tillden Europeiska gemcrtskapcrt. Vi känner till de förhopprtirtgar som knöts tillatt vi skulle kunna få stora marknader t.ex. i arabländerna efter den uppgångav oljepriserna som skedde på 1970-talcf. Vi har knutit olika förhoppningarfill ett starkt vidgat samarbete med andra kontinenter, t. ex. , ochstundfals . framhålls såsom ett land som kommer stort. Omman ser på den totala svcrtska handeln med dessa delar av världert, firtner manaft den är försvinnande liten jämförd med det samarbete på det ekonomiskafältet som vi har med . Vi måste vara mycket angelägna om att behålla detoch aft förstärka det. Vi kan räkna med att takten iEG;sinfegrationsarbete snabbt kommer atf gå uppåt: Det gäller infe minst efterdet att i en folkomrösfnirtg nu här fatfat beslut om anslutning till dcuövercrtskommelse som innebär att man inom EG kan arbeta mera medmajorifetsomrösfnirtgar. Jag vill dock samfidigt påpeka atf def beslut som Irlaudfattade.efter en folkomrösfnirtg där av deltagarna i omröstningert sade jatill denrta förändring av EG;s stadgar kraftigt underströk att Iriandsställrtirtg som rteutral nation inom EG-samarbefets ram på intet sättförändrades. EG har således som en av sina medlemmar etf neutralt land som ärangeläget om atf fortsätta att värna om sin neutralitet. Vi kommer odiskutabelt att i växande grad bliberoende av def integrationsarbete som går allt fortare inom dert Europeiskagemcrtskapcrt. Def firtrts därför orsak för oss att se över vårtförhartdlingsma-skineri. Det gäller dels def bilaterala som vi har direkt medden Europeiska gemenskapen, dels def vi kan ha tillsammans med övrigaEFTA-länder vid förhandlirtgar för att hitta lösningar som sä långt möjligttillgodoser våra intressen. Jag är övertygad om atf man inom den Europeiskagemenskapen också är angelägen om att lyssna till vad länder som haratt komma med-om vi har kortstruktiva och positiva förslag till lösrtirtgar.Mart får irtte glömma atf rtär en gemenskap med 320 miljonermänniskor är på väg atf komma fram till någontirtg som den kan enas om, kartskeinfe är beredd att göra stora undantag och gå långa vägar för aft finna denform av lösning som skulle vara den för mest tillfredsställande. Detta innebär totalt sett att vi i växandegrad också kommer att bli tvurtgrta att följa de beslut som dcu Europeiskagemcrtskapen fattar. Jag vill därför sluta mitt artförande med att understrykadef som jag tycker är det mest centrala i vår Europadebatt, nämligen hur vi pålång sikt skall kunna få en sådan form för vårt samarbete med den Europeiskagemenskapcrt att det ger oss ett inflytande som svarar mot vårt växandeberoende. I den frågart anser jag att vi inte skall avvisa någort lösning,förutsatt att den är fullt förenlig med fortsatt svensk neutralifetspolifik. 1986/87:136 4junil987 Överläggningert i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsufskottetsbetänkartde 31.) Kammaren övergick till attdebattera näringsufskottets betänkartde 31 om tjärtstesektorrt. 139GUDRUN (): Då vi använder ordet produktion tänker vioftast på att någortting tillverkas. Men det är faktiskt så afttjänsteproduktionen är större i vårt land ärt produktionen av varor. Tillverkningsindustrin har sirt stora betydelse - ochtjärtstesektorn har sirt. Sjukvård, utbildrting, detaljhandel, partihandel,kommunikationer, post- 1986/87:136 4juni 1987 ochteleverk, bank-, försäkrings- och konsultverksamhet, restaurang- ochhotellrörelse, rekreafion, offentlig förvaltning, fastighetsförvaltning ochpersonlig service är tjänsteområden som har mycket viktiga och framträdanderoller i vårt samhälle. Tjänsfenäringarrtas andel av den totala sysselsättningenär eller 2,8 miljoner sysselsatta. Antalet verksamma i tjänstesektornhar ökat med i genomsnitt 45 000 . Av denna ökningav antalet verksamma personer med tjänsteproduktion är nästan tre fjärdedelaratt hänföra till ökad sysselsättning i den kommunala sektorn. Den privatasektorn svarar för en fjärdedel av öknirtgcrt: Detta var alltså urtder dert sertaste tioårsperioden. Menser vi på de allra senaste sifforna - - finner vi aft öknirtgcrt infealls är lika kraftig;, närmare bestämt 22 000 personer. Och har ensvärtgrtirtg skett över till dert privata sektorns fördel. Av totala antaletverksamma