prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — kan varaprincipiellt lägre i län där inga kärnkraftsanläggningar är belägna, 26 Meteorologiska omständigheter kanbevisligen föranleda nyckfulla och överraskande situationer,som man riiåste förutse. Den allmänna beredskapsnivån i alla landets län måstevara avpassad efter detta. Dessutom måste, beredskapen också vara reell - dvs,att deri allmänna restrikfivifeten mot anslagsäskanden från länsförvaltningarnanog får maka åt sig något, ifall förvaltningarna skall motsvara deberedskapsanspråk som vi här diskuterar. Entredje väsentlig punkt är den politik inom ramen för I AEA som börverka för, lAEA är ju ett organ medansvar för säkerhet. Men premissen för dessverksamhet har varit en positiv värdering av kärnkraften som sådan.Även de som inte delar och vpk:s hållning, att kärnkrafteninternationellt bör avvecklas måste rimligen nu inse att aktiv inriktning påkärnkraftens vidare internationella spridning är oförsvariig med deerfarenheter som finns. Jagvill så gå över till aft något kommentera frågorna om ersättning för skadorgenom def radioaktiva nedfallet, detta särskilt vad gäller samerna och- övrigfjällbefolkning, Defhar före utskottets behandling rått en viss olikhet i utgångsläge mellan å denena sidan renskötande samer och å den andra icke-renskötande samer och annanfjäll- och glesbygdsbefolkning i de drabbade områdena. hade redan nått en överenskommelse med regeringen omprinciperna för skadeersättning. Övrig befolkning i områdena skulle däremot fåsin sak beaktad av den särskilda interdepartementala arbetsgruppen inomregeringen. Det var i def läget väsentligt att denna befolkning skulle fåersättning utifrån samma grundsatser och värderingar som renskötselföretagen.Detta har uppnåtts genom de utskottsskrivningar som majoriteten avsocialdemokrater och vpk nu ställt sig bakom. Därjämte har uttryckligen slagitsfast ansvariga förvaltningars skyldighet att genom aktiv informafion se fillatt ingen skadelidande går förlustig sin rätt till ersättning. Renskötare ochicke-renskötare, samer inom renskötsel såväl som annan sarriebefolkning - allakategorier skall äga rätt fill ersättning för faktiska skador, Isammanhang med renskötselföretagens situation har frågan om införande av etts, k, renkonfo väckts. Detta är ett mer allmänt skattepolifiskt krav, som varitpå fal tidigare och som i och helt oberoende av ,Att det återkommit i detta sammanhang beror på att ett speciellt problem kanuppstå vid utbetalning av ersättning för den ökade utslakfningen, somframtvingats av olyckan. Den tidsmässiga koncentrationen av sådan ersättningkan leda fill beskaffningseffekter, som är ogynnsamma. Nuär frågan om renkonfo en skattepolitisk fråga av mer generell räckvidd, och detär inte näringsutskottets sak att överväga den från alla principiella aspekter,som är nödvändiga, Näringsufskotfet har att bedöma ersättningsproblemet medanledning av kärnkraftsolyckan. Problemetmed en onormalt stor koncentrafion ay inkomster för renägare under ett visst årkan bemästras på annat och enklare sätt än med en helt ny redovisnings- ochbeskatfningsmetod. Det finns redan nu möjligheter till utjämning av resultaten.Skulle dessa visa sig otillräckliga, har utskottet öppnat möjlighet förrensköfselföretagen att avväga uttaget av ersättningsmedel, så att manundviker orimlig inkomstkoncenfrafion. Vissaåtgärder m. m. efter Vissa åtgärder m. m. efter Prot.1986/87:50 uppnått en effekt liknande den vid rerikonto. Skillnaden är den, aftde medel som blir föremål för utjämning enbart är deersättningsmedel staten skall betala ut. Men det är just dessa medel och ingetannat, som behandlas här. Frågan är, om inte näringsufskottets konstruktionblir fördelaktigare för renskötselföretagen än ett renkonto. Renkonto - eftermönster av skogskonto - skulle ge rätt till att föra en viss procent avettenstaka års utslaktning över på konto och därmed temporärt undan beskattningtills uttag sker. Ett konto är ju rimligen förenat med vissa regler, sombestämmer