prot · GA09107 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:Skl49 av m,fl, (m) Vissa justeringar av reglerna för lagervärdering (prop,1986/87:132) 1986/87:Jol43 av () 1986/87:Jol44 av HansDau (m) 1986/87;Jol45 av m, fl, (fp) 1986/87:Jol46 av ArneAndersson i m, fl, (m) 1986/87:Jol47 av m, fl, (vpk)1986/87:Jol48 av m,fl, (m, fp, c) 1986/87:Jol49 av m. fl. (c) Reglering av priserna på fisk m. m. 1986/87:137) 9 § Anmäldes och bordlades 1986/87:25Anslag till m, m, (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:32Extra avdrag m. m. 1986/87:33Vissa inkomstskattefrågor m.m. 1986/87:39Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, m. m. 1986/87:12Konflikten mellan och 1986/87:19Åtgärder mot AIDS (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:22 Anslag till socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotika- politik (prop. 1986/87:100 delvis) . . , 1986/87:23 Skadeverkningar av amalgam 1986/87:19 Anslag på tilläggsbudget 11 (prop. 1986/87:109delvis) 1986/87:12Anslag till grundskolor, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:14Anslag till gymnasieskolor, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:17 Telekommunikafioner (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:18 Anslag till Postväsende(prop. 1986/87:100 delvis) 14 Jordbruksutskottetsbetänkande /87:18 Livsmedelskontroll 1986/87;12 Anslag fill statlig personalpolifik m.m. (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:14Anslag till jämställdhetsombudsmannen m.m. (prop. 1986/87:100 delvis) , 1986/87:15 Anslag på tilläggsbudget II för /87 (prop. 1986/87:109delvis) 1986/87:10Anslag till bostadsförsörjningen m. m. 1986/87:48 delvis, 1986/87:67, 1986/87:93 delvis och 1986/87:100 delvis)1986/87:11 Anslag till bostads- och planadministrationen m.m. (prop., 1986/87:100 delvis) 1986/87:12 Anslag till lantmäterietoch m.m.(prop. 1986/87:100 delvis) Prot.1986/87:10721 april 1987 Meddelande o/n interpellationer 10 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:230 av () till finansministernom regeringens medverkan,vid nästa års lönerörelse: Enligt långtidsutredningen 1987förutsätter en, balanserad utveckling av samhällsekonomin attarbetskraftskostnaderna inte stiger med . Friståendebedömare som t.ex. ekonomer anser emellertid att ökningen av dessakostnader liksom kommer att ligga kring . Blir så fallet, får vi enligtLU 87 räkna med minskad investeringsvilja, lägre tillväxt och ökadarbetslöshet. Det bästa sättet att skapa förutsättningar förköpkraftsförbättringar inom ramen för samhällsekonomiskt försvarbaralönehöjningar är att sänka skattetrycket, särskilt de höga marginalskatterna.Trots att LU 87 poängterar höga skatters negativa effekter, drardock utredningen intedenna slutsats. I stället antyds möjligheten av en statliginkomstpolitik, där staten aktivt går in och försöker styra'lönebildningen. I ett tal i deklareradefinansministern sin avsikt att gripa in i nästa avtalsrörelse för att se tillatt den "inte slutar i en alltför svårsmält soppa". Detta uttalandeframkallade skarpa protester från arbetsmarknadens parter, och det har sedantonats ned. Det ligger dock helt i linje med tankegångarna i den SAMAK-rapportom förhandlad inkomstpolitik som finansministern var med om att utarbeta. exempel på statlig inblandning i lönerörelsernahar inte kunnat bryta trenden att arbetskraftskostnaderna stiger betydligtsnabbare i Prot.1986/87:107 än i viktiga konkurrentländer. Tvärtom har sådana ingripanden iflera fall Meddelande ot/i interpellationer försämratmöjligheterna till snabba och fredliga uppgörelser. Det är därför svårt att sehur regeringen skall kunna se till att kostnadsstegringen stannar vid , ominfe åtgärderna får sin tyngdpunkt i en sänkning av skattetrycket. Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: 1, Hur avser regeringen att påverkanästa års lönerörelse så att kostnads stegringen stannar vid av LU 87 angivna ? Avser finansministern attomsätta förslag i prakfisk handling? 