prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Om betalning skett mot en faktura, som innehålleruppgift om uppdragstagarens namn, bostadsadress samt ersättningens storlek ochdessutom mervärdeskatt och registreringsnummer för mervärdeskatt eller uppgiftom att uppdragstagaren har B-skattsedel, är arbetsgivaren, dvs, husägaren ellerlägenhetsinnehavaren, inte skyldig att betala arbetsgivaravgifter. Denna regel anser vi från sida borde varahuvudregel för alla uppdragsgivare. Som framhålls i motion Sfl03 avStigJosefsonm, fl, kan man tänka sig att i de fall tveksamheter trots alltuppstår använda sig av den nu föreslagna gemensamma ansökan om förhandsbesked.En sådan ordning skulle minska antalet ansökningar hos lokala skattemyndigheteni förhållande till propositionens förslag. Det finns en uppenbar risk attregeringens modell, som utskottsmajoriteten ställt sig bakom, kommer attinnebära en hård belastning på lokala skattemyndigheten och därmed väntetiderför förhandsbesked. Vi skall verkligen inte skapa en ny onödig byråkrati inomett redan komplicerat område. Vårt förslag om en huvudregel för uppdragsgivareskulle begränsa behovet av sådana förhandsbesked. De socialavgifter som debiterasegenföretagare och företag används inte bara till att finansiera den allmännaförsäkringen utan också till att täcka kostnader inom andra områden såsomarbetsmarknad, vuxenut- De förändringar som har genomförts i regelsystemet fördebitering och uppbörd av socialavgifter har medfört att avgifternas karaktärsom en ren beskattning av arbete har förstärkts. Avgifternas storlek och konstruktion har i debatten oftaframförts som en hämmande faktor när det gäller möjligheten att ökasysselsättningen i företagen. Detta gäller särskilt de små företagen och vidnyföretagande. Cirka en miljon anställda får sin utkomst i företagmed mindre än tio anställda. Denna företagstyp är särskilt betydelsefull försysselsättningen i små orter och glesbygd. Tjänstesektorn, den sektor som manställer höga förväntningar pä när det gäller att klara sysselsättningen iframtiden, består huvudsakligen av små företag. Med tanke på denbetydelse dessa företag har för sysselsättningen i vårt land är det viktigt attvi politiker ger dem möjligheter att utvecklas och leva vidare. Det är mot den här bakgrunden som förslagom differentierade avgifter skall ses. Vi vill använda avgifterna som ettstyrmedel som underlättar tillblivelsen och utvecklingen av små företag, I vår partimotion och i reservation 6 föreslår vi enkraftig sänkning av sjukförsäkringsavgiften med närmare bestämt 5procentenheter för de 15 först anställda i företagen. Det finns utöver våraallmänna motiv ett sakligt skäl för en sådan sänkning. Genom undersökningar vetvi att egenföretagare och småföretag generellt sett har en betydligt lägresjukfrånvaro än de stora företagen. Man kan därför säga att de små företagen genom sina avgifter subventionerar den högre sjukfrånvaron i de storaföretagen. Utskottsmajoriteten avfärdar vårt förslag med att detskulle leda till administrativa svårigheter. Mot det vill jag invända att viredan i dag har differentierade avgifter. Vi har 10procents lägre avgift i . Jag har inte i debatten hört någon som harpåstått att den sänkningen skulle vara administrativt särskilt krånglig. Detmåste alltså finnas andra motiv för att socialdemokraterna, på den här punktentyvärr tillsammans med och , går emot en sänkning avsjukförsäkringsavgiften för de små företagen. För egenföretagare med låga inkomster leder nuvaranderegler för debitering av socialavgifter till orimligheter. Socialavgifterdebiteras för inkomster som är så små att de inte ger rätt till ersättning frånsjukpenningförsäkringen eller ATP-systemet. Avgifterna har i dessa fallkaraktären av ren beskattning. Flera centerpartimotioner tar upp dessa problem. Ireservation 9 har vi tillsammans med och enats om attbegära en utredning som skall leda fram till nya bestämmelser för uttag avegenavgifter, vilka bättre står i samklang med förmånssidan ochskattelagstiftningen. Det