prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Statsrådet säger att regeringen inte läggersig i kyrkliga lärofrågor och teologiska tvistefrågor. Men detta är inte sant.Vi vet alla att regeringen i samband med biskopsutnämningar har tagit klarståndpunkt när def gäller olika uppfattningar som finns inom ien ämbetsfråga - def är helt klart. Men när det gäller svenska kyrkanstrosuppfattning om ett evigt liv menar kyrkoministern att regeringen inte skallha synpunkter. Får jag fråga: Varför mäter kyrkoministern med olika måttnär det gäller vikfiga trosfrågor och lärofrågor inom ? Jag finner det litet konstigt att vi infe kandiskutera den här frågan utifrån samma verklighetsuppfattning, Alla här i salenbör ha klart för sig vad har tagit ställning fill i samband medkyrkomötesreformen -och det är alldeles klart att lärofrågorna och deinomkyrkliga frågorna inte är frågor för regeringen att ta ställning till. Låt mig också erinra om att det var en bredparfiledaröverenskommelse som ledde fram till denna ståndpunkt. Eftersom varkenkyrkan eller de politiska partierna var beredda att ta ställning fill AlvaMyrdals arbete på aft skilja kyrkan från staten, kom man fram fillkyrkomötesreformen och denna kompromiss. Jag har i regeringen drivit frågan så, aftjag har tagit kontakt med de andra politiska partierna, så att vi skall varasams när vi nu sjösätter denna kyrkopolitiska reform. Det har varit bredenighet mellan samtliga politiska partier om att verka för denna reform med denhär innebörden. Utnämningen av biskopar innebär inte, som jag ser det, attvi på något sätt tar ställning i trosfrågorna. Om kyrkans lära om det eviga livet AnL 93 (); Statsrådet förnekar icke att ni tidigareblandat er i kyrkans lärofrågor - och kan inte göra det. Jag beklagar attstatsrådet inte vill gå in i en seriös debatt om en trosfråga som miljonersvenskar uppfattar som utomordentligt viktig - men har synpunkter i övrigt. En liknande fråga av samma innebörd skall besvaras efterden här debatten. Kammarens debaftregler fillåter inte att jag kommenterar denfrågan, och det skall jag inte heller göra. Men jag har en känsla av, frutalman, att kyrkoministern välkomnar den frågan, upplever den som enfrälsarkrans som man kan klamra sig fast vid genom att säga aft regeringen infehar med kyrkans tro att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 14 8 Svar på fråga 1986/87:324 om kyrkans lära om deteviga livet AnL 94 Civilminister : har frågat mig om det är enangelägenhet för regeringen aft uttala sig om kyrkans lära om det eviga livet.Mitt svar är: Nej. AnL 95JAN-ERIK (): För mig som är det en självklarhet attuppsfåndelsetron är en central del av tro och bekännelse. Men det är naturiigt att denna och andra lärofrågordiskuteras i kyrkorna och i den offentliga debatten. Skall då staten -regeringen - lägga sig i denna debatt? Kyrkoministern svarar nej, och dettycker jag är bra. Men det är inte så underligt att många -1, o. m. i dennakammare - tror att regeringen faktiskt har med saken att göra.Statskyrkosystemet är kvar. Om kyrkans lära om det eviga livet Regeringenutser biskopar, domprostar och många andra kyrkliga befattningshavare, I dettavärv har regeringen tagit ställning i en teologisk fråga, nämligen synen påprästämbetet, I den meningen är lärofrågor en angelägenhet för regeringen. En dom i kammarrätten har också understrukitdetta. Bakgrunden är aft en präst i låtit vuxendöpa sig ochbörjat tjänstgöra som pastor i en : ville skiljamannen från prästämbetet, men kammarrätten avvisade denna dom. Kammarrättensdom kan inte överklagas. Staten har tagit ställning i en lärofråga. Allt detta är orimligt och illustrerar vådorna avstatskyrkosystemet. Kravet på frihet för får ny aktualitet. Och blir min fråga till kyrkoministern: det nu intedags att staten inleder en samtalsomgång med i syfte att gedetta trossamfund en gentemot staten fri ställning? AnL 96 Civilminister : Det gläder mig att och jaghar samma uppfattning i sakfrågan, nämligen att det infe är en