1986/87:231 av i (m) till miljö- ochenergiministern om reningen av avloppsvattnet i : En stor del av den negativa miljöpåverkan frånmiljöförstöring som förekommer i och runt är global och gränslös. Dettainnebär att enbart svenska åtgärder inte förhindrar miljöförstöringen i vårtland. Vi tvingas ta emot vad andra länder "bjuder" på. Enligt ofta förekommande uppgifter har , framförallt i , stora problem vad det gäller rening avavloppsvatten. På grund av dåligt fungerande anläggningar pumpas stora mängderorenat avloppsvatten ut i , Vattenströmmarna i är ofta sådanaatt orenat avloppsutsläpp hamnar utanför Hallands kuster och i iKattegatt, Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att åstadkomma eneffektivare rening av avloppsvattnet i ? 1986/87:232av () till socialministern om barnavårdslagstiftningensöverensstämmelse med om mänskliga rättigheter: har svenskbarnavårdslagstiftnings överensstämmelse med om mänskligarättigheter stått under debatt. Regeringen har i ett par uppmärksammade målrörande omhändertagande av barn inför den europeiska kommissionen för demänskliga rättigheterna ingått förlikning méd motparten. Eftersom skälen förförlikning inte kan redovisas har osäkerhet uppstått om rättstillämpningenframöver. Vi behöver svar på frågan om svensk lagstiftning har ansetts strida motkonventionen eller inte. Den europeiska konventionen angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna ingicks den 4 november1950. Det är ganska naturligt att diskussioner uppstår om den svenskalagstiftningens förhållande till denna konvention, speciellt när det gällerbarns skydd. Vi har ju i en annan syn på barns rättssäkerhetsfrågor änman har i många andra länder där föräldrarätten dominerar. Därför är det avstörsta vikt att klarlägganden görs om svensk lagstiftning på något sätt står istrid med gällande konvention och vilken väg man i så fall väljer för att göranågot åt det. Jag villmot denna bakgrund ställa följande frågor till socialministern: ansett att svensk barnavårdslagstiftning strider motEuropakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna? Ämnarregeringen ta upp diskussioner om en förändring av konventionen för att rent allmäntstärka skyddet för barn? 11§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:524 av (vpk) tillkommunikationsministern om förslag om svensk anpassning till ett norsktsjöfartsregister för bekvämlighetsflagg; Den norska socialdemokratiskaregeringen ämnar införa ett norskt sjöfartsregister för bekvämlighetsflagg.Sjöfolksförbundet i betraktar åtgärden som "direktfackföreningsfientlig", enligt dess ordförande . Med hänvisning till att hemställtom att liknande åtgärder vidtas i om inte svenska rederier skallutnyttja möjligheten att föra över fartyg till det norska registret vill jagfråga statsrådet: Hur kommer regeringen att agera medanledning av svenska redares krav på att skall anpassa sig till ettnorskt sjöfartsregister för bekvämlig-hetsflagg? 1986/87:525 av () fillutbildningsministern om lärarutbildningen i : Enligt nya prognoser kommerlärarbehovet att öka betydligt mer än vad som beräknades när i juni1986 beslöt om nedskärning av lärarutbildningen. Detta beslut innebar också att låg- ochmellanstadieutbildningen i upphör och att någon grundskollärarutbildningenligt den nya modellen inte skulle få startas där. Omökningen av lärarbehovet stämmer vill jag fråga: Kan den fungerande utbildningsorganisationenför lärare, som finns i , få fortsätta att arbeta jämsides med denvälbehövliga tekniska utbildningen, som håller på att byggas upp? 1986/87:526 av () till civilministern omviss uppdragsverksamhet hos SCB: uppgiftär att bl. a. samla in och bearbeta statistik för forskning ochsamhällsplanering. För att kunna fullgöra sin uppgift 2 protokoll 1986/87:107-108 Prot.1986/87:107 behöver SCB allmänhetens förtroende. Detta förtroende undergrävsom . myndigheten på basis avde insamlade uppgifterna inrättar register ----------------------- urvilka man säljer uppgifter för andra ändamål: Meddelandeom frågor Bristande föriroende mellan myndigheten och allmänheten innebäratt det blirsvårare att få korrekta uppgifter i statistikunderlaget. korrektstatistik är ju SCB:s huvudarbetsuppgift, SCB säljeruppgifter om enskilda som uppdragsverksamhet. ärhemligstämplat på, enUgt SCB, affärsmässiga grunder. instruktionhar SCB inte mandat från regering eller riksdag för denna Vilka åtgärder avser civilministernatt vidta med anledning av att SCB ägnar sig åt uppdragsverksamhet i form avförsäljning av uppgifter ur basregister? 