är verkligen beklagligt att utskottsmajoriteten inteär beredd att se över detta förfarande, som så orättvist drabbar människor medlåga inkomster. Många av de motioner som behandlas i detta betänkande ärgamla bekanta. Det gäller bl. a. motionerna Sf211 av och avKarl och om uttag av egenavgifter för vissainkomster av jord- och skogsbruk. I det här fallet handlar det om smä inkomstervid sidan av försäljning av rotposter. Vi har vid minst ett par Förslag omförhands-besked i socialavgiftsfrågor m. m. Förslag orn förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. tidigaretillfällen här i kammaren behandlat de här frågorna och från centerpartietssida har vi krävt att problemet skall lösas genom relativt enkla förändringarav lagstiftningen. Äntligen kan man säga att den här frågan har fallitframåt. Vi kan läsa i betänkandet att i dessa ytterstadagar kommer att presentera ett förslag till hur denna fråga skall lösas. Låtoss bara hoppas att den också snabbt kan passera genom kanslihuset. Därmedhinner vi också fatta ett beslut under detta , så att vi slipper att änen gång debattera denna fråga, som vi tycker borde vara ganska enkel att lösa. I utskottsbetänkandet behandlas också ettantal rnotioner rörande arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar. Ireservation nr 8 anser vi från sida, liksom ochfolkpartiet, att regeringen skyndsamt bör utreda idrottsrörelsens besvärligaekonomiska situation, vilken har uppkommit som en följd av den ändraderättstillämpning som medfört att idrottsföreningar numera skall erlägga arbetsgivaravgifterpå ersättningar till spelare över ett halvt basbelopp. Utredningen skall ocksåtitta på de sociala förmånerna för idrottsutövarna. Det är viktigt att man tartag i den rapport som riksidrottsförbundet har lämnat. Vi kan då få fram förslagsom gör det möjligt att klara,både det sociala skyddet och idrottsrörelsensekonomiska bekymmer. I rapporter från olika håll i landet uppvisas storaunderskott för olika typer av klubbar. Får den utvecklingen fortsätta kommerdet att leda till att flera idrottsklubbar kommer att försättas i konkurs. Detär en utveckling som vi från sida inte kan ställa oss bakom. Ytterligare punkter och reservationer har behandlats idetta betänkande, men de har tagits upp av tidigare talare i debatten. Jag nöjermig därför, herr talman, med att yrka bifall till reservationerna 2, 6, 7, 8och 9. AnL57 (): Socialavgifter är inte precis det lättasteman kan hålla på med. Det är ett både svårgripbart och svårbegripbart område.Det pågår ständigt arbete med att förbättra och förenkla systemet, menfortfarande är det ganska komplicerat. I det här betänkandet behandlar vi dels proposition1986/87:16, med förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor, och tremotioner som väckts med anledning av den. Detta är en ny fråga. Dels behandlastvå motioner som väckts med anledning av proposition 1985/86:82, om bidrag tillidrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter. Det är en inte alldeles nyfråga. Härtill kommer 21 motioner från allmänna motionstiden, vilka definitivtinte är några nya frågor utan gamla bekanta. Under utskottsbehandlingen har det, som framgått tidigare,fogats tio reservationer och tre särskilda yttranden till betänkandet. Jagskall kort beröra reservationerna. I reservation nr 1 anser utskottets moderata ledamöter attde i propositionen föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga för attgarantera den enskildes rättstrygghet. Reservanterna föreslår att det skallutformas regler som säger att om uppdragstagaren för ett avtalsingående är registrerad för betalning av preliminär B-skatt eller förredovisning av mervärdeskatt. skalluppdragsgivaren inte kunna åläggas betalningsansvar för socialavgifter. Det skall klart sägas att de förslag som läggs fram omförhandsbesked m.m, är ett provisorium i avvaktan på ett mer genomgripandeförslag, som bereds i . Utskottsmajoritetentycker att det är bra att vi nu har fått denna delreforrn, men säger också