prot · GA0951 · 1986-12-31 00:00:00 — Tandvårdsbehovet inom socialgrupp tre motsvaras ännu inte av dennagrupps faktiska vårdkonsumtion. Ändå har vi kunnatkonstatera nästan dramatiska förbättringar av svenska folkets tandstatus.Människor anger sällan att de har problem med sina tänder.Det synliga klassmärket är borta för yngre generationer, och därmed också vaddetta innebär för självkänslan. Självfallet har den stora satsning som företagits medavseende på förebyggande vård, på folktandvård, barri- och ungdomstandvård,tandlä-karförsäkring och en styrning av resurserna betytt mycket för dennapositiva utveckling. Men vi har ännu inte nått målet: en god tandvård på likavillkor för alla i hela landet. Den regionala obalansen är fortfarande alltförstor. Den uppsökande verksamheten måste intensifieras för att tandvården skallnå de grupper som har stort tandvårdsbehov men som av olika anledningar inte En fortsatt styrning av etableringarna är därför tills vidarenödvändig, anser majoriteten. Jag vill påpeka att det är ett enigt utskott somuppmärksammat problemen med oral galvanism. Flera motioner från olika partierhar också påtalat de problem som unga människor fått genom reaktioner påamalgam. Enligt det nya ersättningssystem som träder i kraft den 1 februari1987 kommer ingen tidsgräns längre att gälla för rätten att kostnadsfritt fägamla tandvårdsarbeten omgjorda då en avvikande reaktion på dentala materialkonstaterats. gällde en tvåårsgräns, som tas bort. Detta måsteuppfattas för vad det är, nämligen en stark markering av förståelsen för dessaproblem. Men det finns ett stort problem kvar: Hur fastställer manatt en människas problem går att härleda ur en,avvikande reaktion på tandvårdsmaterialet?Ja, några entydiga metoder finns det inte . Däremot görs de utredningarsom behövs inom sjukvården och omfattas därför inte av tandvårdsförsäkringen.En expertgrupp inom arbetar med att utreda vilkaundersökningar som är relevanta och erforderliga, och den rapporten kommerunder , Inställningen till oral galvanism har alltså förändrats itakt med att nya kunskaper erhållits. Tillämpningen av gällande bestämmelserhar också blivit mer generös . Jag vill betona att utskottet serallvarligt på de här problemen, I reservation 1 säger de borgerliga partierna att det äronödigt med etableringsregler. Så länge de regionala orättvisorna är stora,tycker vi i majoriteten att det vore felaktigt att släppa de styrmekanismer vihar. Vi menar att marknadens sätt att fungera när det gäller tillgång ochefterfrågan på prylar aldrig kan översättas till människors behov av vård. De borgerliga säger att man inte kan överkonsumeratandvård. Ändå visar statistiken att ju fler tandläkare som etablerar sig på enort, desto längre blir behandlingstiderna. Och tandvårdsefterfrågan ärfortfarande en klassfråga. Jag är helt övertygad om att om det blev flertandläkare i så skulle de också få jobb. Det betyder attförsäkringens kostnader skulle stiga, utan att de som bäst behöver det ficktillgång till en bättre tandvård. Jag yrkar avslag på reservation 1. I reservation 2 anser moderater och folkpartister attnågot procentmål för folktandvårdens utbyggnad inte behövs. Jag vill konstateraatt utan den stora satsning som gjorts på folktandvården hade vi inte haft denpositiva utveckling av tandstatusen som vi nu kan inregistrera. Förutom förbarntandvården har folktandvården det viktiga ansvaret för uppsökandeverksamhet och samordnande planering. Procenttalet är uppsatt som ettlångsiktigt mål; skall ju fortfarande ligga i privat regi. Dessutom ärdetta procentmål inte infört i lagen. Jag vill dessutom understryka att detflera gånger påpekats i våra betänkanden att lokala variationer självfalletskall accepteras. Jag yrkar därmed avslag på reservation 2, I reservation 3, om barn- och ungdomstandvården, sägerreservanterna att de vill att barn och ungdomar skall kunna gå tillföräldrarnas tandläkare och omfattas av försäkringen. Den stora framgång somskett när det gäller den yngre generationens tänder beror ju på attfolktandvården har haft det samlade ansvaret. Man har följt upp, man hararbetat förebyggande och man har kunnatnå alla barn . Vi kan inte öka