angelägenhet förregeringen att uttala sig i frågor om kyrkans lära - och i det här fallet omdet eviga livet. Så tar upp en mycket stor principfråga,som han inte berörde i den skriftliga frågan, nämligen om hela vårtstatskyrkosystem, I överläggningar med samtliga partier har vi varit överensom att kyrkomötesreformen har varit en stor sak att genomföra, och aft vi ienighet skulle arbeta på att genomföra den. Detta har betytt en mycket storreformering, varvid lärofrågorna och många andra frågor har överförts tillkyrkan själv. Det pågår nu också en utvärderingav kyrkomötesreformen, inte beträffande förhållandet kyrka-stat, menbeträffande en hel del andra viktiga frågor. När denna utvärdering är klarskall det, menar jag, stå varje parti fritt att avgöra om det vill ta upp denhär frågan igen. För min del har det känts angeläget att det skall finnas enbred enighet inom samt inom och mellan de politiska partierna,innan denna fråga fas upp. Jag har infe ansett aft bedömningen av fråganutifrån den synpunkten bör komma upp . AnL 97JAN-ERIK (): Den slutsats man kan dra av denna debatt, ochav att denna debatt också kan föras i måste ju vara att man ställersig frågan om det är rimligt aft vi skall fortsätta att ha def på detta sätt.Vi behöver här inte tala om den katolska kyrkan, ellerMissionsförbundefs lära, men frågan om lära finns på något sättändå kvar på dagordningen och i sinnet hos många, bl, a, hos flerariksdagsledamöter. Jag tycker att det vore önskvärt att få klarhet på denpunkten, Med tanke på alla djärva beslut som regeringen står för tycker jag aftman borde fa sig en funderare över om det vore så underligt om vi börjadeinleda samtal i denna fråga efter alla dessa år. Överläggningen var härmed avslutad. 15 8Svar på fråga 1986/87:290 om ersättning till fjällbefolkningen med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl AnL 98 Jordbruksminister : har frågat miljö- ochenergiministern vilken anledningen är till att regeringen avslog en begäranfrån i om ersättning till fjällbefolkningen medanledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Regeringen har inte, sorn frågaren hävdar, avslagit någonbegäran från i om ersättning tillfjällbefolkningen med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl, Frågan om ersättning till denna grupp bereds förnärvarande i jordbuksde-parfementet i enlighet med beslut i decemberförra året. Som underlag används bl.a, material som har redovisats avlänsstyrelsen i . Handläggningen är inriktad på att besked skall kunnalämnas till de berörda ufan onödig tidsutdräkt. 1986/87:65 . Om ersättning tiUfläll-befolkningen med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl Under detta anförande överfog andre vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 99JOHN (vpk): Först eft tack för svaret på frågan - ochkanske också eft gratfis fill regeringen för att den till slut lyckats lösaproblemet med vilken minister som skulle svara. Anmärkningen på min konkreta fråga är nog i huvudsakriktig. har jag emellertid rett ut oklarheten med tjänstemän pådepartementet, och därför är anmärkningen oväsentlig i detta sammanhang. Jordbruksministern svarar nu att man bereder denna fråga idepartementet i enlighet med beslut . Det ärbra eftersom beslut är mycket klart. Beslutet anger att dessamänniskor är berättigade till kompensafion. De skall också informeras, så aftersättning möjligt kan betalas ut till alla ersättningsberäftigade. Jag är litet fundersam med anledning av den sista raden idet skrivna svaret. Där sägs att handläggningen är inriktad på att besked skallkunna lämnas till de berörda ufan onödig tidsutdräkt. Det där måste väl haformulerats fel, I stället måste väl meningen vara att ersättning skall kunnalämnas till de berörda ufan onödig tidsutdräkt. Vad skulle ett besked annarskunna innehålla? Det handlar ju om att dessa människor skall kunnafå ersättning. Avslutningsvis vill jag nämna att jag delvis är mycketkrifisk till hur denna fråga har blivit hanterad. Vad jordbrukare, renskötareoch