attdet fortsatta arbetet måste ske skyndsamt. Såvitt jag begriper finns det storsamstämmighet mellan de tankegångar som departementschefen redovisar inför detkommande förslaget och de som förs fram i reservationen. Med hänvisning tillatt vi förväntar oss ett mer genomgripande förslag , yrkar jagavslag på reservation nr 1, i reservation nr 2, som utskottetscenterpartister stårbakom, anses att det nu framlagda förslaget om förhandsbesked blir krångligtoch tidsödande för den enskilde och att det skapar onödig byråkrati, om det fåren generell tillämpning. Man anser att de speciella regler som gäller försmåhusägare och lägenhetsinnehavare skulle ges en generell tillämpning, I reservation 3 påpekar utskottets folkpartistiskaledamöter att nuvarande oklarheter beträffandearbetsgivar-arbetstagar-begreppet är ofillfredsstäl-lande och kräver attförslag om en enhetlig definition bör kunna föreläggas underinnevarande . Som jag sade skall det framlagda förslaget som vi nubehandlar betraktas som ett provisorium. Det som framförs i motion Sfl03 och ireservation 2 fanns med i de resonemang som socialavgiftsutredningen förde, Ioch med detta finns det också med i de överväganden som sker i denna fråga iregeringskansliet. Jag håller med om att det är angeläget att vi får ettförslag till så fort det går. Jag utgår ifrån att arbetet iregeringskansliet med denna mycket komplicerade fråga sker skyndsammastmöjligt, I och med detta är det inte nödvändigt med något särskilttillkännagivande i den meningen. Jag yrkaravslag pä reservationerna 2 och 3, I reservation 4 anser utskottets moderater ochfolkpartister att förhandsbesked skall kunna lämnas på ansökan av endast enpart. Skälen till att vi i utskottsmajoriteten inte kan vara med på detta äratt en gemensam ansökan är det bästa underlaget för en korrekt bedömning avomständigheterna, att det ju är fråga om att parterna har en samstämmiguppfattning- annars blir naturligtvis inget samarbetsavtal träffat - och attförhandsbeskedet ju får rättsverkan för båda parter. Inte minst innebär engemensam ansökan att förutsättningarna för att myndigheterna skall kunna ge ettsnabbt förhandsbesked ökar väsentligt. Jag yrkarmed detta avslag på reservation 4. I reservation 5, också av utskottets moderater ochfolkpartister, tas upp frågan om en omvänd generalklausul. Reservanterna anseratt skatte- och avgiftsreglerna är svåröverskådliga och svårtolkade och att dekan behöva kompletteras med en s. k. omvänd generalklausul. har under en följd av år behandlat liknande kravoch på förslag av skatteutskottet avslagit dessa. Motivet har varit att ettinförande av en omvänd generalklausul skulle leda till mycket betydandesvårigheter i den praktiska tillämpningen. Vidare har sagts attförfattningstext måste utformas så att den inte kan missförstås eller ges enannan innebörd än den lagstiftaren Förslag omförhands-besked i socialavgiftsfrågor m. m. Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. avsett ochså att de tillämpande myndigheterna så långt som möjligt söker följalagstiftarens intentioner. En majoritet i vårt utskott anser att det härmotivet också nu håller för att gå emot förslag om införande av en omvändgeneralklausul, och jag yrkar avslag på reservation 5. I reservafion nr 6 anser utskottets centerpartister attsjukfrånvaron på stora arbetsplatser är högre än på små arbetsplatser och attdetta, på grund av avgiftssystemets utformning, betyder att småföretagensubventionerar de större företagen. Mot den bakgrunden anser reservanterna attsjukförsäkringsavgiften för småföretagen borde kunna sänkas kraftigt. Jag är inte säker, men det är möjligt att man rentstatistiskt skulle kunna påvisa att småföretagen har en lägre sjukfrånvaro änstorföretagen. I praktiken är det dock stora variationer mellan de enskildaföretagen, såväl stora som små. Det skulle med andra ord inte bli någotsärdeles rättvist system, och det skulle dessutom bli mycket besvärligt attadministrera. Jag yrkaravslag på reservation 6. I reservation 7, avgiven av samtliga