prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Denna form av konsolidering äri praktiken svår att utnyttja med hänsyn till bestämmelsernas utformning. Ettgenerellt frisäpp av de medel som jag har talat om skulle med all säkerhet blien mycket god stimulans för länets egna företag. Det är viktigt att frisläppetblir generellt. Företagen får då själva avgöra på vilket sätt de skall användasina egna pengar. Det behöver då inte gå den långsamma och sega byråkratiskavägen, som är styrd av politiker. Ett generellt frisläpp av investeringsmedelför investeringar i bör också kompletteras med direktavskrivning avinventarier, motsvarande den modell som och har erbjudits attutnyttja i samband med investeringar i och , Jag är övertygad omatt dessa åtgärder skulle få en mycket god effekt i , Det är märkligtatt socialdemokraterna har så svårt att göra förändringar och tydligen intevill släppa möjligheten till politisk styrning . På motsvarande sätt vill utskottsmajoritetenbibehålla den politiska styrningen vad beträffar tillförandet av riskkapitaltill länet. Utskottsmajoritetens synsätt att staten ständigt och jämt måstehålla näringslivet i handen hämmar utvecklingen. En sådan åtgärd skapar ingenoptimism. Det moderata synsättet har en helt annan dimension. Jagför min del tror fullt och fast på näringslivet i . Den resurs i formav ett stort företagskunnande som finns i länet tas till vara på ett mycketbättre sätt om det statliga inflytandet och styrandet uteblir vad beträffarsatsningen på ett Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. investmentbolag.Ge näringslivet i förtroendet att med hjälp av ränte- ochamorteringsfritt lån starta och utveckla detta företag. Det innebär samtidigtatt vi ställer krav på näringslivet att använda sitt kunnande och sitt kapitalför én expansion i länet. Det är säkerligen en fördel om utvecklingsfonden ilänet ges möjlighet att ta initiativ till att knyta ihop de i länetförekommande intressenterna. Det är i detta sammanhang viktigt ätt derientreprenöranda och företagskunskap som finns hos länets små och medelstoraföretag på något sätt kan komma till uttryck genom ett visst ägar-inflytande idetta bolag. I dén moderata kommitténiotionen harunderstrukits vikten av att länet har en god infrastruktiir. Kvalitén ochbredden i infrastrukturen är väsentlig: Det är eriligt''moderat uppfattningviktigt att det görs en allomfattande analys över vilka infrastrukturellaförutsättningar som'finns i länet. Med ledning av en sådan analys kanförbättringar sedan vidtas. Även i detta avseende intar utskottets majoritet ennegativ irtställning, I stället för att analysera och fokuserainfrastrukturproblemen i föredrar utskottsmajoriteten att låta denvanliga papperskvarnen mala, Dét är inte heller stimulerande. Finns verkligenden utredning från industridepartementet som riämnde, tyckerjag att den borde ha kompletterats i utskottsbetänkandet. Man frågar sig: Varfinns förslagen? Utan att på något sätt föregripa en sådan analys tar jagmig friheten att med kraft påpeka dét stora behovet av en upprustnirig av t,ex, järnvägsnätet. Man skall inte tala om en nedläggning, som transportrådet ivarje fall har ifrågasatt och som har varit inne på. Vi behöverockså en utbyggnad av och , Avslutriingsvis villjag upprepa kravet attstaten i det korta perspektivet skall ta sitt ansvar som arbetsgivare iBlekinge, Utskottsmajoritetens historiebeskrivning: där det sägs attriksdageri uttalade sig för decentralisering avstatlig verksamhet till sydöstra , och således , hjälper inteoss blekingar ett dyft. Det är bara tomma ord, och man frågar sig: Var finnshandlingsförmågan? AnL 234 () replik: Det verkar på som om hantrodde att inte vi i utskottet skulle känna till förhållandena i , Delsstår det om detta i utskottsbetänkandet, dels vidrörde jag det i mitt inlägg.Det är med . vetskap om de svårigheter som finns som vi diskuterar olikaförslag till insatser i länet. Det är också de svårigheterna som ligger'tillgrund för de olika regionalpolitiska