hur stor del av uttag som får avsättas. Näringsutskottetslösning av frågan - som visserligen är av tillfällig natur, eftersom den baraavser ersättningsmedlen - ger större frihet för def enskildarensköfselföretaget att disponera över utbetalningen och därmed inkomsten.Detta måste vara väl så fördelaktigt, inte minst för mindre rensköfselförefag,vars möjligheter att utnyttja konfoavsäffingar skulle vara begränsade. Medutskottsmajoritetens kombination av åtgärder når man både något större rättvisaoch ett stöd åt hela den berörda befolkningen. Med dessa synpunkter vill jag yrka bifalltill de reservationer, där vpk förekommer och i övriga delar till utskottetshemsfällan. AnL 119 (): I varje fall och centerpartietsrepresentanter i debatten har talat mycket om frågor som ligger utanför detutskottsbetänkande vi nu behandlar, även om de i och för sig har rörtkärnkraften, I gengäld har de sagt desto mindre om de frågor somutskotfsbetänkandet far upp. Det är litet synd, eftersom en stor mängdreservationer har fogats till utskoftsbe-tänkandet - inte mindre än 23 - ochenligt min mening borde reservanterna ha haft en hel del att förklara i vissafall. Jag skall emellerfid hålla mig närmare det ämne som vi hartill uppgift att diskutera, nämligen den proposition som ligger till grund förbetänkandet, de motioner som väckts och slutligen själva betänkandet nr 12, har varit en nyttig påminnelse för oss iflera avseenden. Den påminde oss om att olyckor i kärnkraftsanläggningar ibetydligt större utsträckning än man fidigare föreställt sig kan ha verkningarockså i andra länder än i det land där olyckan inträffar. Vi har fått en klarillustration av aft radioaktiviteten infe respekterar några nationella gränser.Det är betecknande aft när vi i registrerade den kraftigt förhöjdaradioaktiviteten i luffen efter fogdet innan manfick klart för sig aft radioaktiviteten infe kom från våra egna kraftverk, Defvisar aft kontrollsystemet var uppbyggt så att det enbart var inriktat på densvenska kärnkraften. Det är i och för sig det vikfigaste. Men Tjernobyl harvisat aft vi inte kan ignorera risker på detta område som kommer utifrån.Därför blir också vår slutsats aft kärnkraftverkens säkerhet måste fas pp pädagordningen i internationella sammanhang, bl, a, i ,lAEA, En annanslutsats som man kan dra är att vi infe i längden kan acceptera de brister isäkerhet som vi tycker oss märka hos många reaktorer i . Det gällerbåde grundkonstruktion, reaktorinneslutningen och reservsystem där dethar visat sig att det finns betydande brister. Utan tvivel har det sin 128 grund i det slutna samhälle somdessa stater representerar aft den säkerhets- höjandedebatt som är nödvändig inte kommer till stånd. Den debatten är ju också ettuttryck för demokratiernas livslust och har en mycket påtaglig betydelse ur rennyttosynpunkt. På basis av en regeringsproposition och ettantal motioner i anslutning fill den behandlas i näringsutskottets betänkande12 olika åtgärder med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl iår. Som jag tidigare sade har till betänkandet fogats 23 reservafioner frånsamtliga partier i olika kombinationer. Det finns dock ett undantag:socialdemokraterna är inte representerade i någon reservafion. Jag vill yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på samfliga reservationer. De åtgärder som diskuteras i betänkandet är av tre slag.Det år för det första beredskapshöjande åtgärder. För det andra gäller detersättning fill företag och personer som har lidit ekonomisk skada genom detradioaktiva nedfallet över , För det tredje fas i betänkandet upp kravpå internafionella åtgärder för att förhindra eller lindra effekterna av kärnkraftsolyckor. Eftersom propositionen och motionerna täcker ett brettregister av åtgärder har flera utskott vid sidan av näringsufskotfet varitinblandade i beredningen av ärendet på många punkter. Det har varit skatte-,lag-, försvars-, social-, jordbruks- och bostadsutskotten. Näringsufskotfet hari de fall ställningstaganden från