älgjägare beträffar har dessa redan fått sina pengar, och det är ocksåklart vilket belopp det gäller. När def däremot gäller de enskilda människornasom har en stor naturahushållning, vilken mer eller mindre är ett måste för affdessa människor skall kunna bo kvar i sina bygder, har det ännu infe häntnågonfing. Det har snart gått och fortfarande bereder man frågan. Om utredning om en ny jordbrukspolitik kommer attfölja denna sak med stor uppmärksamhet, och jag hoppas att jag inte behöveråterkomma med flera frågor, AnL 100 Jordbruksminister : När def gäller den sista punkten som JohnAndersson fog upp så är det på def sättet att man i efterTjernobylolyckan gick ut och fog på sig mycket stora kostnader, delvis på"löpande räkning". Detta för att hålla de inom jordbruksnäringen,rennäringen osv, som genast kunde identifieras skadeslösa. Sedan har man gåttigenom de anspråk som har kommit fram, där det kanske är svårare, även förvederbörande, att på rak arm peka på vilken typ av förlust som uppkommit, Defmå t, ex, gälla fiske som inte har blivit av etc. har i decemberförra året fattat ett beslut om delvis nya kriterier för ersättning. Då vi självfallet skall fatta våra beslut ufifrån dessakriterier så snabbt som möjligt gick vi efter beslut utmed en begäran fill länsstyrelserna om att få material. Länsstyrelserna kan geregeringen underlag för bedömningen, så att de människor som har blivitdrabbade skall kunna få ett besked så snabbt som möjligt, AnL 101 (vpk): Jag är nöjd med beskedet att ersättning nuskall utgå i enlighet med vad beslutade . Orsaken till att jag är kritisk är aff jag hade eninterpellationsdebatt med Birgifta och då fick det intrycket aft ävendessa människor som är beroende av en stor naturahushållning skulle varaberättigade till ersättning. Tydligen hade jag missuppfattat den debatten. Nuhar vi dock fått detta riksdagsbeslut, och jag utgår ifrån att de äntligenefter så lång väntan skall få den ersättning som de så väl behöver. Överläggningen var härmed avslutad. 16 8 Svarpå fråga 1986/87:308 om utredning om en ny jordbrukspolitik AnL 102 Jordbruksminister : har frågat mig om jag är bereddaft biträda folkparfiets begäran om aft en parlamentarisk utredning skall tavid där livsmedelskommittén slutade och i en för jordbruket positiv anda arbetafram förslag till en ny jordbrukspolifik med mindre av regleringar och ökadmiljöhänsyn. Jag är överens med om aft vi skall strävaefter aft förenkla jordbruksprisregleringen så långt möjligt och att det ärviktigt med en ökad miljöhänsyn i jordbruket. har en parlamentariskkommitté på jordbrukets område försökt bedöma ett stort antal frågor i ettsammanhang. Kommitténs förslag lade grunden till livsmedelspolitiskabeslut. Riksdagsbeslutet innebär bl, a, att ett miljö- och resursmål införts ijordbruks- och livsmedelspolitiken samt aft de möjligheter som kan finnas attförenkla och begränsa jordbruksprisregleringen måste tas till vara, I stället för en nyparlamentarisk kommitté arbetar vi nu vidare utifrån defta beslut, bl, a, medatt förstärka marknadssignalerna och öka miljöhänsynen i jordbruket och återkommersedermera med dessa frågor till , AnL 103 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaref. Jordbruksministern hänvisar nu fill livsmedelskommifténs arbete. Denav regeringen tillsatta spannmålsgruppen har i sin andra rapport, som kom idecember 1986, konstaterat att de förutsättningar som låg till grund för 1985års jordbrukspolitiska beslut nu är helt förändrade. Överskotten i den industrialiserade världen har ökat ochfill följd av det har världsmarknadspriserna sjunkit på ett sätt som inte kundeförutses. Gruppen konstaterar vidare aff man inte kan se några tecken tillförändring av situationen i positiv riktning under den närmaste tioårsperioden.Vi måste därför - som jordbruksministern i olika sammanhang framhållit -försöka att själva lösa våra problem med överskottet. Jag tror att det skullegå snabbare att nä praktiska resultat om vi hade en parlamentarisk