1986/87:527 av (vpk) tillkommunikationsministern om järnvägspolitiken: harmeddelats att ett orubbligt krav som måste ställas för att "få SJ påfötter" är "rent affärsmässig drift", I ett pressmeddelandesägs att . "det betyder i klartext bl.a. att SJ bara skall köra tåg där detär lönsamt" samt att "priserna skall anpassas bättre tillmarknaden". Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Är regeringen beredd att låtaprivatkapitalistiska lönsamhetskriterier styra järnvägspolitiken med risk föromfattande järnvägsnedläggningar i samt avskedanden av tusentalsSJ-anställda? 1986/87:528 av () tillkommunikationsministern om de värnpliktigas veckoslutsresor: De värnpliktiga vid regementena iNorrbotten kommer troligen i fortsättningen att få åka buss i stället för tågvid veckosluten när de skall hem. Prov med bussresor har inletts. I andra sammanhang försöker samhället att verka för attmera av såväl gods- som persontrafik förs över från väg till järnväg. Ur såvältrafiksäkerhetssynpunkt som miljösynpunkt torde järnvägen vara att föredra.Bussresan är beräknad . Eftersom det jag här redovisat intesynes stå i överensstämmelse med gällande riktlinjer för trafikpolitiken, villjag fråga om kommunikationsministern avser att vidta några åtgärder? 1986/87:529 av () till justitieministern ompasskontrollen i ; är en av största inreseorter. Mångasom inte har rätt att resain i riket försöker använda,som inreseort. 18 första månaderna har antaletavvisningar i stickprovskontroller ökat med ansöker också hundratals utlänningar om asyl Prot.1986/87:107 eller annat uppehållstillstånd på andra orter. Det är inte ovanligt att 21april 1987 då anges som inreseort, För fillfället tjänstgör omkring 30 helårsarbetskrafter ipasskontrollen i Meddelande om frågor , är trafikensom intensivast. Med nuvarande bemanning kommer bära av ankommandefärjor och båtar att kunna utsättas för stickprovskontroll. kommer baraen till två passkonfrol-lanter åt gången att vara i tjänst. Polisen kan medandra ord inte garantera en tillfredsställande passkontroll i tillsommaren om nuvarande resurser inte förstärks. Med anledning av ovanstående vill jag tilljustitieministern ställa följande fråga; Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att garantera att passkontrollen i kan fungeratillfredsställande och då särskilt under de intensiva sommarmånaderna? 1986/87:530 av () till statsrådet ,Å, om prisstoppet: beslötregeringen införa allmänt prisstopp. Det har således varit i kraft i cirka tvåoch en halv månad. Enligt regeringens egna uttalanden är prisstopp egentligenföga meningsfulla och långvariga prisstopp direkt skadliga. Jag vill därför fråga pris- ochlöneministern när regeringen avser upphäva prisstoppet? 1986/87:531 av (vpk) till kommunikationsministern om trafiken med tunga lastbilar: Regeringen har föreslagit attSverige skall anpassa vissa transportpolitiska regelsystem fill EG-marknaden,Bl, a, ämnar man höja högsta tillåtna gränsen för tunga fordons bruttoviktertill . har publicerat en översikt av deregler sorn gäller i olika länder i och EG, Översikten visar attSverige fillåter fprdonslängder , medan länderna iövrigt tillåter högst . Även när det gäller högsta tillåtna bruttoviktligger redan i topp enligt Lastbilens specialartikel. Jag villdärför fråga koriimimikationsministern: Avser regeringen att, trots dessafakta, ta ytterligare steg på vägen mot allt tyngre lastbilsekipage? 