kostnaderna förtandvårdsförsäkringen, och därmed måste vi använda de pengar vi har päeffektivaste möjliga sätt. Skulle vi tillåta att också barn fick utnyttjatandvårdsförsäkringen, skulle den välorganiserade tandvården för barn ochungdomar luckras upp), och det till betydligt större kostnader än vad vi har , I reservation 4 vill vpk ha kostnadsfria proteser. Tilldetta kan sägas att vi i dagens läge inte kan öka tandvårdsförsäkringenskostnader, och det är därför omöjligt att genomföra ett sådant förslag avekonomiska skäl. Sedan kan man också säga att även om det går att avgöra vilkaproteser som är avtagbara och vilka som inte är det, kan det för den enskildamänniskan vara lika dyrt att ha en protes som sitter fast. Det stora problemetär alltså att det blir för dyrt att ha med för många tandvårdsarbeten. Vi har inte resurser att förbättra försäkringen. Med det yrkar jag avslag på reservation4. Reservation 5 är gemensam för de borgerliga partierna ochgäller privatläkarnas rätt att som specialister få tillämpa specialisttaxa. Närvi väl befinner oss i den situationen att det finns specialister väl spriddaöver landet, kan vi naturligtvis diskutera en förändring av nuvarandebestämmelser. Det är möjligt att vi närmar oss den tidpunkten. Menvi skall vara helt klara över att specialisterna, om vi inte hade haft nugällande begränsningsregel, förmodligen skulle ha varit samlade pä några fåorter, dit patienterna hade fått åka, har vi börjat få en regionalspridning tack vare den här regeln. Jag yrkaravslag på reservation 5, Av reservation 6 framgår aft moderater och folkpartistervill ha en översyn av den nuvarande försäkringens konstruktion, I reservationenför man fram idéer som egentligen är varandras motsats. Vissa förslag skulle,om de förverkligades, innebära att pafienternas kostnader drastiskt ökade.Andra skulle medföra att samhällets kostnader ökade. Självfallet kan man iblandgöra den sortens översyn. Men eft nytt ersättningssystem träder ju i kraft den1 februari, Vis.sa ändringar har alltså gjorts för att olika behandlingar skallvara neutrala i betalningshänseende. Den rejäla översyn som efterlyste bordegöras först den dag vi har ekonomiska möjligheter att förbättra försäkringen.Bl, a, låginkomsttagarna skulle då få större möjligheter än de har t,éx,när det gäller att få tandvård. När det gäller tandläkarnas problem, som tagits upp idebatten, vill jag säga att den nya taxan har fastställts i enighet. Man hargjort en hel del justeringar. Beträffande översynen finns def, som NilsCarlshamre sade, ett alternativ som innebär aft patienterna - såväl tandvårdspatientersom andra patienter inom sjukvården - skall betala mycket mer än som ärfallet, och det tycker jag inte är särskilt arigeläget. Men den dagtandvårdsförsäkringen ingår i sjukförsäkringen, utan att det medför störrekostnader för patienterna, är det framlagda förslaget naturligtvis intressant- men det kostar! På lät det som orii tandvårdsförsäkringenskulle göra tandvården dyrare. Det lät som om vi alla skulle ha tjänat på ettuteblivande av försäkringen. tror jag dock inte på de läkande krafterna idetta sammanhang. Jag tänker då på svårigheterna med att på en fri marknadklara Prot!1986/87:51 av dessastora problem. Jag tror att det flesta är överens om att def skulle ha varitbetydligt sämre ån som är fallet både när det gäller fandstatusen och närdet gäller patienternas kostnader, om vi inte hade haft tandvårdsförsäkringen. Helt sfillsamt undrar jag bara om kommerihåg när tandvårdsförsäkringen började gröpas ur - precis som andra socialareformer. Jag kommer ihåg det. De hålen håller vi fortfarande på att laga. Jag yrkaravslag på reservation 6 och bifall till utskottets hemställan, AnL 88 () replik: framhåller att det skallvara en tandvård på lika villkor och att den regionala obalansen kvarstår. Menjag tror att detta är ett missförstånd. Den obalans som finns är inte avregional natur utan beror snarare på den enskildes ekonomiska möjligheter tilleller krav på tandvård, Def år inte tillgången till tandläkare som är ett hinder,utan det är nog snarare kostnaden som hindrar vissa grupper att efterfrågatandvård. Jag tänker inte minst på de äldres stora