prot · GA0959 · 1986-12-31 00:00:00 — Justitieministern har undvikit att svara på mina frågor omkontakterna med den turkiska polisen. Men vi vet att svenska säpo samarbetarmed MIT, den turkiska hemliga polisen. Uppgifter som lämnats till medlemmar avkurdiska familjer i har upprepats hår, och vice verså. Man vet alltsåatt det har förekommit kontakter mellan de olika polismyndigheterna, dvs.mellan svenska säpo och turkiska MIT. Jag har inget förtroende för svenska säpo. Dess historia -från krigsåren och framöver, inkluderande IB-affären etc. - och dess åtgärderår sådana aft man inte kan ha förtroende för den organisafionen. Jag vill fråga justitieministern medanledning av den sista frågan i min interpellafion: Bedömer justifieministernuppgifter från MIT, turkiska säkerhetspolisen, om kurderna som trovärdiga ifallde lämnas till svenska säpo och används vid bevisföring eller spaning här hemma?Är def en bedömning som jusfitieministern gör eller infe? AnL 18 Justifieminister : Genom att envist upprepa påståendet attmisstankar mot några enskilda kurder drabbar kurderna över huvud taget bidrarju fill - i vart fall finns den risken - att misstankarnakommer att drabba också dem som det hår egentligen inte gäller. Jag tycker attdet vore på sin plats, , att fa tillbaka det påståendet. Om de kurdiska invandrarna , AnL 19OSWALD (vpk): Ja, nu börjar vi nalkas brånnvinsadvokafyren iden här debatten. Det är precis som jag förut sagt, nämligen att så länge densvenska polismyndigheten eller den - annat än verbalt - infegår ut med klara besked kommer misstankarna mot kurderna att kvarstå. Ni ärskyldiga att ganska snabbt göra någonting i den här frågan! Försök infe slippaundan genom aft på ett så här lumpet sätt returnera det hela till mig och sägaatt jag skulle vara ined om aft smutskasta den kurdiska folkgruppen! Dessutom vill jag framhålla att jusfitieministern infe harsvarat på min fråga om vad landets högste övervakare av rättvisan, dvs.justitieministern själv, tycker om det förfaringssätt som jag redogjorde förnär det gäller polisens agerande i . Har justitieministern intenågonting att säga i det avseendet, eller är det fråga om någonting som skallvara méd i det här fallet när det gäller "spaningarna" och jakten påkurder med blåslampa etc., Om den regionala fördelningen av polismanstjänster som vi hört talas om tidigare i debatten? Vilkakommentarer har jusfitieministern till detta? AnL 20 Justitieminister : vet mycket väl att jag inteskall göra uttalanden här i kammaren om handläggningen av ett enskilt ärendevare sig i eller någon annanstans. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 8Svar på interpellation 1986/87:133 om den regionala fördelningen avpolismanstjänster AnL 21 Jusfitieminister : har frågat migom jag avseraft överlämna avgörandet till om regeringen önskar genomföra ettförslag av till omfördelning av polismanstjänster mellanpolismyndigheterna. Jag har tidigare här i kammaren vid ett flertal tillfällenredovisat bakgrunden till det arbete som utförs av rikspolisstyrelsenrörande en översyn av polismansfördelningen. Jag har då förklarat att ensjälvklar utgångspunkt för statsmakternas beslut om resurstilldelning förpolisverksamheten är att alla polismyndigheter skall ha lika godaförutsättningar att lösa sina uppgifter och aft arbetsbelastningen så långtmöjligt skall vara lika mellan distrikten. Mot denna bakgrund har inomjustitiedepartementet gjorts en grundläggande studie av fördelningen avpolisresurser mellan polismyndigheterna. har fått i uppdragaff fördjupa undersökningen och att till regeringen lämna förslag tilleventuella omfördelningar av polismanstjänsfer. För samråd med vederbörandelänsstyrelse har remitterat ett statistisktmaterial om polisdistrikten och redovisat vissa preliminära bedömningar. Förstefter detta sariiråd kommer att redovisa sitt uppdrag till regeringen. Det är självfallet alldeles för tidigt för mig att nu taställning i sak till preliminära bedömningar. Av samma skälkan jag inte besvara fråga