1986/87:532 av andre vice talman ()till kommunika tionsministern om postverkets paketbefordran: ' ,g Enligt uppgifter i massmedia har ledningen för postverketutfärdat nya 1986/87:107 direktivför paketbefordran. De nya direktiven innebär en uppenbar försämring och fördyring för postens kunder. Ifortsättningen kommer det t. ex. att ta för ett s. k. B-paket attkomma från till . Enligtde nya direktiven får inte postens personal hantera paket så att de är frammenästa dag, trots att det inte innebär något merarbete för dem. Enligtpressuppgifter är motivet för de nya direktiven att paketkunderna skall"läras" att skicka paketen som dyra ilpaket. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga tiU kommunikationsministern: År statsrådet beredd medverka till att servicen närdet gäller paketbefordran genom postverket inte försämras och attpakettransporfen inte fördyras? 1986/87:533av () till socialministern om transfusioner med eget blod: En person skall opereras. Hennes blodvärden är godaoch hon är på alla sätt i god kondition. Hon vill ha transfusion med eget blodvid operationen. Motiveringenär att det redan finns blod och att det skulle vara förenat med extra besvär omen transfusion skulle genomföras med hennes eget blod. Hon vill ha sitt egetblod inte i första hand av rädsla för att få aids utan på grund av de riskersom de facto är förenade med att få blod från en donator, allergireakfionerinte minst. Vill statsrådet vidta åtgärder för att patientersom så önskar skall kunna få transfusioner med eget blod? 1986/87:534av i (m) till statsrådet om bojkott mothandel med Sovjetiinionen och : Regeringen föreslår enligt proposition1986/87:110 besluta om förbud mot handel med och , ISovjetunionen har människor diskriminerats, inte pågrund av sin hudfärg utan på grund av sina åsikter. Sovjetmedborgare med frånregimen avvikande åsikter fängslas eller sätts in på mentalsjukhus. Regimeni har, enligt en samlad världspress, avrättat tiotusentals människor.Enligt samma.uppgifter sänder ut små pojkar som "levandeminröjare" i kriget mot . Planerar regeringen att - i konsekvensens namn -föreslå sådana åtgärder att svensk bojkott mot handel medSovjetunionen och kan igångsättas? 1986/87:535 av ArneAndersson i () till jordbruksministern om kompensafion till lagerhållareav stråförkortningsmedel: Regeringenhar , beslutat förbjuda användningen av stråförkortningsmedel vidodling av stråsäd fr. o.m. Tidpunktenomöjliggör användningen av stråförkortningsmedel odUngssäsongen 1987, Mångalantbrukare har redan införskaffat dessa medel. Några har säkert redan gödslatsina grödor med tanke på användning av stråförkortningsmedel. Utanatt ta ställning i sakfrågan, men med hänsyn till den extremt korta tidenmellan beslut och ikraftträdande, synes det mig rimligt att de lantbrukare somköpt stråförkortningsmedel skall erhålla kompensation för detta. Ävendistributörerna av preparaten bör hållas skadeslösa. Vad avser jordbruksministern göra för attkompensera de jordbrukare och distributörer som har lager avstråförkortningsmedel? 1986/87:536av i () till jordbruksministern om lönsamheten vid lägreintensitet i jordbruket: I ett pressmeddelande från jordbruksdepartementetframgår att jordbruksministern ämnar tillsätta en expertgrupp med uppgift attföreslå hur spannmålsproduktionen skall minskas genom en lägre intensitet ijordbruket, genom en minskning av användningen av handelsgödsel och kemiskabekämpningsmedel. Begränsningen av hjälpmedlen mofiveras inte av miljöskäl. Iandra näringsgrenar diskuteras det över huvud taget aldrig att man skall avståfrån att använda känd teknik. De företag som gör det får snart se sigutkonkurrerade av andra - svenska eller utländska. En begränsning avanvändningen av handelsgödsel och bekämpningsmedel i syfte att sänkaproduktionen leder till lägre lönsamhet för jordbrukarna- åtminstone -om inga andra åtgärder vidtas. Vilka andra åtgärder tänker jordbruksministernföreslå för att lägre intensitet i jordbruket skall kunna kombineras medlönsamhet för den enskilde jordbrukaren? 