andra utskott förelegat följt dessa, förutomi eft fall. Vi har sagt nej till införandet av ett särskilt s, k, renkonto församer. Ett sådant konto har tagits upp som ett krav av majoriteten i såvälskatte- som jordbruksutskottet, har särskilt utvecklat varförutskottsmajoriteten har ansett en sådan lösning sämre än de lösningar som iövrigt erbjudits. Den första tredjedelen av betänkandet handlar omberedskapshöjande åtgärder mot kärnkraftsolyckor. Det har här varit fråga om enförstärkning av beredskapskompetensen i norra . Vi har ingakärnkraftverk i norr. Med den nationella inriktning som vi har haft harlarmanordningar, mätinstrument och o,d, placerats i andra delar av vårt land.På basis av säkerhetsmyndighefernas förslag i anslutning till energirådetsprövning har man från regeringens sida givit påslag som innebär att def nu skeren förbättring av läget. Det hälsar vi i näringsufskotfet medtillfredsställelse. Det innebär bl. a, en komplettering av alarmeringssystemet,i och för sig runt kärnkraftverken, och automatisering av vissa mätstationer.Men det innebär också aft länsstyrelser även uppe i norr får påslag för attkunna höja beredskapen. Vi har ännu inte sett slutet på beredskapsförbättrandeåtgärder, något som påstås i ett par av reservationerna. Enligt vad vi harinhämtat fortsätter arbetet med de beredskapshöjande åtgärderna även i de länsom inte och fullt ut kommer i åtnjutande av de ökade anslagen, Näringsutskoftet tillstyrker därför aft tillstatens räddningsverk, och länsstyrelserna anvisarfotalt 31,5 milj, kr, för att täcka kostnaderna för huvuddelen av de beredskapshöjandeinsatserna. Dessutom tillstyrker näringsutskottet att kärnkraffsföretagenåläggs att finansiera resterande åtgärder fill en sammanlagd kostnad av 8,5milj. Vissa åtgärder m.m. efter 9 protokoll 1986/87:50 Vissa åtgärder m.m. efter Orsakentill aft vi har velat göra denna uppdelning, som också föreslagits avregeringen, är att bara en del av dessa kostnader är att hänföra fillberedskapshöjande åtgärder relaterade fill de svenska kärnkraftverken.Huvuddelen av åtgärderna vidtas för alt gardera oss mot liknande olyckor somTjernobylolyckan, dvs, olyckor som sker utanför vårt lands gränser. Vi tyckerinte att det är rimligt att de svenska kärnkraftverken skall stå för dessakostnader. Vi har i många sammanhang belastat kärnkraftverken med en hel delkostnader, I det här fallet tycker vi att denna uppdelning av kostnaderna ärrimlig. Den knyter an till en klar analys om vad som bör vara kärnkraftverkenskostnader resp, statens kostnader. Vi kan därför infe ställa oss bakomcenterpartiets och mofionsyrkanden om att kärn-kraftsindustrin skallbelastas med dessa statens kostnader, I fråga om ekonomisk ersättning har utgångspunkten förpropositionen varit - och det tillstyrks av näringsutskoftet - att företag ochprivatpersoner skall hållas skadeslösa för de inkomstbortfall och kostnadshöjningarsom har fört med sig. Det gäller både för kostnader som direkthar orsakats av och för de kostnader som indirekt har orsakatsav den: Bl, a, gäller det kostnader fill följd av de säkerhetsregler sommyndigheterna har påbjudit och de mycket stränga riktvärden för nivån avradioaktivt cesium som har påbjudits. Den frågan berördes också av Per-RichardMolén, har naturligtvis skapat betydande problemför en del jordbruks-, trädgårds- och rensköfselförefag i berörda områden.Olyckan har också medfört en de! Regeringen har en mycket högambitionsnivå när def gäller att betala ut ersättningar för skador, Näringsutskoftettillstyrker därför att anslår 250 milj, kr, för att finansiera ersättningarnatill dessa företag. Jag kan tillägga att frågan om ersättning tillvidareförädlingsförefag inom berörda branscher bereds inom ,och så måste det vara. Man tar det hela steg för steg. Men utgångspunkten äratt ingen skall behöva lida ekonomisk skada på grund av , ivafje fall inte på svensk botten. Låt mig så gå över fill de internationellasamarbetsfrågorna. Som jag sade inledningsvis tycker vi socialdemokrater att