om formerna för ett besluti frågan. AnL 22 (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min interpellation. Alla vi söm engagerat oss i detta ärende hoppas kunna visajustitieministern att det blir olyckliga följder om regeringens uppdrag tillrikspolisstyrelsen aff föreslå omfördelning av polismanstjänsfer skullegenomföras i praktiken. Statsrådet är infe beredd att besvara frågan om regeringenkommer att avgöra ärendet själv eller föra det fill . Jag tolkar denbristen på besked så att statsrådet tvekar att föreslå regeringen att utanriksdagens hörande verksfälla indragningar av tjänster. FUP, fördelningsutredningen avseende polismanstjänsfer,föreslår att skall mista 15 tjänster. mister 13, 7,4, och 2 vardera, medan föreslås få 13 nyatjänster. har enhälligt avstyrkt förslaget. har i ett väl genomarbetatremissyttrande fört fram tungt vägande skäl för att förslaget infe börgenomföras. Man påvisar också hur blint den rent statistiska beräkningsmetodenslår. Om eft distrikt t. ex. haft turen aft avslöja en större narkofikahärvajust som undersökningen omfattade skulle detta kunna geutdelning i form av nya tjänster, medan behovet i själva verket skulleha minskat. Beräkningsgrunderna måste ifrågasättas. har avnågon anledning lämnats utanför. Skulle samma beräkningsmetod ha använts därskulle det ha inneburit att 600 tjänster dragits in. Det är också egendomligt om tjänsterna i enheterna förregional verksamhet schablonmässigt tillförs residensstaden i länet. FörFaluns del är de flesta av dessa tjänster placerade i andra kommuner än . Norra och västra far emot en befolkning som vidaöverstiger den bofasta befolkningen under vissa säsonger. I utredningen sågsatt detta har beaktats, men ändå dras tjänster in i och distrikt. I - min hemkommun - har vi arbetat för attfå bättre förhållanden för våra poliser, men har förhalatärendet. Risken är överhängande att mindre arbetsgrupper dras in och attkommuner i glesbygden blir utan poliskontor. Justitieministern anser att en självklar utgångspunkt förstatsmakternas beslut om resurstilldelning för polisverksamheten är att allapolismyndigheter skall ha lika goda förutsättningar att lösa sina uppgifteroch aft arbetsbelastningen så långt möjligt skall vara lika i de olikadistrikten. Detta resonemang får inte innebära att när brottsligheten ökar mesti får landet i övrigt sämre möjligheter att klara sitträttsskydd. Det skulle vara en dålig metod att skapa nya problem ute i landetutan att därför lösa dem i storstaden. måste i stället fåigenom sitt förslag om ökad nyrekrytering. Det har skett en utarmning av polisresurserna under långtid. Arbetsförhållandena för polisen har försämrats. Det blir allt svårare aftupprätthålla minimibemanning . Många tjänster är vakanta.Det måste bero på att arbetet anses så slitsamt att människor inte vill ha det. Det är oerhört viktigt att förhållandet mellan polisen ochallmänheten är gott. Polisen måste få hjälp från allmänheten och känna dessstöd vid ingripanden. Ett sådant förtroende byggs upp när polisen har tid atthjälpa allmänheten med vardagsproblem, undervisa i skolan om lag och rätt ochge annan service. Polisen skall inte enbart ha till uppgift aff bekämpabrottslighet, för då kommer också förtroendet sä småningom aft urholkas, så somdet redan är på väg aft ske på många håll. Det lokala poliskontoret har storbetydelse för denna kontakt mellan allmänhet och polis. De uppenbara problem som finns kan inte lösas genomomfördelningar till förmån främst för . Om den regionala fördelningen av polismanstjänster 6 proiokoU 1986/87:57- 61 Om den regionala fördelningen av polismanstjänster AnL 23 (): Det är inte alls länge sedan vi ipolisberedningen arbetade med polisorganisationen. Jag vill hävda aft vi dågjorde ett niycket seriöst och ingående arbete, och vi hade en högambitionsnivå närdet gällde att utforma en rikfig organisation inför framtiden.Vi slog fast att man skulle utgå från den personalfördelning som gällde vid dettillfället. Personligen yrkade jag att vi redan