grupp somdrev detta arbete. Men detfinns ytterligare starka skäl. Det pågår utredningsarbeten på många olika områden inomjordbrukssektorn. Jordförvärvslagen har varit föremal för översyn. Inomdepartementet undersöker man möjligheterna att samordna Norrlandsstödet medregional-och arbetsmarknadspolifiska stödformer. skall snartpresentera sitt betänkande som eventuellt skall behandlas tillsammans medstrukturufredningens, och spannmålsgruppen håller på med sitt arbete m, m. Enparlamentarisk utredning skulle kunna väga samman dessa olika expertgruppersförslag, politiskt förankra dem och snabbare utforma en heltäckande framtidajordbrukspolitik. Delar intejordbruksministern denna bedömning? Om utredning om en ny jordbrukspolUik Jag ger helt rätt i fråga om depåpekanden han gör om att spannmålsgruppen understrukit aft många av deförutsättningar som diskuterades i livsmedelskommittén har förändrats, delvisdramatiskt, genom den internationella utvecklingen. Jag har ingen annanuppfattning alls på den punkten: Men det innebär ingalunda att de vidgademålsättningar för jordbrukspolitiken och sedermera livsmedelspolitiken somkommittén satte upp och som omfattade även ett konsumentmål och ett miljömål -vilka ju beslutade om - därmed har förlorat sin aktualitet. Med dessanya målsättningar är det nu tvärtom angeläget för oss att på bredfront arbeta med dessa frågor, även om vi på grund av den försämrade internationellautvecklingen får göra det i eft svårare klimat. Vi är alltså inte heller på den punkten oense på någotsätt. Då är frågan: Innebär en ny parlamentarisk kommitté, som återigen församman alla frågor på det sätt livsmedelskommittén gjorde, att vi går framsnabbare? Jag tror och hoppas för min del att det arbetssätt vi nu har skallbåde leda till snabbare resultat och möjliggöra en ordentlig penetration iriksdagen av de frågor som exempelvis spannmålsgruppen och de andra utredningarBengt Om statsbidrag tiU kommunala barndaghem/förskolor nämnde hartagit upp. Jag tror däremot infe att man kan uppnå detta inom ramen förytterligare en samlad, stor utredning. En sådan skulle möjligen fördröja denprocess som jag tror både och jag är angelägna om att få i gångsnabbt, AnL 105 (): Jordbruksministern och jag har litet olikauppfattningar på detta område. Jag kan avslöja aft vi har med ett yrkande om enparlamentarisk kommitté i vår partimofion på jordbrukets område. Jag hoppasatt vi när den motionen behandlas i skall ha fått gehör för vårståndpunkt. Många förändringar blir nödvändiga i vårt jordbruk när vi nu måstebanta det. Enligt vad spannmålsgruppen har kommit fram fill i sin senasteutredning är en av förutsättningarna skogsplantering på jordbruksmark. Jag trorfortfarande aff det vore lättare att klara av den politiska förankringen avsådana beslut om vi fick arbeta i en parlamentarisk kommitté. Överläggningen var härmed avslutad. 178 Svar på fråga 1986/87:329 om statsbidrag till kommunala barndaghem/förskolor i har frågat mig ombeslutet om statsbidrag till daghemmet innebär att andra kommunalabarndaghem/förskolor erhåller samma statliga ekonomiska ersättningar ifall deönskar ombilda verksamheten till personal- och föräldrakooperativ. Jag vill först klargöra att daghemmet i länge erhållit statsbidrag för sin verksamhet, kommun, som fidigaredrev daghemmet, beslutade emellertid att daghemmet skulle läggasned av besparingsskäl. När det stod klart aft beslutet om nedläggning skulleverkställas begärde föräldrar och personal att få fortsätta att driva daghemmeti kooperativ form. En förening bildades för defta, och vederbörliga kommunalaorgan har godkänt kooperativets övertagande av driften. Det innebär attkooperativet upptas i kommunens barnomsorgsplan och därmed också blirberättigat till såväl reguljärt statsbidrag som kommunalt stöd. Kooperativet har hos regeringen ansökt om medel frånanslaget för förnyelse- och utvecklingsarbete, bl, a. för att utvecklaarbetsmetodiken för tvåspråkig verksamhet. Regeringen har beviljat def ansöktabeloppet. Det