personer i tjänstesektorn var drygt hälftenoffentliganställda och knappt hälften privatanställda. Trots att tjänstesektorn präglar den svenskaekonomirt är den i flera avseenden diskriminerad. Inte sällan framförssynpunkter som bygger på aft det bara är tillverkning som anses produktiv - elleri varje fall atf varor är "nytfigare" än tjänster. Närings- och regionalpolifiska insatser innebär ofta attmart premierar varuproducerartde företag och traditiortellakapitalinvesteringar. Detta gäller t.ex. bestämmelserna om hur medel urinvesteringsfonderna och'de regionala utvecklingsfonderna har fått användas.Lagar och avtal utformas ofta med de varuproducerande företagert i åtanke. Hurreglerna påverkar tjänsteföretagen beaktas alltför sällan. Investeringsstöd ges inte för hotell- och restaurangbyggnader.Vissa typer av stöd till arbcfsmarknadsutbildrting ges enbart tillfillverknirtgsförcfag. De offerttliga monopolen och motsfårtdef mot att artlitacrtfreprertörer slår också hårdare mot dcrt privata tjärtstesektorn än motindustrin. , som bygger på immaterielltkapital och lagerlös produktion, får andra ekonomiska förutsättrtingar änföretag med stora investerirtgar i fysiskt kapital. som inte kan göra avskrivningar på maskiner och lager. Det mest omdebatterade problemet, herr falman, krirtgfrågart om tjänstesektorns utveckling gäller avvägnirtgen mellan privat ochoffentlig sektor. Företag skall inte ägna sig åt sociala tjänster, därföratt mart irtte solidariskt kan tillgodose mänskliga behov, menar oftasocialdemokraterna. Vinsten kommer alltid att gå före märtrtiskors väl. Dettaär för def första ert förolämprtirtg mot de erttreprenörer och anställda somertgagcrar sig irtom sociala verksamheter utanför den offentliga sektorn. För detandra är det en förolämpning också mot dem som arbetar inom den offentligasektorn. Argumentet innebär nämligen att de offentliganställda gör ensolidarisk irtsats just på grund av att de jobbar i den offentliga sektorn.Hade de varit privatanställda, hade de också varit någon form av exploatörer.Detta är en ohållbar inställrtirtg. Ert rimligutgårtgspunkt är att rnänniskor kan göra värdefulla insatser. oavsett omproduktionert sker i privat eller offerttlig regi. behöver bryta det offerttliga tjärtstcutbudet, sompå flera områdeu utgör rcrta mortopol. Det behövs konkurrens och en expansionav den privata tjänstesektorn, bl. a. dels för atf det finns ett stort behov avökad vård och omsorg, dels för att kunna nå en hög sysselsättnirtg, dels föratt få ökad effektivitet och dels för att skapa mårtgfald och valfrihet för dem- eller oss -som skall kortsumera dessa tjäustér. har föreslagit ett hartdlirtgsprogram för attnå en vitalare tjänstesektor. Jag skall inte här räkna upp punkterrta ihartdlingsprogram-met. De finns aft läsa i motion N281. Vi reservanter är besvikna över ätt inteutskottsmajoriteten tycks inse betydelsen av fjänsfesckforrts förutsättrtirtgar.Socialdémokraterrta och vpk avfärdar lättvindigt alla förslag.Det visar på ointresse och oförmåga att uppmärksamma en betydelsefullsektors-problem liksom dess möjligheter. De tre reservationer som följer detta betänkande präglasav en gemensam borgerlig uppfattning. Samtliga är undertecknade avfolkpartiefs, moderata samlingspartiets och certterpartiets represcrttanfer iutskottet. Jag yrkar bifall till dessa tre reservationer. 140SVEN-ÅKE (): Jag hemställer om kammarens bifall tillutskottets förslag i betänkandet om tjänstesektorrt samt avslag på de trereservationerna. Med tanke på kammarcrts pressade fidsprogram vill jag ertbarthärtvisa till argumcrtteringen i betärtkartdet. Övcrläggrtirtgcrt i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendcrta. Mom. 3(filialer i till utlärtdska bartker) Utskotfets hemställan bifölls med 198 röster mot 113 förreservation 1 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (sparbanks- och förcnirtgsbartksfilialcr iutlaudet) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 2av m, fl, - bifölls med acklamatiort. Mom. 5 (huvudprincip för lagregleringen av bankcrrtasverksamhet) Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservatiort 3av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (förvärv av fordran) Utskotfefs hemställan - som ställdes mot reservation 4 avChrister Eirefelt m, fl:-bifölls med acklamafion. Prpt.1986/87:136 Mom. 7 (medverkan i akticemission) 4 juni1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 8 (kapitaltäckningskrav i allmänhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (kapitaltäcknirtgskrav för andel i utländsktföretag) Utskotfefs hemställan - som ställdes mot reservation 7 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamatiort. Mom. 11 (försäkrirtgsskydd för insättarnas medel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (krediters löptid) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (revision av lokal föreningsbartk) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 10 ayIvar och - bifölls med acklamatiort. Mom. 76 (behovsprövning i oktrojförfarandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (styrelseledamöters medborgarskap) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 18 (finansiella koncerner) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 71 förreservation 13 av m.fl. Mom. 19 (utländskt ägande i bankaktiebolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (offerttliga styrelseledamöter) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 15av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 21 (styrelseordförande i bankaktiebolag) Utskottets hemställan bifölls med 167 röster mot 154 förreservation 16 av m. fl. Mom. 22(gåvor från bankaktiebolag till allmärtrtyttiga ändamål) Prot. Utskoftefs hemställan - som ställdes rnot reservation 17av 4junil987 Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (sparbanks verksamhetsområde) Utskotfets hemställan bifölls med 205 röster mot 116 förreservation 18 av Erik.Hovhammar m.fl. Mom. 29 (fondkommissiortslagcrt) Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservation 19av m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskotfefs hemställan bifölls. Mom. 3 (börsstyrclscrtssammartsättnirtg) Utskottets hemställart bifölls med 207 röster mot 112 förreservatiort 1 av m.fl. Mom. 4 (självsanering på värdepappersmarknadcrt) Utskottets hcrtisfällan - som ställdes mot reservafion 2av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (transaktionskostnader) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafiort 3av m.fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 9 (värdet av spritt ägande) Utskotfefs hemställan - som ställdes mot reservation 4 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottetshcmsfällart bifölls. Utskotfefs hcrtisfällart bifölls. Mom. 2 och4 (svcrtsk tullurtiort med EG) Utskoftets hemställan bifölls med 247 röster mot 71 förreservation 1 av m.fl. Mom. 5 (gemensam arbetsmarknad) Utskoftetshcmsfällart - som ställdes mot reservation 2 av 153 - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:136 Mom. 7 (närmare kontakter med EG-parlamcrtfcf) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 3av Stcrt m.fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 8 (delegation för västeuropeiskt samarbete) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 38 för reservafiort 4 av Gurtrtcl Jonängoch . 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(allmärtrta förutsättningar för tjänstesckforrt) Utskottets hcmsfällart bifölls med 164 röster mot 156 förreservatiort 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (utredning om fjänsfcexportert) Utskotfets hemställart med godkännande av utskotfetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkänrtande av den ireservation 2 av m. fl. anförda motiveringert - bifölls medacklamation. 4 (detaljhandeln) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIvar m. fl. - bifölls med acklamation. socialförsäkringsutskottetsbetärtkartde /87:21 om flyktingpolifiken (skr. 1986/87:134). 141GULLAN (); Detta betänkande behandlar regerirtgertsårliga skrivelse till riksdagert artgående flyktingpolitiken samt ett antalmofioner från den allmärtna motionstiden. Eftersom vi hade en' ingåendediskussion om flykting- och invandrirtgspolifikcn vid behandlingen avfrågan med anledning av budgetpropositionert, skall jag fatta mig mycket kort.