stöd som har utgått till skildaprojekt. Det är litet frustrerande att lyssna till Karl-GöstaSvenson när han först tar i med brösttoner och säger att staten minsann skallhålla sin hand borta från - och sedan säger med samma emfas att statenmåste hjälpa till, att staten måste ta ett mycket större ansvar förnäringslivet i , - Det skulle vara roligt att veta vad han egentligenrnenar. När det gäller pengarna till investmentbolaget är tankeninte alls att staten skall skaffa sig något instrument för detaljstyrning avföretagsamheten. Tvärtom är det meningen att näringslivet skall få detavgörande inflytandet och också ansvaret för att detta skall bli ettverkningsfullt instrument för att skapa nyasmå och medelstora företag i och bättra på infrastruktu: ren där.Ansvaret för att detta går bra kommer att vila helt på näringslivet. Jag tyckeralltså inte att skall kasta yxan i sjön innan vi har settverkningarna av investmentbolaget, AnL 235 () replik: När det gäller statens ansvar är det statensansvar som arbetsgivare jag efterlyser. har 1 200arbetstillfällen försvunnit inom försvaret och , Vi behöveralltså ett återflöde av sådan verksamhet som staten bedriver. Vi säger frånmoderat håll inte nej till ett starkt försvar, och det skall staten se till attvi får med statliga medel. Det statliga inflytandet över näringslivet har jag sagtnej till här, och det säger vi moderater nej till i reservationen också. Varförvill inte socialdemokraterna ge näringslivet chansen att självt ta hand omdetta med riskkapitalet i botten? Vad är det för fel med att låna ut pengarna?Näringslivet i kunde dä ta initiativ till att bilda ett bolag medutgångspunkt i den stimulans som riskkapitalet skiille ge, AnL 236 () replik: Jag måste tydligen upprepa för Karl-GöstaSvenson att det är meningen att näringslivet skall ge en lika stor summa tillinvestmentbolaget som den summa staten skall bidra med, och staten har tänktsig högst 35 milj, kr. Det är meningen att näringslivet i skall tahela ansvaret. Jag tycker vi kan lita på att näringslivet i skallklara den uppgiften - jag tror fullt och fast att man kommer att göra det, AnL 237 () replik: Vad är det då för fel i.att låna ut pengarnautan att staten skal! Det ligger i beslutet att statenskall vara med och styra i detalj i varje läge. Man ger inte näringslivet iBlekinge det fulla förtroendet. Jag litar på näringslivet i , men detgör tydligen inte socialdemokraterna. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. AnL 238CHRISTER (): , Betänkandet om åtgärdsprogram för ärett utmärkt exempel på hur staten i detta sammanhang vill bidra till att hjälpaen region som varit utsatt för en nedåtgående trend. Deåtgärder som föreslås är åtgärder som verkligen kommer att bidra tillatt lösa de strukturella och genomgående problem som tyvärr fortfarande finnskvar. Mycket av grunden till dessa problem lades tyvärr, ,vi hade en annan majoritet i än vi har . Jag står litet frågande inför de olika förslagen ireservationen. Vad är skillnaden egentligen mellan om staten via lån eller viabidrag medverkar till att utveckla näringslivet i ? Jag litar också pånäringslivet, och här har man verkligen chansen att leva upp till det vi ärövertygade om att man kan klara. Förlåt om jag i min enfald tycker att dettamer eller mindre är en okynnesreservation i syfte att försöka markera att mantycks ha en något annorlunda uppfattning. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m.m. Vidare är det mycket bra att man vill satsa på Lundsuniversitet. Det ger möjlighet för blekingarna att komma i åtnjutande avhögskoleutbildning, I programmet finns också med en upprustning av Nogersundshamn i . Där tänker man sig en kraftfull insats och enutbyggnad av hamnen, och i samband med detta skall också ett industriområdebyggas, som kommunen själv delvis satsar på och som kommer attskapa jobb i framtidsbranscher som har anknytning till den miljön, I tidigare anföranden har också diskuterats en PM fråntransportrådet. De av kammarens ledamöter som