rör sig här således inte om det reguljära statsbidraget tillbarnomsorgen - det ansöker kommunen om i vanlig ordning hos -utan om särskilda medel för utvecklings- och förnyelsearbete. Avsikten meddessa medel är att utveckla barnomsorgen kunskaps- och erfarenhetsmässigt.Varje ansökan prövas mot bakgrund av detta syfte. Skälet till regeringens beslut aft bevilja stöd tillkooperativet är regeringens uttalade önskan att stödjautvecklingen av alternafiva barnomsorgsformer som inte drivs i vinstsyfte. Tilldetta kommer ett speciellt skäl. Huvuddelen av kooperativen inom barnomsorgenhar byggts upp av resursstarka föräldrar, I detta fall gavs tillfälle aftstödja utvecklingen av ett Prot. 1986/87:65 kooperativ med bl, a, ett stort inslag av invandrare, AnL 107 i (m): beslutades att det kommunalabarndaghemmet i skulle läggas ned. Barnen skulle i de flestafall flyttas till ett daghem tvärs över gatan, Beslutet föranledde protester iformer som vi i inte har varit vana vid: hungerstrejker ochpolisingripanden. Jag beklagar att statsrådets lokala partikolleger i Malmöunderblåste dessa aktioner. Statsrådet har presenterat ett mångordigt svar, men påmin direkta fråga är svaret nej. Statsrådet är alltså inte beredd att generelltge tillstånd till föräldrar och personal som finns i den kommunalaverksamheten att bilda ett föräldra- och personalkooperativ. Det tycker jag ärnågot förvånansvärt, herr statsråd. Att statsrådet har tvingats in i den situafionen tror jagär baserat på def politiska läget i , Statsrådet har här tvingats vara medom att "klippa till" de borgerliga partierna i , trots att defattat ett beslut i god demokratisk ordning; : Med tanke på kvaliteten på dagenssocialdemokrater i kan jag förstå att de sysslar med en sådan härverksamhet, men att statsrådet vill leka med förvånar mig trots allt något. Omstatsbidrag till kommunala barndaghem/förskolor Jag vill starkt understryka att StenAndersson i , innan han angriper mig på def här säftet, borde ha läst pålitet om hur statsbidragen till barnomsorgen fungerar. Det står nämligenföräldrar som vill bilda föräldrakooperativ helt vidöppet att göra det.Villkoret för att man då skall få statsbidrag fill föräldrakooperativet - detstatsbidraget är för övrigt jämställt med def statsbidrag som utgår till denkommunala daghemsverksamheten -är att kommunen tar upp detta i sinbarnomsorgsplan. Det som är speciellt här är att vi ger utvecklingsmedelfill detta föräldrakollektiv, och def har jag försökt motivera i svaret på ettså tydligt sätt som möjligt. Vi har hitfills inte haft några föräldrakooperativmed annat än resursstarka föräldrar, och vi har anledning att ge stöd åf andragrupper -infe minst bland invandrarfamiljerna - för att pröva.på denna form avbarnomsorg. Men då krävs ett särskilt stöd, och vi måste få erfarenheter av hurdet stödet'skall utformas. Det är anledningen till aff vi beviljar dessasärskilda medel, herr talman. AnL 109 i (m): Jag har läst svaret mycket noga, och jag harockså tackat statsrådet för det. Kan jag nu få ett konkret svar på min fråga? Om personaloch föräldrar på ett dagis iriom den kommunala barnomsorgen skulle se fördelarav att bilda ett föräldra- och personalkooperativ, kommer de då att få statsbidrag?Def är den frågan jagskulle vilja ha ett klart svar på från statsrådetLindqvist, Jagskall glädja i medatt svaret är ja och att mitt förra svar innebar precis det. Villkoret är attden kommun där föräldrakooperativet befinner sig stöder och tar uppkooperativet i sin barnomsorgsplan. Då utgår också statsbidrag. Sedan får jag säga, herr falman, aft dessa turer är litetegendomliga för att komma från en kommun som leds av moderata krafter ochdär den ledande kommunpolitikern har skrivit en bok om hur det nya skalldrivas. Han lägger i boken tonvikten vid att skall vara en servicestad.När han kommer in på föräldrainflyfandef understryker han mycket starkt attföräldrarna skall ha detta inflytande. Varför då allt detta krångel, närföräldrarna vill driva ett