Ärertdet är dessutom mycket väl redovisat i det uu aktuella betärtkartdet. Jagvill dock lämna några kommentarer. I stort sett råder det enighet om flykting- ochinvandrirtgspolifikcrt i . I utskottet är vi moderater övereus medutskottsmajorifeten så när som på en punkt, där vi vill ha en något skarpareskrivning. Sedanutskoftef behandlat ärendet har ytterligare en fråga blivit mycket aktuell,nämligen flyktingbarnens situation. Rädda barnen har presenterat Crtutredrtirtg där man pekar på atf flykfingbarncrt placeras i häkte vidartkomstcrt till . Om detta vill jag bara säga aft det är minförhoppnirtg att utskotfsmajoritetcn och regeringert rtoga följer utvecklingenoch senare redovisar vad som härtt i ärertdet. Dessutom vill jag rtågot kommerttera dcrt reservatiort somvi moderater har fogat till betärtkandet med artledning av en mofiort av GötheKnutson och mig. Reservationert gäller uppehållstillstånd för sovjetiska judar.Vi anser aft förhållanderta för dessa är så väl kända aft irtvandrarverketallfid bör bedöma asylansökningar från sovjetiska judar generöst. Tidigt i vårasdiskuterade vi som bekant etf ärende, som vi tyckte skulle utredas närmare avinvandrarverket, och så har skett. Därför har vi inte funrtit artledrtirtg aftreservera oss på den punktert. Vi vill med reservationen bara markera att vianser att det regelmässigt skall ske en generös bedömning i de här ärendena.Därmed har vi i reservationen tillgodosett de krav som framförs i motioncrt avGöthe och mig liksom i motionen av . Med detta, herr talmart, ber jag atf få yrka bifall till dertmoderata reservatiortCrt rtr 6 och i övrigt till utskoffets hcmsfällart. 142MARIA (): Timmen är sen och fidcrt för detta riksmöteär snart ute. Därför tänker jag infe fa upp kammareus tid med rtågot lärtgreirtlägg om flyktingpolitiken, särskilt infe som vi hadeen utförlig flykfingdebaff. Jag vill dock göra crt persortlig reflexiort rtärvi står irtför crt sommar som kan bli både lång och het. Urtder vårert har öppet invandrarfientliga manifestationerblivit vartligare. Rasistiskå organisationer har fått till syrtcs rtågotstarkare fotfäste i samhället. Allmärthefens tolerans mot flyktirtgar ochinvandrare sätts på prov. Det kan irtte uteslutas att detta har framkallats avde scuaste årcrts flyktirtgdebatt. Några av rubrikerua uuder det sertaste året i dagspresscrtom dert europeiska flyktirtgpolifikcrt kart se ut så här: Tamilskaflyktirtgar strömmar till Dartmark. Dartskpolis avslöjar tysk flyktirtgsmuggling. Organiseradsmuggling av iranier. Sverigessydgrärts ett såll. Dessa rubriker ger en klar bild av det sorti kan kallas eneuropeisk kapprustnirtg mot humartitétcrt. De rubriker dcu svcrtska regerirtgerts flyktingpolitiskaåtgärder har avsatt i massmedia kan se ut så här; DDR-avtäl stoppar flyktingström till och Danmark.Flyktirigström över Arlartda i stället. Flykfirtgstoppfrärt Östtysklartd till . Färre flyktirtgar efter avtal med Östtysklartd.Flykfinganläggningar läggs ned. Detta visar att den debatt som varit imångt och mycket har påverkats av det som skett både när det gäller Europashartterirtg av flyktirtgproblemet och dert svcrtska flyktirtgpolifikcrt. Prot.1986/87:136 4juni 1987 atf sådanahär saker skapar etf avståndstagande och en rädsla hos vanliga märtrtiskorinför de flyktingar som tvingas fa sig till vårt land. Därför har regerirtgertsåtgärder både internationellt och nationellt en mycket stor betydelse för hurvi kan förebygga och tämja främlingsfientligheten och hur vi kan förhirtdra erthotartde, kartske lång och het sommar. Det bästa medlet är att i både ord ochhandling verka för större humanitet och generositet i flykfingpolifikcrt. Mot dcrt bakgrurtden vill jag uppmana kammarens ledamöteratt ställa sig bakom folkpartiefs reservatiorter om viseringsregler, förstaasyllandsprirtci pen och anhöriginvartdring. Jag yrkar därmed bifall till dessareservationer. I detta anförande instämde HädarCars, Per och (alla fp). 143 (vpk); Med hänvisning till den mycket välunderbyggda och utförliga vpk-motion som behandlas i detta betänkande och somdelvis återfirtrts i reservationerna av kommunisterna yrkar jagbifall till reservationerna 1, 2 och 3. 