i beredningen skulle kräva ettökat antal tjänster, bl.a. motsvarande så många tjänster som ansågs varanödvändiga för aft få fill stånd en fungerande kvarterspolisverksamhef. När nu har fattat beslut om ny organisation farregeringen inifiativ fill en omfördelning av polismanstjänster ute i landetmellan de olika distrikten. Detta är mycket olyckligt, därför aft det skaparstor oro bland landets polismän och polischefer och även inomrikspolisstyrelsen. Jag är övertygad om att inte har varitsärskilt intresserad av detta uppdrag. För inte alls så länge sedan hade jag en frågedebaft medjustitieministern om besparingsförslagen i kommande års budget. Det visade sig,att om polisen skulle uppfylla de besparingskrav som jusfitieministern hadeställt upp skulle def kräva indragning av ett betydande antalpolismanstjänster. Då sade justitieministern aft det inte var fråga om det,utan att det bara var ett slags räkneexempel. Min fråga fill justitieministern är: Varför hållerdepartementet och justitieministern på med aft oroa svensk polis i ettansträngande arbetsläge, genom att ena gången komma med en utredning sominnebär förflyttning av polismän och komma med besparingsförslagsom jusfitieministern, redan när han skickar ut dem, anser infe ärrealistiska? När det gäller det förslag som har varit ute på remissvill jag instämma i de brister som har pekat på. Jag villockså peka på brister i . I finns landets besvärligastepolisdistrikt, om vi ser det rent strukturellt, nämligen polisdistrikt,där det finns fre f. d. städer och en rad andra tätorter. Detta kompliceradedistrikt skall enligt förslaget förlora åtta tjänster. Om det däremot i detta distrikthade funnits tre små polisdistrikt hade undantagsregeln för små polisdistrikträddat Eksjö-, Nässjö- och Tranåsområdet från att förlora dessa polismän.Utredningssitu-afionen kunde ha varit precis densamma. polisdistrikt förlorar fyra tjänster, och det ärockså ett komplicerat polisdistrikt, med bl.a. E4 och en rad trafikproblemsamt mycket brottslig verksamhet. Detta förslag avslöjar egentligen hurjustitieministern och regeringen i djupare mening ser på polisens verksamhetoch på brottsutvecklingen i vårt land. Jag vill fråga justitieministern: att det fotalt sett finns fillräckligt många poliser iSverige, så att poliser kan flyttas över från ett polisdistrikt fill ett annat?En given följdfråga är: Anser jusfitieministern att brottsutvécklingen liggerpå en rimlig nivå, så att det bara är fråga om att flytta över brottslighetfrån def ena polisdistriktet till def andra och på så vis göra en utjämning? Justitieministernkan nog inte förneka, att lägre brottslighet i ett polisdistrikttorde def kunna bero på att det där finns fler poliser och attuppklaringsprocenten är högre. Kontentan av detta måste bli aff justitieministernoch regeringen anser att man i de polisdistrikten får acceptera en något högrebrottslighet än , för att man i de distrikt som har ett något mindre antalpoliser skall klara en något lägre brottslighet, utifrån denna beräkningsmetod.Detta sätt att resonera är horribelt, fru talman. Från moderat sida har vi krävt att det totala antaletpoliser måste öka för att def totala antalet brott skall kunna minskas. Minfråga är: Anser justitieministern att det är den totala brottsligheten ochutvecklingen i landet som är det allvarliga och inte frågan om det inom ramenför en mycket besvärlig situation finns en, två, tre eller fyra poliser förmycket i ett distrikt utifrån en viss beräkningsmetod? Är justitieministernberedd att aktivt bidra till aft bekämpa brottsligheten genom att i stället ökaantalet poliser? Om den regionala fördelningen av polismanstjänster AnL 24LENNART BRUNANDER (c): När det här ärendet diskuteras tycker jag affdet är angeläget att först och främst slå fast att det är viktigt att vi har enfungerande ordningsmakt och aft allmänheten bai- förtroende för våra polismän.Förutsättningen för att den skall ha det är att polismännen har möjlighet attklara av sin arbetsuppgift och lösa de