behov av tandvård. Det voreintressant att höra vad stöder sig på när hon framhåller attdet är den regionala obalansen som är svårigheten. Hon säger också att dennamotiverar att man har kvar etableringskontrollen. Jag tror dock inte på logikeni den argumentationen, AnL 89 () replik: Jag minns mycket väl närtandvårdsförsäkringen började urholkas. Jag är inte särskilt stolt över minnet,, Däremot har jag infe velat säga att tandvården ärdyrare än den skulle ha varit utan försäkringen. Jag är helt på det klara medatt om vi inte hade tandvårdsförsäkringen skulle tandvården nu ha varit ännudyrare för patienten än den är. Vad jag sade var att den troligen är likadyr för patienten som den var innan vi fick försäkringen. Det betyder atttandvårdsförsäkringen, som den fungerar . möjligen räcker precis till attkompensera fördyringen sedan försäkringen infördes, men just inte mer. Sedan finns väl ändå inte i reservationen något förslagsom skulle leda till ökad kostnad för patienterna! Det finns ett uppslag, somvi vill ha utrett och som skulle innebära en i sämsta fall oförändrad kostnadför patienterna, men med en annan fördelning än mellan de olikavårdbehoven - sjukvård, sjukvårdande behandling och tandvård, AnL 90 () replik: När börjar sitt anförandemed att tala om klasskillnader i tandvården känns det nästan kusligt! Ingen avoss har sagt att vi har en dålig tandvård i det här landet. Det vivill ha är en fri etableringsrätt, så att alla tandläkare som utbildas skallkunna få tjänster. Vi utbildar ju fler tandläkare än vi egentligen har behovav. Men hela anförandet som höll vargenomsyrat av uppfattningen att endast offentliganställda kan sköta dettaarbete. Det är så fel som det någonsin kan vara! Jag vill till slut ställa en fråga: Har huvud taget varit ute i näringslivet och sett hur det fungerar där? Harman gjort det tror man att tandläkare på den fria marknaden kan klara vårdenprecis lika bra som de offentliganställda. Jag hoppas innerligt att MargaretaPersson litet bättre kommer att sätta sig in i hur vanligaprivattandläkare fungerar. AnL 91MARGARETA () replik: Jag vill säga till att jag imitt anförande tog upp - vilket uppenbarligen upptäckte mycketlätt - att de obalanser vi har när det gäller tandvården inte bara är avregional art utan minst lika ofta av annat slag. Orsakerna är både klassmässigaoch andra. Därför är det inte bara regional obalans det handlar om, Jagvilländå säga att den regionala balansen inte är tillfredsställande. Det voreytterligt förvånande om skulle nöja sig med den balans vi harnär det gäller tandläkarna. sade , att tandvårdsförsäkringenegentligen bara har gett kompensation för inflationen. Men även om det är såhar den inneburit ganska mycket för de patienter det handlar om. Sedan säger att det inte står ireservationen att patienterna skall betala mer. Men då blir det i stället andrapatienter som får betala mer -nämligen de som är sjuka. Jag har litet svårt att förstå . Han tyckte att klasskillnadsdiskussionen var kuslig. Men det ärju så att skillnaderna fortfarande existerar, även om mycket har hänt under detsenaste decenniet. Men vi skall väl använda all vår kraft för att försökaradera ut de kvarvarande resterna. Sedan tog upp en debatt som måste handla omnågon annan än mig. Jag har aldrig varit offentliganställd. Jag har aldrigpåstått att folktandvårdens tandläkare lagar tänder bättre än privattandläkaregör. Men om vi Skall få en planering och en uppsökande verksamhet som fungerar,måste vi ha någonting i folktandvårdens regi. Den stora majoriteten avtandvården sköts fortfarande av privattandläkarna. Vidare vill jag säga, att om jag rådde över mångamiljarder i det privata näringslivet, nog skulle jag vilja veta hur demiljarderna fördelades! Jag skulle inte bara vilja betala ut dem. Jag skulleockså vilja veta att de användes till det vi vill att de skall användas till. Jag tycker inte att vi har råd att ha en försäkring som viinte kan styra. Det är möjligt att tror på morötter- men jag trorinte aft enbart morötter hjälper, även om det gäller tandläkare! AnL 92 () replik: I utskotfsbetänkandet anförs som skäl tillatt etableringskontrollen skall finnas kvar att man skall ha en