144ERIK (); Regeringen har genom olikainsatser och åtgärder verkat för en fortsatt generös och human flyktingpolitiksåväl internationellt som inom vårt land. Kraftiga resursförstärkningar harbeslutats. Betydande ansfrängrtirtgar görs dels för att förkortahandläggningstiderna för asylsökande som kommer till , dels för att fätill stånd irtternationella överenskommelser om etf mer samordnatansvarstagande för flyktingar och asylsökande i . Arbetet med etfkommunalt baserat flyktingmottagande har också utvecklats kraftigt. Antalet flykfingar i världen uppskattas nu till mer än 14miljoner. Av dessa har ca 180 000 sökt sig fill , ochdärav har närmare 15 000 personer artsökt om asyl i . Det innebär atfSverige har en fortsatt hög nivå i sin flyktingmottagning. En mycket markantuppgång av antalet flyktingar skedde 1984. Antalet asylsökande steg från ca 3000 personer 1983 till ca 12 1984 och har därefter, ,legat på närmare 15 000 . Denrta utvecklirtg har irtrtcburit stora påfrestningar påutredande myndigheter och departement. har det blivit svårare aftutreda de Crtskilda fallen. Cirka hälften av de asylsökande som kommer tillvårt land saknar pass eller övriga identitetshandlingar, vilket försvårarutredningarna. Genom betydande resursförstärkningar har dockärcndebalanscn kunnat minskas påtagligt urtder . Sedan antaletasylsökande ökat så markant, har 125 nya tjänster för handläggning avfillståndsärertdcn tillförts polismyndighet, invandrarverk och departement.Överklagningsärendcn som tidigare endast kunnat behandlas inom departementetkan nu återgå till irtvartdrarverket, när nya omständigheter framkommit isamband med överklagandet. Invandrarministern har också tillsatt två utredningar somsyftar fill förkortade handläggrtingstider. De vidtagna åtgärderrta har givit omedelbara och godaresultat. Ärendebalansen på departementet har på mindre än minskat frånett toppläge på över 3 000 ärendert omkring till ca 1 300ärenden . I debatten omkrirtg flykfirtgfrågorna har hävdats attSverige skulle ha utvecklat en hårdare praxis i asylprövningar ochflyktingmoftagning. Detta är en felaktig och grundlös beskylluirtg mothartdläggartde myrtdigheter och regerirtg. Faktum är att av de asylsökartde som kommer tillSverige får tillstånd att vistas i vårt land. Detta är etf förhållartde som hargällt över ert . Om vi sammanför alla artsöknirtgar och beslut sedau1985 och fram t. o. m. , kan vi konstatera aft 44 600personer ansökt om asyl i . Urtder har 38 600 personerbeviljats tillstånd att stanna i riket. Därav har 3 418 varit kvofflyktingaroch mer ärt 35 000 är spontanflyktingar. Under denna fid har således avsamtliga sökande fått sina tillstånd, men flera ansökningar är fortfarandeunder behandling. Av erfarenhet vet vi att av överklagningsärendcngenom förändrade omständigheter leder fill beslut om tillstånd. Vi kan därförklart kortstatera atf mer ärt av dessa 44 600 flyktingar som kommit underde drygt tre åren kommer atf få stanna i landet. Ofta anförs enskilda utvisningsfall som exempel på enhårdare praxis. I relafion till arttalet spontanflykfingar har dock arttalefdirektavvisade minskat . var def 2 900 som direktavvisadesav 14 500 som sökte asyl, och senast kan vi kortstatera aft av 15 000sporttanflykfingar var det 1 700 som direktavvisades påpolismyndighcfcrts beslut. Ert del av dessa ärcrtdert togs över av invandrarverket,varigenom i verkligheten genomförda avvisningar blev betydligt färre. Detta var två statistiska bevis på atf regeringensflyktingpolitik är oförärtdrat gcrtcrös. Regerirtgert har tagit flerairtitiativ för att komma i kapp eftersläpningar som uppstod gcrtom denoförvarnat stora ökrtirtg som skedde . Regerirtgert har också tagit konkreta inifiafiv för atf fåcrt ökad samverkart till stånd mellan stater i såväl som , isyfte att förbättra situationen för flyktingar som omfattas av asylräftcrt. I regerirtgerts skrivelse redovisas också utvecklirtgertför det rtya flyktingmottagandet i kommunerna. Redan uuder somdef nya systemet tillämpades mottogs ca 14 000 asylsökande och flykfingar i 137kommuner i landet. träffades avtal med 197 kommuner, som tagit emotnärmare 15 000 flyktirtgar. Ett omfattartde samarbete med svertskafrivilligorgartisatiortcr har också bidragit till att flyktirtgmottagning-ertute i kommurtcrrta kuurtaf genomföras på ett framgångsrikt sätt. Flyktingpolitiken och flyktingmottagandet är inte utanproblem och svårigheter.