lyssnade på frågestunden ieftermiddags kunde konstatera att kommunikationsminister sade -vilket är helt riktigt - att denna PM är och förblir ett inlägg i debatten. Denär inte politiskt behandlad . Jag utgår från att det förblir en PM och ettinlägg i debatten. Vi har inte råd att förlora mer vad gäller infrastruktureroch järnväg, , som talade väl för länet i mångaavseenden, avslutade sitt anförande på ett kanske något underligt sätt. Som densant marknadsekonomiske företrädare han är ropade han ändå på staten. Det ärväl att vi har en stark stat och en kraftfull majoritet som verkligen ställerupp. Det finns en stark majoritet i utskottet, och jag är övertygad om attförslaget kommer att medverka till att lösa problemen i , AnL 239 (): ställde frågan till mig vaddet är för skillnad på bidrag och lån. Jag tycker att det är en väsentligskillnad. När det gäller bidrag kan vi se hur staten vill i varje detalj styrauppbyggandet. Jag ser saken ur en helt annan synvinkel, att näringslivet kan fåmöjlighet att utnyttja ett riskkapital. Man kan fråga sig om man kan lita påstaten i det här fallet, hänvisade till de borgerliga regeringsåren.Under mycket lång tid har vi haft socialdemokratisk majoritet i samtligakommuner i , med undantag för Sölvesboigs kommun. Ända till för någraår sedan har också i haft socialdemokratiskmajoritet, är väl medveten om att vi har högstalandstingsskatt. Vi har dessutom den högsta kommunalskatten. Det finns ingenkommun i våra grannlän som har högre kommunalskatt än någon kommun i ,Det är också konkurrenshämmande, , har också, iegenskap av fullmäktigeledamot i , bidragit till att ytterliga hämmadenna utveckling genom att vara med om att höja skatten i med 50 öreför nästkommande år. AnL 240CHRISTER (): Jag kan svara att jag troroch är övertygad om att vi kan lita på staten i det här sammanhanget. Vi skall väl kanske inte upprepa historien om hur det varunder den tid dä vi inte hade majoritet. Det är känt för alla attbudgetunderskott och annat ökade då. Sedan undrar jag om vi egentligen inte har samma syfte. Omjag har förstått utskottets skrivning rätt har vi det, och utskottet ger juockså dern som skall agera stor frihet att t, ex, köpa aktier. Det viktigasteär att man bildar ettinvestmentbolag och ser till att skapa förutsättningar för nya verksamheter ochför utökning av de verksamheter som redan finns i länet. Visst har vi haft en socialdemokratisk majoritet underlång tid i i , Men det höga skattetrycket beror till vissdel på att vi tyvärr har drabbats av en befolkningsminskning. Det blir alltsåfärre människor som skall betala den gemensamma kakan i länet. Det är inte bra,men vi försöker bryta den trenden, och genom dessa åtgärder tror jag att viskall kunna påverka den. Vi kanske inte skall diskutera skattehöjningen iSölvesborgs kommun här. Men vi har kommun, som ligger intill och somhar betydligt lägre skatt. En av förklaringarna till det är att de har haft enstabil socialdemokratisk majoritet under alla år. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. AnL 241KARL-GÖSTA (): Det är bara att konstatera att jag tycker att en hög kommunalskatt är konkurrenshämmande. När det gäller den statliga insatsen i investmentbolaget iBlekinge har det ju diskuterats att staten skulle gä in som aktieägare. Då ju i det här fallet vara med och styra, , Jag vill inte att staten skall styra. Om nu ChristerSkoog, liksom jag, litar på näringslivet i , låt då näringslivet fåmöjlighet att bilda detta investmentbolag med utgångspunkt från de kunskaperoch den kreativitet som finns hos våra företagare i länet. Då blir det bra förlänet och dess framtid,. AnL 242 (): Jag litar på näringslivet i , Det ärklart att man inte kan uttala sig generellt, men jag litar på de flesta av deföretag som finns etablerade och som har verkat i länet och ävenpå de nya företag som kommer. Det är väl inte så konstigt om staten också vill ha ettord med i laget om man satsar pengar. Om staten skall äga aktier måste man väländå kunna få göra sin röst hörd i proposition till de aktier man äger. Om viinte hade haft staten som hjälpt till i länet - och lagt sig i, som Karl-GöstaSvenson säger - hade situationen varit ännu sämre. Tack vare staten ser vi nuut att kunna klara oss ur länets djupgående kris , AnL 243 (): Ni vill styra. Det var det svar som ChristerSkoog gav, AnL 244 (): Visst vill man vara med och styra när manställer upp och blir vald som politiker. Man vill styra i rätt riktning så attutvecklingen går framåt, tvärtemot den politik som och hanspartivänner förde. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sammanträde, seprot, 48,) Prot.1986/87:47 51 8 Föredrogs 1986/87:15om vissa vallagsfrågor, m.m. Vissavallagsfrågor, m. m. Vissavallagsfrågor, m. m. AnL 245HANS NYHAGE (m): I här föreliggande utskottsbetänkandebehandlas ett antal motioner rörande främst valsystemet. Ett flertal av demgäller frågor som omfattas ay arbetet i folkstyrelsekommittén, varsslutbetänkande kan förväntas på nyåret. har därföransett det vara naturligt att avvakta med ställningstagande i sak till dessamotioner i väntan på vad folkstyrelsekommittén har ätt andraga. Utskottet ärtill övervägande del enigt inte bara beträffande nyssnämnda motioner utan ocksånär det gäller behandlingen av övriga motioner. Några undantag finns dock, vilket framgår av de tillbetänkandet fogade reservationerna. Bakom två av dessa reservationer har vimoderater ställt oss, och jag vill här något beröra dem. Reservation 1 gäller utlandsröstningen. Det är ensjälvklarhet att varje svensk medborgare skall kunna utöva sin rösträtt vid vali , oavsett om hon eller han befinner sig i hemlandet eller ärutomlands. För den som befinner sig inom vårt land är det mycket väl ordnat närdet gäller att kunna rösta. För den som är utomlands är detta däremot oftaförenat med betydande svårigheter. I de flesta länder kan röstning äga rum på svenskbeskickning eller svenskt konsulat under förutsättning att man låtit registrerasig inom föreskriven tid. I många fall är emellertid avståndet til) dessaröstningsorter så stort att detta i praktiken lägger hinder för vederbörandeatt kunna rösta. Det är naturligtvis klart otillfredsställande att utövandet aven medborgerlig rätt på detta sätt försvåras eller omöjliggörs. Det är därförangeläget att åtgärder vidtages för att underlätta röstningen utomlands. En sådan åtgärd är brevröstning. Denna typ av röstning hari ett par val möjliggjorts för svenskar som befunnit sig i , därröstmottagning vid våra utlandsmyndigheter inte tillåts. Alldeles uppenbart hardenna brevröstning varit av stor betydelse, även om kassationsprocenten varittämligen hög. Vid valet kasserades av dessa brevröster på grund avnågon felaktighet. Vid valet 1985ogiltigförklaradesca8 %, som dettotala antalet röstande hade ökat. Andeleri felaktiga röster har alltsåminskat. Det förhållandet att ett visst antal brevröstér kasseraskan ju inte vara ett rimligt skäl för att förhindra att brevröstningengenerellt får tillämpas som ett komplement till den röstning som kan äga rumvid de svenska utlandsmyndigheterna. Bevisligen har ju det övervägande antaletbrevröster godkänts. Varför skall alla de som kan genomföra röstningsprocedurenpå ett korrekt sätt förhindras att rösta därför att ett mindretal röstandebegår något formellt fel? Med en ordentlig information är det därtill möjligtatt i mycket hög grad begränsa antalet icke godkända röster. Det är en mycket viktig uppgift för att medverkatill att sä många som möjligt kan deltaga i ett val. Genom att tillåtabrevröstning och se till att informationen härom blir omfattande ochtydlig, fullföljer den angivna uppgiften på ett riktigt sätt. I en folkpartimotion föreslås att flerröstmottagningsställen skall anordnas på platser där större grupper svenskar befinner sig. Detta skulle givetvis också underlätta röstandet och således utgöra en annan viktig åtgärd i sammanhanget. Med detanförda yrkar jag bifall till reservation 1. Reservation 2 gäller röstning genom bud. Detär mycket värdefullt