borgerliga ledamöteri utskottet, tas upp universitetsinstitutionernas skyldigheter att erläggalönekostnadspålägg -LKP-för arvoden som utbetalas till utländskagästföreläsare. Reservanterna anser att avgiftsskyldigheten borde avskaffas,därför att detta är en tung belastning för de berörda institutionerna och attavgifterna inte heller - i allmänhet - motsvaras av någon förmån som kommergästföreläsare till del. har tidigare behandlat - och avslagit - liknandekrav med motiveringen att lönekostnadspålägget beaktas när anslagen tilllönekostnaderna beräknas och att ett undantagande från avgiftsskyldighetenbeträffande denna krets av utlänningar skulle skapa betydande problem avadministrativt slag. Majoriteten i utskottet anser att dessa argument även numotiverar ett avslag. Dessutom, som framgår av utskottsbetänkandet, pågår förnärvarande ett utarbetande av nya anvisningar som, om de kommer att tillämpas,skulle lösa de här påtalade problemen med avgifter på föreläsningsarvodenunder . Jag yrkaravslag på reservation 7. I reservation 8, avgiven av utskottets borgerligaledamöter, tas upp frågan om idrottsföreningarnas arbetsgivaravgifter. Sombekant skedde en stor förändring beträffande idrottsföreningarnasarbetsgivaravgifter genom en regeringsrättsdom . Dåfastställdes att den ekonomiska ersättningen på , somishockeymålvakten uppburit av elitserielaget ,var att jämställa med ersättning för förvärvsarbete på grund av anställning,och att därmed också förelåg skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift. Eftersom det här var kostnader som idrottsföreningarna intekunnat förutse, och som man således inte kunnat skaffa sig ekonomisk beredskapför, beslutade , på förslag från regeringen, om ett särskiltförsöksanslag på 30 milj. kr., avsett att täcka idrottsföreningarnasarbetsgivaravgifter och . Reservanterna påpekar det faktum att idrottsföreningarna ioch med den ändrade rättstillämpningen fått en väsentligt förändrad ekonomisksituation. Man kräver mot denna bakgrund att regeringen bör utreda hur idrottsutövarnassociala skydd bäst skall utformas och lämna förslag orn hur kostnaderna skallfinansieras. Självfallet inser också utskottsmajoriteten att denändrade situationen medfört ekonomiska problem för många idrottsföreningar.Naturligtvis är det så. Men den problematiken får man söka lösa på annat sätt,därför att vår självklara principiella uppfattning är att närdet i domfastställts att inkornster i samband med idrottsufövning är att likställa medandra arbetsinkomster, så skall det grunda rätt till socialförsäkringsförmåneroch därmed föranleda att socialavgifter erläggs. Idrottsutövarna skall ha sammasjälvklara rätt att i egenskap av inkomsttagare omfattas av sammasocialförsäkringsskydd som andra inkomsttagare. Det är för mig och förutskottsmajoriteten så självklart, att jag inte kan förstå att inte denprincipiella sypen delas av alla i utskottet. Det behöver inte utredas. En heltannan sak är hur den mycket viktiga verksamhet som idrottsrörelsen bedrivertotalt sett skall finansieras. Det är bedömningar och överväganden som skallske på annat sätt än genom att undandra idrottsutövarna den trygghet som vårsocialförsäkring ger. Jag yrkaravslag på reservation 8. . Reservation 9 tar upp frågan om överensstämmelse mellanförmåner och avgifter. Reservanterna anser att den bristande överensstämmelsenmellan avgifter och förmåner i många fall kan få orimligt resultat för denenskilde. Man pekar på att avgifter kan debiteras för inkomster som är så småatt de inte ger någon rätt till ersättning från sjukpenningsförsäkringen och tilläggspensioneringen.Reservanterna kräver en utredning som syftar fill nya bestämmelser för uttag avegenavgifter som, bättre harmonierar med förmåns- och skattelagstiftningen. Liknande krav har behandlats ett flertal gånger iriksdagen. Kraven har avslagits bl. a. med den motiveringen att den bristandeöverensstämmelsen mellan avgifter och förmåner har sin grund i den allmännaförsäkringens solidariska och obligatoriska karaktär