problem de ställs inför. Bekymret meddef nu föreliggande förslaget är att de som har lagt upp arbetet på ett sådantsätt aff de löst sina problem bestraffas för detta och kommer naturligtvis, omförslaget genomförs, att nå ett sämre" resultat. Detta får till följd affallmänheten också får ett sämre förtroende för polisen. Det är också viktigt aft polismännen har förtroende försin arbetsgivare; ytterst för justitieministern och . Detär alldeles klart att poliserna, i varje fall i de områden som blir behandladepå det här sättet, kommer att få ett sämre förtroende för sin arbetsgivare. Som sade var det inte alls länge sedan vihade en omorganisation - det är inte ens ett och eft halvt år sedan. Till grundför omorganisationen hade man en grundläggande utredning, och förhoppningsvisvar det något så när riktiga beslut som fattades. Det nu föreliggande förslagethar regeringen givit i uppdrag att ta fram. Här har manfaktiskt inte någon grundläggande studie bakom, något som justifieministernpåstod i sitt svar. Såvitt jag begriper har man tittat på uppklaringsprocenten.Mot bakgrund av hur många brott som har klarats upp och hur många som infe harklarats upp barman, med ledning av def antal tjänster som finns, undersökt hurtjänsterna skall kunna flyttas om. Här finns en rad andra orsaker som man bordeta hänsyn fill i sammanhanget. I många av de distrikt man tar polistjänsterifrån har polismännen regionala funktioner. De jobbar alltså infe bara inom detegna distriktet. Det gäller narkotika, ekobrottslighet osv. 1 uppgifterna ingår också förebyggande verksamhet. Det ären förebyggande verksamhet som leder fill att man får färre brott och enbättre situation. Det är ett förebyggande arbete som man inte kan bedriva närflera tjänster har plockats bort. Man skall också ha kvarterspolis. Det försvåras ellerkanske t.o.m. omöjliggörs om detta förslag genomförs. Om den regionala fördelningen av polismanstjänster I budgetpropositionen harjustifieministern med några honnörsord som polisen skall arbeta efter: samspel,synlighet och service. Detta blir tomma ord om förslaget genomförs. De klingarfalskt i öronen på de poliser som skall flyttas på detta sätt. Jag tror att man dessutom räknar fel när man tänker sigatt kunna flytta poliser på det här sättet. Def kommer inte att fungera. Mångakommer att sluta sina jobb i stället. , som jag väl känner till eftersom det ligger i minbygd. år ett distrikt där polismännen har jobbat mycket ambitiöst för att klarasina arbetsuppgifter på ett bra sätt. De har också lyckats. 1 det härförslaget straffas de med att 22 tjänster dras in. Infe nog med def, man tapparockså de extratjänster som har funnits utöver de fasta tjänsterna. Eft mycketomfattande förebyggande arbete har gjorts. Distriktet har också stora regionalauppgifter och även en ganska stor belastning när det gäller turismen påsommaren. Men till detta har inte tagits någon som helst hänsyn, utan nu skalltjänster dras in. Naturligtvis kommer resultatet aft bli sämre. Ett annat polisdistrikt som drabbas är Ulricehamn.Visserligen tappar man där bara en tjänst, men man har bara 35 tidigare.Distriktet får naturligtvis väldigt mycket svårare aft klara sin situation, sominte är så enkel ens . har också den viktiga uppgiften att stödja andraomkringliggande distrikt, som har problem med arbetet. Jag skulle avslutningsvis vilja ställa några frågor tilljustifieministern. Jag tycker det skulle vara bra om justifieministern kundeförklara för poliserna i och på andra orter som skall brandskaftas på dethär sättet varför de skall straffas för att de har lagt ner stor energi på sittarbete och även lyckats bra. Varför kan inte förstärkningen användas på sådantsätt att de orter som säkert behöver förstärkning tillförs nya tjänster, somman då kan ta fram och ifall def anses nödvändigt ta fram litet fler tjänster?Jag tycker aff justitieministern skulle kunna använda detta utmärkta tillfälletill aft tala om aft detta förslag inte kommer aff leda någonsfans. Ni kommeratt stoppa det i