deär niycket vikfiga, 'har blivit en ordentlig väckarklocka föross i fråga om de internationella riskerna med kärnkraften. Det har skett enviss islossning vad gäller samarbetet inom det internafionellaafomenergiorganet lAEA, Bl, a, har två internationella konventioner snabbttagits fram. Den ena är konventionen om tidig information vid enkärnenergiolycka, oeh den ändra gäller bistånd i händelse av kärnenergiolyckaeller radioaktivt nödläge som det heter, Näringsutskoftet hälsar bäggekonventionerna med tillfredsställelse, och vi ställer oss bakom att Sverigebiträder dem. Sedan har frågan tagits upp i vilken utsträckning som mankan driva säkerhetsfrågorna i de internationella organen, främst lAEA, Jag villdå såga att vi tycker aft det är mycket angeläget att driva dessa frågorinternationellt, och vi har fattat saken så att den ocksåtycker att det är mycket angeläget, står ju i frontlinjen när detgäller att driva dessa frågor i lAEA, Det har vi' fått bekräftat från fleraolika källor. Varför defär så viktigt behöver infe motiveras extra, utan det har vi ju fått enpåminnelse om i , Näringsutskoftet vill alltså, liksomregeringen vill, att I AEA fullt ut skall ta upp säkerhetsfrågorna, att viskall driva krav på ökad säkerhet internationellt, att vi skall driva, krav påinspektion av kärnkraftverk internationellt så att vi på det viset kan mönstraut otillfredsställande kärnkraftverk och rent allmänt höja säkerhetsnivån när detgäller befintliga och nykonsfruerade anläggningar, Def här är en vikfig fråga för ; och vi är som sagtoroade över den i vissa fall mycket dåliga säkerheten hos ganska mångaöstsfatsreaktorer. Jag skall infe gå in på det , eftersom det inte direkt ärämnet för dagens debatt -vi hade en första diskussion om detta , ' Därför tycker vi att def är litet onödigt att folkpartiethar reserverat sig på den här punkten. Som jag upplever det; är vi ganska enseom att säkerhetsfrågorna är vikfiga, och jag upplever också aft regeringen hardrivit de här frågorna hårt. Men vi skall ha klart för oss att än sä längeställer inte alla länder upp på det här. Därför får man inse att framstegenkanske inte kommer så snabbt som vi hade önskat, men näringsufskotfet vill attfrågorna skall drivas hårt. Till slut, herr falman, frågan om roll. Vid sidanav kontrollen av ickespridningsavtalet när def gäller kärnvapen har till uppgift aft främja den fredliga användningen av kärnenergin, men jag tror att organisa tionen infe längre driver frågorna om kärnkraften så väldigt hårt. Det finns motionsyrkanden om att vi skall från svensk sida försöka ändra , men jag tror att det är dåligt använd tid som kari utnyttjas bättre inom ramen för det internationella samarbetet, majoritet tycker att vi' skallkoncentrera oss på def väsentliga, nämligen de såkerhetshöjande åtgärderna, ochvi tycker,att regeringen skall göra det. Därför avvisar vi propåerna fråncentern och vpk. Med det, herr falman, ber jag än en gäng att få yrkabifall till utskottets hemställan. Vissa åtgärder m. m:., efter AnL 120PER-RICHARD MOLEN (m) replik: Betänkandet gäller förslag till åtgärder somhar sitt upphov i den olycka som inträffade i , gav sigin pä en kärnkraftsdebatt, men den kanske vi kan ägna litet mera tid vid ettannat, mera lämpligt fillfälle än det här. Också ifrågasatteom vi under debatten hållit oss till ämnet. Jag tycker att det finns skäl för att teckna en bakgrundtijl den här debatteri, eftersom det är bakgrunden som ger oss anledning attbedöma de belopp som det här är fråga om och de mera organisatoriska åtgärdersom regeringen och även näringsufskotfet lägger fram förslag om på riksdagensbord. Jag tar först upp beslutet att sätta gränsvärdet vid , som fattadesi eller . Jag tror vi kan vara överens om aftdetta gränsvärde har skapat en onödigt stor oro. Jag tror att detta gränsvärdebehöver sättas i relation till någonfing annat. Jag är helt övertygad om attdet har varit brister i informationen till allmänheten. Detta har ocksåbekräftats av både och , -Varför har strälskyddsinstitutet