mellan- ochinomregional fördelning av tandläkarresurserna, Def handlar inte om att manskall tillförsäkra vissa grupper i samhället tandvård. Att det skälet skullevara av lika stor betydelse som den regionala balansen är en nyhet för mig. AnL 93KENTH SKÅRVIK (fp) replik: Jag skulle gärna vilja veta vad som finnskvar av klasskillnader i tandvården, Margareta.Persson. Jag kanske kan få eftsvar på det. Jag är inte heller för s. k. morötter i def härsammanhanget. Man jag tror på att alla de tandläkare som utexamineras ärväldigt duktiga. Vi vet aft landsfingen runt om i landet inte kan anställaalla. Då måste vi ge möjlighet för dem som utexamineras att på något sätt fåarbete. De kan skaffa sig arbete genom att antingen få anställning hoslandstinget eller öppna en egen praktik. Men eftersom det är väldigt svårt ochdyrt aft öppna en egen praktik, är det lämpligt att de som förut hararbetat inom får möjlighet att etablera sig på orter där def intefinns tillräckligt med tandläkare . Då kanske de nyutexamineradetandläkarna kan få möjlighet till anställning i . AnL 94 () replik: Jag tror inte att det kan vara någon nyhetför att socialdemokratins uppfattning när det gäller attgenomföra tandvårdsförsäkringen infe handlar enbart om att uppnå en regionalbalans. Det handlar självfallet lika mycket om att få en förbättrad tandstatushos hela befolkningen. Det är en av målsättningarna, att hela befolkningenskall få tillgång till en god tandvård. Hela befolkningen, det handlar både omregioner och socialgrupper, vill ha bevis. Det finns många bevis. Detfinns många utredningar och siffror som visar att det varierar mellansocialgrupper t. ex. hur många som har proteser. Utnyttjandegraden avtandvårdsförsäkringen varierar också. Den är lägre i socialgrupp 3 än isocialgrupp 2. Det finns siffror på det, om är intresserad avsiffror i.det här sammanhanget. Jag upprepar det vi har sagt tidigare. Så länge det råderregional obalans har vi haft anledning att ha etableringsregler. Når vi närmaross en punkt med balans, måste man riaturligtvis se över det hela. Skulle man idagens läge släppa på etableringskontrollen är jag övertygad om att många flerskulle etablera sig i exempelvis i , De skulle få arbete där,och tandvårdsförsäkringens kostnader skulle öka utan att de som bäst behöver enbättre tandvård skulle få tillgång till en sådan. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han infe ägde rätt till ytterligare replik. AnL 95KERSTI (): Det känns onekligen litet pressat attuppträda som siste talare i det sista ärendet. Men trots detta och trots attfidigare falare redan varit inne på frågor som rör reakfioner mot dentalamaterial vill jag uppehålla mig vid det , därför att det är en såangelägen fråga. Def visar infe minst det stora antal motioner som väckts i dethär ärendet. I en motion av begärs förslag till enlagändring som innebär att personer som är-allergiska mot amalgam får sinafyllningar utbytta utan kostnad. I en annan centermofion begärs bl. frånförsäkringskassan skall utgå för provtagningar för att utröna omkvicksilverförgiftning genom amalgam föreligger. Behandlingar som görs på grund av avvikande reaktion förexempelvis amalgam skall vara avgiftsfria. Det sägs också i betänkandet, och vihar hört def fidigare här från talarstolen. Det skall inte heller finnas någontidsgräns beroende av när arbetet först utfördes. Men det stora problemet är att det skall vara klarlagt atten sådan avvikande reaktion föreligger. I ett särskilt yttrande tillbetänkandet har det också påpekats. Många människor upplever svårigheter aft fåförståelse från tandsvårdspersonalens sida. Och det får inte vara så attbevisbördan skall ligga hos patienterna. Som patient har man lika litenmöjlighet aft konstatera en kvicksilverförgiftning som att konstatera någonannan svår sjukdom. Patienter som anser sig inte tåla kvicksilver eller andrametaller fär inte bli ställda utanför sjukvårdssystemet. Det finns faktisktmånga patienter som upplever sig föra en ensam kamp mot läkare ochtandläkare, och den kvicksilverförgiftades vandring genom sjukvården slutarofta hos psykiater. Det har vi fått många vittnesbörd om. Dessa pafientgrupper måste självfallet