1986/87:537av (vpk) fill industriministern om ersättningsarbete åtfriställda inom : De centrala förhandlingarna om har strandat. Koncernstyrelsens plan skall genomföras. Defortsatta förhandlingarna skall bara gälla hur strukturplanen skall genomföras. Planeninnebär att 2 200 jobb skall bort, utöver en 5-procentigpersonalra-fionalisering. För t. ex. Domnarvet innebär detta en minskningmed 1 100 arbetstillfällen. Regeringen förvaltar ägaransvaret. Några planer påersättningsirivesteringar har regeringen hitfills inte presenterat. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga industriministern: Är det SSAB-ägarnas uttryckliga vilja som nugenomförs av koncernsfyrelse när 2 200 jobb skärs bort inom företaget,och vilka nya arbetsuppgifter skall de arbetslösa erbjudas? Prot.1986/87:107 1986/87:538 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om ökat arbetsrättsligt inflytande förarbetstagare: Meddelande om frågor Den senasteutvecklingen inom illustrerar att MBL och övrig arbetsrättslagstiftning ärtandlösa vapen för de arbetandes fackliga organisationer när de försökerförsvara människors arbete. Utvecklingen inom visar att makten i arbetslivetmåste förändras och att kortsiktiga vinstintressen skall kunna stoppas.Förändringar bör vidtas när fackliga företrädare säger att MBL-förhandlingarna"var av noll och intet värde", och när allmänheten serförhandlingskarusellen som ett gyckelspel med människorna som insats. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Ämnar den socialdemokratiskaarbetarregeringen dra de nödvändiga slutsatserna av bl.a. förhandlingarna omSSAB;s strukturplan och föreslå förändringar i MBL ocharbetsrättslagstiftningen till de arbetandes förmån? 1986/87:539 av /ider (vpk)'tillkommunikationsministern om åtgärder för, att öka tågresandet: Persontrafiken på SJ har underflera år minskat i omfattning. Snabbare förbindelser, försök med tågliftskortoch samborabatter kunde vara intressanta uppslag för att öka resandeströmmarnapå SJ:s tåg i , Snabbtåg mellan exempelvis kunde inrättasunder för att se om man kunde öka antalet passagerare. Under hänvisning till ovanstående vill jag frågakommunikationsministern: Avser kommunikationsministern vidtanågra åtgärder för att öka resandet på SJ, och är en snabbtågsförbindelseLuleå-Kiruna tänkbar i en aktionsplan för ökat tågresande? 1986/87:540 av (vpk) tillutbildningsministern om skolelevernas arbetsmiljö: Arbetsmiljölagen har gällt snartunder . Det var meningen att också våra elever i skolan skulleomfattas av denna lag och kunna använda den. Den kunde ha varit ett ypperligtinstrument för att förhindra en del av det förfaU som finns i skolan, elevernasarbetsmiljö. Jag villdärför fråga: När kan våra elever i skolan få rätt att använda sig avarbetsmiljölagen? 1986/87:541 av -() till statsrådet om regeringens stöd för skrivelse från invandrarverket tillkommunerna: har tagit initiativtill en partiövergripande skrivelse till kortimunerna i syfte att få framytterligare platser i det kommunala flyktingmottagandet. Om flera platser intekan åstadkommas i kommunerna kommer flyktingförläggningarna att tvingas attdramatiskt öka antalet 22 platser, och väntetiderna påförläggningarna kommer att öka till närmare ett Av detskälet vidtog invandrarverket den extraordinära åtgärden att be de fem ledarnaför riksdagspartierna samt invandrarministern att underteckna en skrivelse tillkommunerna. Jag vill fråga invandrarministernav vilket skäl han avböjt att stödja invandrarverkets skrivelse tillkommunerna. 