och miljöministern inteberört den strålning vi hade på 60-talef? Varför har,inte radonhusproblemeftagits upp, som Vissa åtgärder m. m. efter Prot.1986/87:50 ändå ger 1 100 teoretiska dödsfall jämfört med de fyradödsfall som SSI har skrämt människorna med när detgäller strålningen från Tjernobyl? Varför finns det högre gränsvärden iutlandet? Varför ligger gränsvärdena över i ? Varför harNorge höjt sitt gränsvärde från 600 till 6 ? Detta är ju också frågor somfår ekonomiska konsekvenser. Är det så, , att den socialdemokratiskaregeringen i är betydligt mer vårdslös när det gäller att fastställagränsvärdena än vad vi är i ? Finns det infe, herr talman, anledning attfundera övei" om vi inte bör höja gränsvärdet ? Jagutgår från att strålningen från radonhusen och det som inträffat sedan 60-taletinte har så stor farlighet. Vi skulle då slippa aft låsa resurser för åtgärderpå detta område och i stället använda dem mot aids, för att förbättra situafionenpå narkotikaområdet och sjukvårdsområdet och för att minska cancerriskerna påandra områden, t, ex, på grund av rökningen. Hur ställer sig fill fisket? Det skullevara intressant att höra hans inställning även på detta område, AnL 121 () replik: börjar med att klaga på demånga och långa utvikningarna. är def så att de är ganska bra - för aft infesäga viktigt - med en bakgrundsteckning, både för helhetssynen och för att fåett vettigt beslutsunderlag. Om def till äventyrs fanns någon uppmärksamma lyssnarehär, lade hon eller han märke till, att jag när jag gick igenom reservationernagång efter gång anknöt fill utvikningarna som tyckte varlitet för långa. Jag tror det är bra att ha en rejäl bakgrund, för då fallerbesluten ut ganska lätt och ganska rätt, var även inne på det slutnakommunistiska systemets nackdelar när det gäller kärnkraft. Tyvärr verkarkärnkraften i sig för ett slutet system. Storskaligheten och riskerna är justen fara för demokratin. Om vi läser de tyska socialdemokraternas motiv - detförmodar jag att i varje fall har gjort - för att välja bortkärnkraften så snabbt som möjligt, finner vi att det ibland är just demokratinoch frihefsfrågorna som har vägt tyngst. Sedan var litet stolt över aft hablivit räddad av vpk så aft socialdemokraterna slapp stå med i reservationerna.Jag kan väl i och för sig gratulera fill den framgången, Lerinart tycks ha en ambition att vara någonsorts rättvisans gudinna när det gäller att belasta kärnkraftsindusfrin medprecis vad som är dess kostnader. De övriga kostnaderna skall Sverigesskattebetalare svara för. Jag tycker att jag i min utvikning mycket klartredogjorde för hur enormt hårt skattebetalare har belastats. Det ärett mycket rimligt förslag av oss i när vi menar att dessa 40 miljoneri sin helhet skall belasta kärnkraftsindusfrin, sade aft riskerna internationellt fårfungera som väckarklocka. Jag hoppas att de i någon mån också är en väckarklocka när 132 (jet gäller den svenskakärnkraftens risker. Vissa åtgärder m.m. efter tycks ägna en hel del av sinargumentafionsförmåga åt Prot. 1986/87:50 att övertyga sig själv ellermöjligen någon annan om att han och socialdemo- kraterna iriksdagen har samma uppfattning som regeringen. Det är litet överraskande föross inom oppositionen att från talarstolen få höra denna typ av argumenteringfrån regeringspartiets företrädare. AnL 122 HÄDAR () replik: Varje god katolik tillerkänner påvenofelbarhet. Enligt bör en liknande ofelbarhet uppenbarligentillmätas den . Jag utgår från att det i kammaren närvarandestatsrådet uppfattar det som hugnesamt att känna detta hängivna stöd från densocialdemokrafiska gruppen inom näringsutskoftet. Med detta ber jag attfå yrka bifall till de av avgivna reservationerna till dettabetänkande, nämligen reservationerna 2, 3, 4, 7, 13, 16 och 21, AnL 123LENNART () replik: får väl ursäkta mig litet för attjag ägnade en viss fid åt hans synpunkter på de internafionellasäkerhetsfrågorna. Orsaken fill detta är helt enkelt att vi upplever def som ensjälvklarhet att starkt skall