papperskorgen . AnL 25 KERSTIJOHANSSON (c): Jag skulle kunna instämma i mycket av det somde tre tidigare talarna har framfört. Vi har i en skrämmandebroftsutveckling. Den starka ökningen av våldsbrott och egendomsbrott motenskilda gör att inte bara de direkt drabbade utan också många andra hyser oroför att polisens och andra myndigheters förmåga att garantera rimlig trygghetinte räcker till. Det behövs fler poliser i storstadsområdena, det vet vi.Befolkningskoncentration är infe posifiv. varnade för detta redan på1960-talef. Den leder till minskad social gemenskap människor emellan, och deti sin tur leder fill sociala missförhållanden som ofta är en orsak tillbrottslighet. Men vi måste ändå veta att det av olika orsaker finnsproblem och ökad brottslighet även i andra delar av landet. Det är myckettvivelaktigt, för att inte säga rent fel, att åtgärda en konstateradbristsituation inom landefs polisväsende genom omfördelningar. Personalbristbör i stället kompenseras genom tillförsel av nya tjänster. Detta har vi icenterpartiet länge hävdat. har vid det innevarande väckt en motion om enutbyggnad av poHsutbildningen, en plan för aft förstärka polisorganisationen istorsfäder och större tätorter och om att fler polistjänster tilldelasstorstadsområdena. Detta är alltså yrkanden som vi kommer att få ta ställningtill. I skall vi enligt det förslag som nudiskuteras mista åtta polistjänster i polisdistrikt och fyra i Värnamo.Jag vill understryka vad tidigare framförde, att det antaltjänster som finns i de här distrikten beror på att de distrikten har en sådanorganisatorisk särart. polisdistrikt motsvarar inte på någon punkt denmall som drogs upp för distriktsindelningen när polisväsendet förstatligades.Enligt den skulle ett polisdistrikt omfatta en centralort med dessnaturliga omland. I polisdistrikt finns def tre större tätorter: Eksjöoch med runt 10 000 invånare och Näs.sjö med närmare 20 000 invånare. Detta har framtvingat en decentralisering avpolispersonalen, så aft ungefär hälften är stationerad utanför centralorten.Med den arbetsupplägg-ningen kan polismyndigheten upprätthålla engodtagbar polisfunktion när det gäller ordningshållning, utredningsverksamhetoch en målmedveten brottsförebyggande verksamhet. Men förutsättningen är har tillgång till de resurser som finns . En minskning skulle innebäraatt en fungerande polisorganisation slås sönder. Myndigheten kan då inte geallmänheten skydd och hjälp i den omfattning som erfordras. Likaså hotas denbrottsförebyggande verksamheten. Den är heller inte oviktig, def vet vi. Vi skall också veta att vi har fått ledighetslagar ocharbetstidsförkortning som måste gälla även poliskåren. Jag kan också nämna attEksjö polisdistrikt inte har fått en enda ny tjänst . Det är likadant i polisdistrikt. Det har också enspecifik geografisk karaktär med flera tätorter spridda över ett stort områdeoch sammanhållna med ett omfattande och hårt trafikerat vägnät. Jag kan ocksånämna aft är länets kanske skoltätaste område, och polisen deltar juhär liksom på andra platser i undervisningen om lag och rätt liksom medtrafikundervisning. Jag vill slutligen precis som polismyndigheterna ipolisdistrikten i mitt län, som avstyrker förslagen, varna för de långsiktigaeffekter med avseende på samhällets rättstrygghet, ungdomars rättsmoral ochmedborgarnas personliga säkerhet som kan följa på en fortgående inskränkningav polisens resurser. Minskade polisresurser leder fill ökad brottslighet. Jag vill fråga justitieministern: är väl ändå inte iden riktningen justitieministern vill sträva, när det ser ut som det gör i dagi vårt samhälle? Om den regionala fördelningen av polismanstjänster Jag vill börja med en detalj. till en fråga som han hade uppe med migviden tidigare debatt ikammaren, och det gäller frågan varför hade att redovisa ettplaneringsalterna-fiv som innebar en minskning av resurserna . Detta är inte något som jag har hittat på. Allamyndigheter har att redovisa ett sådant besparingsalfernativ, och def är enplaneringsmetodik