1986/87:107 21aprill987 Meddela/ide om frågor 1986/87:542 av () tillkommunikationsministern om postverkets paketbefordran: I en intervju i Dagens påstod postverkets generaldirektör attSverige har världens bästa postverk. Dagen innan, påskaftonen, berättade att postverket utfärdat nya direktiv som innebär attpaketförsändelser skall fördröjas. Postdirektören i avslöjar för tidningen att manenligt centrala direktiv skall låta pakethögarna växa så att det skall ta tredagar för en paketförsändelse inom länet, I praktiken behövs det bara en dagför en sådan befordran, säger postdirektören. Den fackliga avdelningsordföranden är mycketkritisk. Syftet med denna häpnadsväckande nyordning sägs vara att paketkunderna"ska lära sig att sända il-paket om man vill ha snabb befordran".Postverket tjänar mera på il-paket, förklarar postdirektören. Påskannandagens afton, , kunde Riksradionsekoredakfion berätta om det som här återgivits ur NWT, Jag utgår ifrån attuppgifterna är korrekta - trots att de förefaller vara ett försenatförstaaprilskämt. Min fråga till kommunikafionsministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att postverketinte skall sabotera postgången vad gäller paketbefordran? 1986/87:543 av () till jordbruksministernom brödspannmålens bakningsduglighet: Förbudet mot användning avstråförkortningsmedel i spannmålsodlingen kan komma att få oönskade effekter.Stråförkortningsmedel används främst för att kunna höja proteinhalteneller kvaliteten och därmed spannmålens bakningsduglighet. Förbudet kan få till följd att bageriindustrin måsteimportera mera brödspannmål. Den förlustbringande spannmålsexporten kan därigenomkomma att öka. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor: 1, Har statsrådet försäkrat sig omatt bageriindustrin även i fortsättningen kan använda svensk brödspannmål? Är regeringen i annat fall beredd att stå fördeförluster som jordbruket drabbas av? 1986/87:544av () till kommunikationsministern om postverketspaketbefordran; har, enligt ,utfärdat nya direktiv Prot.1986/87:107 angående befordran av postpaket. Reglerna innebär att vanligapostpaket skall vara på väg minst . Kommer försändelsen fram snabbareskall ~ postpersonalsortera ut de paket som riskerar komma fram för fort. Detta Meddelande om frågor , ... , ,. beräknaskosta posten extra personalinsatser. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Avser kommunikationsministern vidtaåtgärder för att postens service inte skall försämras på det nu beskrivnasättet eller anser kommunikationsministern att den av postverket infördarutinen står i överensstämmelse med nödvändig rättvisa? 1986/87:545 av () till statsrådet om vårdnadsersättning till barnfamiljerna: Enligt en gjordundersökning vill en majoritet av svenska folket att en vårdnadsersättningskall utgå till barnfamiljerna. Från moderat sida har vi länge krävt införandetav en sådan vårdnadsersättning. Jag vill med anledning av ovanstående fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådetvidta för att tillgodose önskemålet hos majoriteten av svenska folket vadgäller införandet av vårdnadsersättning till barnfamiljerna? 1986/87:546 av () tillkommunikationsministern om postverkets paketbefordran; Huruvida förslaget från postverketsledning om lagring av postpaket är en innovation vad gäller jämställdhet ellerej är svårt att avgöra. Om förslaget och åtgärden ligger i linje med de uppdragSveriges regering och riksdag givit postverket är väl däremot mera tveksamt. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern: Vad tänker kommunikationsministernvidta för åtgärder för att förhindra ett system som måste vara bådedemoraliserande och något av ett dårarnas paradis inom ett så viktigtserviceorgan som postverket? 1986/87:547 av () till finansministernom de statliga transfereringarna till skolan: 1 samband med en socialdemokratiskdistriktskongress i sade finansministern till TT; "Det är någotkonsfigt med skolan!" Vidare säger finansministern: "Jag kan inte draandra slutsatser än att kommunerna helt enkelt satsar sina pengar fel. Vi harstuderat en stor kommun i där antalet elever minskat på tioår. har antalet anställda på skolförvaltningenfördubblats." Med anledning av dessa uttalanden vill jag ställa följandefråga till finansministern; Om kommunerna nuanvänder sina pengar så felaktigt, varför medverkar Prot. då finansministerfill att kommunerna kan fortsätta med en sådan Varför inte i stället minska de statliga transferering- . ,, , ', 7"[ , , Meddelande om frågor arna ti sko an? ' 12§ Kammaren åtskildes kl, 15,38, In fidem