driva dessa frågor och att vi också gördetta. Det är därför konstigt att ta strid på detta område, där det såvitt jagkan se inte finns någon som helst intressemotsättning mellan partierna. Det vardärför som jag betecknade denna folkpartireservation, med pekpinnar när defgäller arbete inom på säkerhetsområdet, som enokynnesreservation, Dettahar jag inte någon anledning att ta fillbaka, försökte försvara aft han ägnade stordel av anförandet åt det som egentligen inte tas upp i näringsutskoftefsbetänkande, nämligen riktvärdena för cesium-137 i livsmedel. Det är ganskaintressant att detta blir den stora frågan för , trots att manunder motionstiden med anledning av proposifionen inte ens bevärdigade sig attta upp denna fråga. Man har motionerat om många saker, men detta har man intetagit upp. Om nu denna fråga är av en sådan oerhörd central betydelse, varförtog ni då infe upp den i era motioner? Dessutom aktualiserades ju denna frågamycket sent av och i näringsutskottets diskussion. Mankan säga att den i stort sett kastades in den . Vi har denuppfattningen att det nog infe heller är näringsutskoffef som i första handskall fa sig an dessa frågor, utan att det är jordbruksutskottet som har aftgöra def - i den mån är inblandad. Vi tycker därför att def är litetkonstigt att man nu tar upp denna fråga. Jag vill säga till och kan ha olika uppfattningar när det gäller dessa riktvärden och aft det ärmöjligt att de behöver revideras uppåt. Men om frågan nu är av sådan centralbetydelse, får ni vara så goda att motionera i vanlig ordning, så aft detrelevanta utskottet kan fa upp frågan och komma med underlag tillnäringsutskoffef på denna punkt, Def har ni alltså inte gjort, Def är litetkonstigt att tar fill de verkliga brösttonerna, när man infeens har orkat motionera i frågan. Prot,1986/87:50 Slutligen till : IvarFranzén säger hela tideri till sitt försvar att Vissa åtgärder m. m. efter han knyter an tillbakgrundsmålningen om kärnkraftens stora kostnader-det var ju detta det mestahandlade om. Jag kan inte se att det finns någon särskild relation mellanutläggningarna kring kärnkraftens kostnader öch de reservationer som IvarFranzén avslutningsvis snabbt gick igenom. Vi skall inte ha någon ekonomiskdebatt här om kärnkraften, , för den får vi fa . En sak bordevi kunna vara överens om:,Skall vi avveckla kärnkraften enligt den modell somcentern har föreslagit, kommer det med tanke på de stora fasta,kostnaderna attkosta oerhört mycket pengar. Detta borde kunna erkänna. Sedan kanhan a andra sidan ha den uppfattningen att detta är värt pengarna, I så fallskall han säga det rent ut och inte smyga med underliga siffror, AnL 124 () replik: Det här betänkandet handlar om bl, a, 250milj, kr, som ersättning till jordbruksföretag, företag inom trädgårdsnäringen, renskötsel företag och även fiskeföretag. Jag utgår från att man från regeringens sida inte betraktar den. 'ersättning som vi nu diskuterar som någon form av engångsföreteelse, Strålningen tar ju infe slut i och med ett budgetår. Därför tycker jag, herr talman, aft det finns all anledning att diskutera Bequerelni- vån. eftersom den i rätt hög grad och alldeles speciellt för rensköfseln är avgörande för ersättningsanspråken. Det förvånar mig litet, herr talman, aft inte vill fa upp en diskussion om de åtgärder och förändringar som ändock Vidtagits i nu närdet finns fillfälle. Jagskulle hälsa det med tillfredsställelse om vi kunde diskutera oss fram till enbetydligt mer nykter och med vunna erfarenheter bättre anpassad Bequerelnivå ån den vi har . Då kanske vi kan komma fram till en nivå som ligger.uppåt den norska, och inte enbart för renköttet utan för def mesfa.pa livsmedelsom rådet..slipper då kanske att komponera olika livsmedels korgar framöver i sina rapporter. AnL'125 HÄDAR () replik: Når , som han gjorde i sinsenaste replik, antydde att man kan ha olika åsikter om riktvärden förBequerelhalten, måste jag- tolka det som att han har fått en vink frånregeringen att en omprövning kan vara på gång.