och att de olikaförsäkringsgrenarna bör betraktas som delar av ett sammanhängande;socialförsäkringssystem. Denna principiella syn delas även nu av en majoritet iutskottet. Det kan vidare förtjänas att påminna om ett par punktersom angavs i proposition 1980/81:178 om förenklade regler förförsäkringsavgifter som motiv till förändring: Man skulle få enhetligare och enklare regler för beräkningav arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Man skullefå ett effektivare debiterings- och uppbördssystem. I och med att avgiften beräknas från första kronan kundeprocentsatsen sättas ned. Propositionsskrivaren noterar att de nya reglernavisserligen innebär att sambandet mellan avgifter och förrnåner försvagas menatt effekterna av en omläggning blir förhållandevis obetydliga. Hon gör.denavvägningen att den försvagning av sambandet mellan avgifter och förmåner somde nya reglerna innebär inte utgör något hinder mot att den angelägna reformengenomförs. Den somstod för propositionen var dåvarande socialminister . Utskottet har vid tidigare behandling av denna fråga ocksåredovisat ungefär samma uppfattning och gör det också . Jag yrkaravslag på reservation 9. Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. in. 5 protokoll 1986/87:46 Förslag omförhands-besked i socialavgiftsfrågor m. iri. I reservation nr 10 av utskottets moderata ledamöterbehandlas ytterligare en gammal bekant, nämligen kvittningsrätten vid beräkning av pensions grundande inkomst. liksom tidigare kräver reservanterna att,kvittnings rätten skall återinföras. . ' har, som sagt, vid åtskilliga tillfällenbehandlat motionsyrkanden med samma innebörd och avslagit dem med hänsyn tillatt det inte kan godtas att en försäkrads framtida pension skulle kunnabegränsas genom möjligheten till kvittning vid beräkning av denpensionsgrundande inkomsten. liksom tidigare anser utskottsmajoriteten att det intefinns anledning att frångå detta ställninjgstagande. Det är glädjande attutskottets centerpartister numera ansluter sig till detta synsätt. Jag yrkaravslag på reservation nr 10. Ett avsnitt i propositionen som inte föranlett någonmotion eller reservation är de särskilda bestämmelserna för arbetstagare somhar en utländsk arbetsgivare. Jag vill ändå beröra den frågan med några ord. Det föreslås att en arbetstagare som sysselsätts i Sverigeoch en utländsk arbetsgivare får träffa avtal, varigenom arbetsgivaren befriasfrän skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter och arbetstagaren åtar sigatt betala egenavgifter för den ersättning arbetsgivaren utger. Ett enigt utskott anser att det är bra att den möjlighetennu ges, därför att nuvarande ordning har inneburit en hel del bekymmer förvissa arbetstagare och arbetsgivare. Utskottet har dock uppmärksammats på att förslaget kaninnebära vissa risker, bl.a. att arbetstagaren kanske inte alla gånger, harklart för sig innebörden av en överenskommelse i alla dess delar. Det kan ocksåfinnas riskför att det i ett kärvt arbetsmarknadsläge kan vara svårt för denenskilde att motsätta sig ett avtal om att han själv skall stå för allasocialavgifter, sarntidigt som det' kan vara svårt att få igenom en lön somöverstiger normalinkomsten med kostnaderna för egenavgiften. Trots att utskottet känner en viss oro för de konsekvensersom förslaget, kan få, motsätter sig utskottet inte att förslaget prövas. Viförutsätter dock att myndigheterna i samråd med de fackliga organisationernahittar formerna för en bra information om innebörden i förslaget. Viförutsätter vidare att regeringeri med stor uppmärksamhet följer frågan. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. AnL 58GULLAN () replik: Jag är glad över att att detta bara är ett provisorium och att utskottsmajoriteten ocksåförordar stor skyndsäm-het med det fortsatta utredningsarbetet: Så långt är viöverens. Vi är också överens om att detta är en synnerligensvårhariteriig lagstiftning därför att så många områden berörs. Här omfattasuppbördslagen, lagen om mervärdeskatt, socialavgiftslagen, angiverilagen ochviss arbetsrättslig lagstiftning. Så visst är det krångligt. Men regeringen har också haft synnerligen god tid på sig.Jag här läst i gamla handlingar att man har ställt frågor och diskuterat de härproblemen ända . Själv hade jag en fråga till dåvarandesocialministern redan Detskulle då skyndsamt göras en utredning och läggas framförslag. SocialministerSigui-dsen sade i november 1985:att det omgående skulle komma ett förslag. Detär det förslaget som vi nu behandlar i slutet av-1986. ' Det har alltså tagitalltför att få fram förslag. Det är därför som yår, otålighet harväxt. Jag beklagar att utskottsmajoriteten inte tycker att detär viktigt att endast den ena parten skall kunna ansöka om förhandsbesked. Närså tunga remissinstanser som.kammarrätten i ,-LRF, Industriförbundetoeh SAF anser att det skulle vara lätt genomförbart, tycker jag att det finnsgoda skäl att tillstyrka den ordningen. Vad gäller vår gamla stridsfråga om lönekostnadspålägg föruniversiteten kari utskottsmajoriteten inte komma ifrån att det handlar omökade utgifter för staten, så snart det är frågaom ersättningar över 1 000 kr.Visst är detta ett administrativt krångel och eh fantastisk rundgång på pengar!Detta kostar alltså pengar som skulle kunna användas på ett bättre sätt. Jag fick inte klart för mig vad menar när det gäller idrottsföreningarna. De får lösa sinaekonomiska problem på annat sätt, sade . På vilket sätt?Jag antar att också har läst utredningen. Där anges treolika alternativ. Regeringen borde ha redovisat dem och därefter förklaratvilket man ansåg lämpligast. Med tanke på den fantastiska debatten ivalrörelsen om dens. k. knatteidrotten - föreslog ju att bidragenfrån staten till kommunerna skulle upphöra i det fallet - tycker jag attregeringen borde ha tagit den här frågan på större allvar och åtminstonepresenterat ett klart alternativ. Ärdet ökade statsbidrag eller vad är det somNils-Olof föreslår? 1986/87:46 , 10 december1986 Förslag omförhands-besked i socialavgifts-frågor in. AnL59 () replik: inledde sitt anförande med att talaom att detta aren krånglig lagstiftning. Det omdömet tror jag att alla vi somhar sysslat med den här frågan kan instämma i. Men varför skall vi då göra denmer komplicerad än nödvändigt? Om förslaget att lokal skattemyndighet skall läriinaförhandsbesked införs kommer det att innebära att ganska många lämnar inuppgifter till den lokala skattemyndigheten och sedan får vänta på besked. Närvi från sida har sagt att man i stället bör tillämpa enhuvudregel är det med baktanken att försöka åstadkomma att så få som möjligtbegär ett förhandsbesked. De lokala skattemyndigheterna har som vi vet en hårdarbetsbelastning. Om'vi då lägger på dem ytterligare uppgifter karirisken bli- såvida man inte är beredd att tillföra dem ytterligare resurser - att de somvill ha ett besked fär vänta én tid: Det blir synnerligen besvärligt att behövagå och vänta på förhandsbesked om huruvida man skall betala avgifter ellerinte. Och det i siri tur gör att man inte kan komma överens om prissättning ochliknande. Det här är ett praktexempel pä hur man kan krångla tillnågonting när det finns möjlighet att hitta enklare lösningar. I frågan om differentierade socialförsäkringsavgiftervalde att kommentera bara ett av de två motiv som vi harfört fram för en sänkning av vissa avgifter för de små företagen. Förstag omförhands' besked i socialavgifts-frågor m. m. framförtnäringspolitiska skäl för det, I många olika sammanhang talas det om att ökanyföretagandet och stimulera småföretagandet. Med tanke på att socialavgifternahar ändrat karaktär till att numera inte bara omfatta den socialagrundtryggheten utan även andra områden, finner vi det rimligt attsocialavgifterna används som ett system för att stimulera företagandet på olikasätt. Det system som vi har valt går ut på att försöka stimulera små företagatt utvecklas och underlätta nyföretagandet. Vi anser att det finns sakliga motiv för att de småföretagen skall ha en lägre sjukförsäkringsavgift.