som infördes redan under den borgerliga regeringsperioden.Jag tycker att den planeringstekniken är ändamålsenlig. Om den regionala fördelningen av polismanstjänster Rent allmänt vill jag säga att jagsom jusfitieminisfer naturligtvis gläder mig utomordentligt åt att höra hurvikfig polisen är enligt er uppfattning och hur angelägna polisensarbetsuppgifter är. Jag delar den uppfattningen. Den nu pågående utredningen har ännu inte lett till någraförslag. Jag har framhållit tidigare aft def är naturligt för att inte såga självklartaff man ser över def mönster efter vilket resurserna är fördelade mellanpolismyndigheterna inbördes. Det mönstret ligger nämligen i stort sett fastsedan 1965. All fördelning av resurser har skett efter det mönstret,och resursökningen har varit högst betydande. a. har antalet poliser ökatmed . Det är alltså en fråga om fördelning av resurserna mellanpolisdistrikten. En helt annan fråga är hur många poliser totalt som viskall ha i landet. Den frågan beror bl. a. på hur många aspiranter som vi antartill , öch den frågan behandlas i det reguljärabudgetarbetet. skall enligt regeringens planer antagningentill öka, och det är angeläget att åtminstone det tillskottetfördelas efter ett mönster som är anpassat till dagens förhållanden.Moderaterna t. ex. vill ha en ännu större ökning. Skall inte den ökningenfördelas efter ett mönster som är aktuellt , eller vill moderaternafördela på annat sätt? Det är självklart att vi har en skyldighet aft se överfördelningsmönstret. Det är helt orimligt att vi här i kammarenskall stå och diskutera polisbehovef i enskilda polisdistrikt med anledning avutredningen. Utredningen är ju ännu inte avslutad, och det föreligger intenågot förslag över huvud taget. De många gångerväldigt kloka synpunkterna päresursbehovet i olika polisdistrikt skall framföras inte här i kammaren utantill dem som har aff utföra utredningsuppgiften. Just nu är def länsstyrelsernasom behandlar ärendet. Till slut vill jag i frågan om hanteringen av detta ärendeerinra om att det ankommer på regeringen att besluta om hur polismanstjänsternaskall vara fördelade mellan polismyndigheterna. Men detta utesluternaturligtvis inte -om det nu blir ett förslag om ändring av fördelningen - attett sådant förslag i någon form underställs . Jag skall inte uteslutadef, men det är som sagt för tidigt att orda om detta . Jag upprepar förtredje gången att vi ännu inte har något förslag över huvud taget, . AnL 27BIRGITTA (): Orsaken till att vi visar ett sådant intresseär att frågan har en regionalpolitisk betydelse. Det går igen i étt mönster aftman drar bort resurserna från landsbygden in fill storstäderna. Det är ettintresse för oss inom att i hög grad motarbeta en sådan utveckling,dvs, en avveckling av landsbygden. Jag tror infe att vi hade blivit upprörda om def varit ettförslag ute på remiss där man tänkt sig att öka resurserna ännu meri storstäderna än på landsbygden. Vad vi är upprörda över är att man villminska resurserna på landsbygden trots att poliserna i de distrikten också äröveransträngda och har en alldeles för stor arbetsbelastning. Att man villminska resurserna på landsbygden och föra över landsbygdens resurser fillstorstäderna, det är vad vi opponerar mot. Det skulle vara klokt och fint omjustitieministern här ville ta avståndfrån tanken aft minska landsbygdens resurser för att därigenom ökaresurserna i storsfäderna, AnL 28 (); Justitieministern säger aft def är självklartatt man måste sé över fördelningsreglerna . Jag delarjustitieministerns uppfattning. Men polisberedningen har för inte så långesedan sett över hela organisationen. Det var ganska mycket oro i polisleden isamband med den översynen, och då prövade vi bl, a, frågan om fördelningen. Omjusfitieministern inte var nöjd riied den prövningen, varför fick då inteberedningen tilläggsdirektiv? Det hade varit bättre än att nu på nytt störaSveriges poliser, när de jobbar för fullt. Skall inte också klara medelsfördelningenutifrån ett visst mönster?