att röstning på detta sätt står till buds för dem som avskilda skäl inte själva kan delta i det direkta röstningsförfarandet. Det äremellertid viktigt att vederbörande inte blir utsatt för otillbörligpåverkan vid budröstningen. Dess värre vittnar erfarenheten om att missbruk idetta avseende har förekommit i.sambarid med budröstning genom vårdare. Dettaär givetvis étt oskick som måste stävjas. Därtill kommer att en klar definitionav begreppet vårdare saknas, vilket givetvis kan leda till motstridigatolkningar huruvida röstningen kan godkännas eller inte. Det finns alltså starka skäl att komplettera gällandeföreskrifter i vallagen på detta.område. Detta har föreslagits i motion K707.Den föreslagna lydelsen av 11 kap. 3 8 vallagen redovisas även i betänkandet. Med detanförda yrkar jag också bifall till reservation 2. Vissa vallagsfrågor, m. m. AnL 246 BÖRJESTENSSON (fp): Vissa folkpartimotioner i vallagsfrågor somvi nu behandlar har i detta betänkande besvarats med hänvisning till attfolkstyrelsekommittén har haft att behandla väckta frågor. Dess betänkande harframlagts , och folkstyrelsekommittén har just haftpresskonferens kring sitt omfattande arbete. Jag hoppas att remiss- och regeringsbehandling gör detmöjligt att behandla viktiga områden under innevarande mandatperiod i vårt konstitu tionsutskott. Då kanske också motionsförslag som är väckta från kan bli behandlade. ' I mitt anförande vill jag säga några ord om folkpartietskommittémotiori. Röstning utomlands, som också Hans Nyhage tog upp tillbehandling och som vi gemensamt har,reserverat oss för i betänkandet. tillämparden grundsatsen att röstning får äga rumäven utanför riket. Det finns regler i vallagen för detta. Förutom om röstningpå fartyg finns det regler om röstning hos svensk utlandsmyndighet. Dessaregler är emellertid utformade så att de ger de röstberättigade som ärhänvisade till att avge sina röster utanför riket mycket små garantier för attde får tillfälle att rösta. Enligt vallagen är det den centrala valmyndigheten som isamråd med bestämmer hos vilka svenska utlandsmyndigheterröstning skall äga rum. Lagen innehåller icke några som helst anvisningar eftervilka kriterier detta bestämmande skall ske. I realiteten torde det vara så attutrikesdepartementet bestämmer i saken. Departementet undersöker hos vilkabeskickningar och konsulat röstning kan äga rum. Vissa vallagsfrågor, m. m. Prot.1986/87:47 valmyndigheten har begränsade möjligheter att inverka på frågan. Detär således ett regeringsorgan som på detta sätt har ettavgörande inflytande över på vilka platser utomlands röster skall kunna avges.En sådan ordning är, ur demokratisk synpunkt, icke helt tillfredsställande,tycker vi. Det finns olika möjligheter att åstadkomma en urdemokratisk synpunkt bättre ordning. En sådan vore att flytta den formellabeslutanderätten till ett opartiskt organ, som fick ta ansvaret för att ettrimligt antal utrikesstationer står öppna för röstavlämnande. En annan .utvägär att i lagen ange vissa kriterier som centrala valmyndigheten har att följavid bestämmandet av vilka utlandsmyndigheter som skall vara röstmottagare. Det måste medges att frågan kompliceras av att inte allastater tillåter att röstmottagning avseende val i annat land sker på derasterritorium. Hänsyn härtill måste givetvis tas. Men i alla de fall dä den andrastaten tillåter röstmottagning och anser det vara sak att avgöra påvilka svenska utlandsstationer detta skall ske bör det vara en plikt förutlandstjänsten att etablera röstmottagning på alla de ställen där ett flertalsvenska röstberättigade kan väntas uppehålla sig förröstavlämnandet. Utformningen av regler om hur bestämmande avröstmottagning utomlands skall ske kräver en närmare utredning, vilket viframför i vår reservation. Då den nuvarande ordningen inte kan ansestillfredsställande ur demokratisk synpunkt, bör enligt vår mening en sådanutredning verkställas, så att vallagen kan ändras redan före nästanallmänna val 1988. Jag yrkar bifall tillde två reservationer