föräldrakooperativ? Varför infe låta dem göra det precispå det sätt som sker? Det tog emot att ge dessa föräldrar denna möjlighet,och det tycker jag är typiskt för säftet att se på de här frågorna i justnu, AnL 111 i (m): Jag skall med största glädje vid ett annattillfälle debattera bok med statsrådet, men den hör kanske intetill saken just . För att något klargöra'fakta, som jag förstår att man harundanhållit statsrådet, kan jag tala om att när man beslöt att lägga ner dettadaghem sade personal och föräldrar bestämt nej till aft bilda ett kooperativ.Som moderat har jag ingenting emot att man runt om i kan bildakooperativ frän eft redan befintligt kommunalt daghem. När statsrådet gerklartecken till en sådan verksamhet skall jag be att få tacka så mycket. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 8Allmänpolitisk debatt (forts, från s, 65) AnL 112 i (): Moderata samlingspartiet har i ett antalkommittémotioner ganska ingående utvecklat sin syn på de olika frågorna inomjordbrukspolitiken. Det betyder att jag här kommer att ta upp några fåfrågor som det kan finnas anledning att särskilt trycka på just vid dettatillfälle när jordbruksministern befinner sig här i kammaren. Vi konstaterade vid en debatt här i kammaren attMats hade presenterat sig som jordbruksminister på ett mycketfördelaktigt sätt. Överläggningar med jordbrukefs företrädare hade från olikautgångspunkter varit bra. Man hade, som det då sades, kunnat avföra en delgamla surdegar från vidare diskussioner. Jordbruksministern skaffade sigsåledes relativt snabbt också ett jordbrukspolifiskt förtroendekapital. Sålångt syntes harmonin mellan staten och jordbruket vara den allrabästa. Men jag kan inte nu underlåta att fästa uppmärksamhet på hur snabbtjordbruksministern var beredd att testa styrkan i detta nyvunna förtroende. Såsnart siste mannen i jordbrukets förhandlingsgrupp hade lämnatjordbruksministerns rum plockades propåer fram - jag utgår ifrån aft de komfrån finansdeparte- mentet -innehållande förslag som kanske infe var lika trevliga för jordbruketsintressen. Jag tänker på förslaget om den relativt snabba avvecklingen avlivsmedelssubventionerna, som då fördes till torgs och som, om jag förståtträtt, inte hade diskuterats med jordbrukets företrädare. Jordbruket fick ocksåen avgift på statliga lån. Om jag förstått saken rätt var överraskningen förjordbrukets företrädare stor också inför detta. Dessa snabba drag måsterimligen ha överraskat jordbrukefs förhandlare, och jag har infe anledning attdra någon annan slutsats än att det kanske var synd att tära påförtroendekapitalet så snabbt, när det hade gått så utomordentligt bra iinledningen. Detta kanske rent av något har försämrat de goda relationer somfidigare byggts upp. Den moderata inställningen i dessa frågor är sådan att viinte har någon anledning att kritisera att regeringen avser att minskalivsmedelssubventionerna. Däremot är vi, vilket jag gett uttryck för,krifiska mot def sätt på vilket dessa avsikter kom att framföras. Vi tyckerdärutöver att socialdemokraterna har företrätt en ryckig syn när det gällerlivsmedelssubventionering. Den har under de senaste fyra fem åren, då ni harinnehaft regeringsmakten, varit både upp och ner. Det har inte varit till gagnför vare sig jordbruket eller konsumenterna. visar det sig att regeringen sannolikt infe harmajoritet här i för att genomföra den föreslagna minskningen avlivsmedelssubventionerna med en halvårseffekt av 250 milj, kr. från den 1januari 1988, Def moderata alternativet ter sig något mer genomtänkt ochlångsiktigt, Beloppsmässigt är förslagen lika men med den väsentliga skillnadenatt vårt förslag innebär aft effekten i konsumentledet inte blir mer än hälftenså stor, eftersom vi vill att ändringen skall träda i kraft vid halvårsskifteti år. Vi fäster därutöver stor vikt vid att till beslutet knyter entioårig avveckling.splan. Eft sådant beslut skulle vara bra för alla berördaparter. Jag tänker säga några ord om statens engagemangbeträffande spannmålsöverskottet.