ha samma tillgångtill hälso- och sjukvård som andra. Det är också nödvändigt att tandläkare ochläkare seriöst samarbetar när det gäller sjukdomsfall av denna art. Patienternamåste - och det sägs också i det särskilda yttrandet - tas om hand på ett brasätt, och de måste få fullödig informafion om de möjligheter som finns fillundersökning och ersättning av tandvårdsmaterial. Att det inte finns någon reservation i denna ändå såvikfiga och angelägna fråga beror på att har tillsatt enexpertgrupp, som håller på att utreda frågan om vilka undersökningar som ärrelevanta och som fordras för att konstatera en avvikande reaktion förtandvårdsmaterial. Den utreder också hur kostnaderna för undersökningarna skallbetalas. Det är bra aft arbetsgruppen blivit tillsatt. Det ärnämligen ingen överdrift aft påstå att tidigare intagit ennegativ inställning, och ifrågasatt om amalgamproblemet över huvud tagetexisterar. Men pågår alltså expertgruppens arbete, och rapporten väntaskomma i vår. Först och främst hoppas vi att tidsplanen skall hålla och dessutomgivetvis att rapporten skall komma med förslag till konkreta åtgärder somförbättrar situationen för de patientgrupper det här handlar om. Det är så lättatt krypa bakom en hänvisning till att utredning pågår, men är det alltsåsagt att rapporten skall komma , och förväntningarna är stora påinnehållet i den och på vad den skall leda fram fill i form av konkretaåtgärder. Detta är en fråga som måste följas med stor uppmärksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(handläggningstiderna för arbetsskadeärenden) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 18 förreservation 1 av Margö . Mom. 2(samordningstidens längd) Först biträddes reservation 2 av m. fl.med 75 röster mot 44 för reservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta.' Härefter bifölls utskottets hemställan med 19.8 röster mot72 för reservation 2 av m. fl. 44 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(etableringsbegränsning för privattandläkare) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 152 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (procentmål för folktandvårdens utbyggnad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (barn- och ungdomstandvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kostnadsfria tandproteser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avMargö - bifölls med acklamation. Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 6 (privatfandläkares rätt till specialisftaxa) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (ändring av tandvårdsförsäkringens nuvarandekonstruktion) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 117 förreservafion 6 av m, fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 7 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1986/87:70 Redogörelse för svenskaföretags verksamhet i och 8 8Meddelande om justering av kammarens protokoll, m.m. Prot. AnL 96TALMANNEN:------------------------------------------------------------------------------- Protokollen från kammarens sammanträden den 10-17 decemberkom- eomjuse- » j , -, , -1 no-7 ring av kammarens mer attjusteras , " Tillkammarens ledamöter har utdelats dels statistik rörande riksdagsarbe- ' ,m.m. tet underhöstarna 1976-1986, dels en promemoria med påminnelser inför AnL 97 TALMANNEN: Innan vi åtskiljs förhelguppehållet önskar jag Er alla en angenäm jul och ett gott nytt år, och jagframför vårt gemensamma tack till alla dem som arbetar med oss i detta hus ochönskar dem en angenäm helg. 10 8 Kammaren åtskildes kl, 15,28. 1986/87:51 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen7, 19, 21, 36, 81 ,() 17 ,() 30, 34, 36 ,() 60, 64, 66 ,(vpk) 19 Bjelle,() 8, 14, 16 Carlshamre,() 67, 76 ,(vpk) 39, 41, 42 ,() 21 ,() 17, 19 ,() 48, 52, 55 ,(vpk) 10, 13, 15 ,() 38 Hagård,() 36 ,() 12, 14, 16, 18 ,Margö (vpk) 73 ,() 71, 76, 77 Jennehag,(vpk) 49, 53 ,() 78 ,() 50, 54, 56 ,() 37, 39 ,() 58, 64, 66, 67 ,Bo (m) 7, 13, 15, 19 ,() 62, 65, 67 ,() 19 ,() 23, 28, 29, 33, 34, 35, 36 ,() 44, 48, 52, 55 ,() 25, 33, 34 ,(vpk) 61, 65, 66 ,() 73, 77, 78 Skårvik,() 69, 76, 78 ,(vpk) 27, 28, 30, 35 ,() 20 ,() 40, 41 Virgin,() 46, 53, 55