som är fogade till betänkandet och i övrigt tillutskottets hemställan. AnL 247BENGT KINDBOM (c): Av de vallagsfrågor som behandlas i dettabetänkande frän kan huvuddelen hänföras tillfolkstyrelsekommitténs arbete. Detta gör det enkelt för utskottet ,men löser förmodligen inte frågorna för framtiden. Efter vad jag har förstått av de informationer somhittills stått till buds och av dem som lämnats vid dagens presskonferens medfolkstyrelsekommittén lär det inte bli några revolutionerande nyheter. Det kandärför förutsättas att vissa av de frågor som vi diskuterar kommer igentill i form av motioner. Andra frågor kan ju på etttillfredsställande sätt ha blivit belysta i utredningsarbetet och i denremissbehandling som följer på betänkandet. Jag vill, herr talman, något beröra den fråga som de tvåföregående.talarna har diskuterat, nämligen röstning hos utlandsmyndigheter ochbrevröstning utomlands. Från sida delar vi majoritetens uppfattningatt vi bör skaffa oss ytterligare erfarenheter, t. ex. från röstning iVästtyskland. Det gäller att få bättre information om och skapa bättre förutsättningarför denna brevröstning, så att kassationsprocenten kan minska. Det är viktigtatt förfarandet blir sådant att rösterna kan godkännas, och det är något som vibör arbeta vidare med. ställningstagande innebär inte någon markeringmot att brevröstning införs eller att bästa möjliga förutsättningar för attavge röster utomlands skapas. Centernhar bl.a. motionerat om en skärpt lagstiftning för den s.k. budröstningengenom vårdares försorg. Denna fråga behandlas inte av folkstyrelsekommittén. Bakgrunden till vårt krav om skärpta regler är att detunder de år som gått sedan budröstningsreglerna infördes på just denna punktvarit fråga om anmälningar, polisutredningar, domstolsförhandlingar och t.o.m.ett omval. Budröstningen kan innebära frestelser för politiskt aktiva attpåverka partivalet i själva valhandlingen. De fall som har granskats har gälltintagna på vårdanstalter och vårdade i hemsjukvård eller i kommunensäldreomsorg. Vi har i motionen nämnt att en aktiv insats som samhälletoch valmyndigheten kan vidta är att ge utökad information om reglerna. På denpunkten råder det enighet i utskottet. Däremot är vi inte eniga om kravet påskärpta regler. Majoriteten understryker vikten av att föreskrifterna ombudröstning följs noga. Men allmänna uttalanden från erbjuder ingenlösning. Motivuttalanden i anslutning till en lag kan inte ersättas med nyamotivuttalanden, såvida inte själva lagen ändras. Som framgår av reservation 2 föreslår vi mot dennabakgrund en ändring av lagtexten, nämligen: "Vårdare är den somyrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt ger väljaren vård av mervaraktigt slag." Utgångspunkten är att begreppet vårdare skall avse de falldär ett vårdnadsförhållande verkligen föreligger. Detta skall också kunnastyrkas inför röstmottagaren. Som reservanterna understryker är det viktigt attså många som möjligt kan delta i de allmänna valen. Budröstningen är ettviktigt komplement till röstning i vallokal. Men det är då viktigt att vi hargarantier för att det förfars rätt vid dessa röstningstillfällen, annars kanhela systemet med budröstning ifrågasättas. Med det sagda yrkar jag bifall till reservafion nr 2. Ett annat område som berörs i betänkandet är handikappadestillgång till vallokaler och möjlighet att identifiera valsedlar. När detgäller synskadade nämns exempelvis punktskrift på valsedlarna. Om punktskriftenbara skall finnas på en del valsedlar så att det är enstaka som användervalsedel med punktskrift eller annat kännbart märke är valhemligheten i fara.Varje åtgärd som vidtas där det faktiskt är fråga om att märka en valsedelmåste noga övervägas så att deltagandet i valet kan ske med bevaradvalhemlighet. Utskottet har inte tagit ställning fill några förslag men noterarvilka åtgärder har vidtagit. Inför de överväganden som skallgöras har jag velat markera den övergripande värderingen - nämligen behovet avatt bevara valhemligheten.