prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Ettbiståndsarbete måste vara långsikfigt, men den låsning vi här till ettvisst antal programländer innebär att det nästan är omöjligt att gå in i akutahjälpakfioner som skulle behövas och där effekterna skulle kunna bli betydande.I tror vi på en större flexibiUtet i arbetet. Det behövs mer avprojekt- och ämnesinriktat bistånd. Behoven i utvecklingsländerna är enorma. Att minska biståndet ärcyniskt, det får inte ske, Det behövs ett effektivare bistånd för att nå defattigaste, och det behövs snarare mer pengar än mindre. IManila upplevde jag på gränsen för min förmåga att uthärda. Attse hur människor levde på sophögarna i en otrolig smuts och stank, bland fetaråttor och myriader av spyflugor var näsfintill outhärdligt. Människorna livnärsig bristfälligt på soporna. Tänk om de kunde få ett återanvändningsföretag.Tänk om de kunde få litet mer betalt för sina sopor genom egen återanvändning,så att de skulle kunna få bo som människor och leva som människor. Jag tyckeratt det är oerhört deprimerande att de samlade biståndsresurserna i världeninte kan åstadkomma en sanering av den värsta slummen kring våraolika,storstäder. Att åstadkomma något där vore verkligen att hjälpa defattigaste. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till de reservationer som undertecknats avKarin Söder och mig och i övrigt fill utskottets hemställan, Anf.9 (vpk): Med tanke på vad sade om utvecklingen iLatinamerika vill jag rekommendera att man läser den arfikel spm finns i DagensNyheter , skriven av , Den har rubriken och handlar om militärens makt, I Argentinasåg det lovande ut när militärernas uppror avstyrdes. Men i gårfick vi andra besked, och den situation som utvecklas i ärskrämmande lik den i under sista tid, när militärkuppenförbereddes. Tredje världens skulder beräknas fill . Räntebetalningarna uppgick till över 300miljarder dollar. Utflödet av räntor och amorteringar fortsätter att varastörre än inflödet av nya utländska lån. 1985 var nettoöverföringen frånu-länderna . Dessutom fortsätter råvarupriserna att falla. Under året1985 sjönk de . Den protekfionistiska jordbrukspolitiken som , EG ochäven bedriver har avsatt berg av subventionerat vete, ris, socker,bomull öch matolja, vilket pressar ner priserna på världsmarknaden, U-ländernakan inte längre konkurrera med komparativa fördelar. Deras bönder tvingas säljabilUgt, sätta sig i skuld och fill slut gå från jorden, I stora skaror drar dein fill storstädernas slum i jakt på arbete och utkomst. Så skapas svält ochsocial misär. enorma skuldbörda, de fallande råvarupriserna ochprotekfionismen är de rika ländernas lysande affärer på bekostnad avu-ländernas fattiga, som blir än fattigare, och det hotar dessutom många avdessa länders nationella oberoende och demokrafi. Varje minut dör 24 människor av svält. dör flerav svält än de som miste livet i de båda världskrigen. Detta tillåter den rikavärlden, trots att det finns tillräckligt med mat i världen - såmycket som behövs för att människorna skall kunna äta sig mätta. Men tvåtredjedelar konsumeras av en tredjedel av världen, i de rika länderna. De mest hänsynslösa exploatörerna av råvaroroch arbetskraft, de som kontrollerar dessa länders handel, är detransnationella företagen. Många jordar kontrolleras av dessaimperialistiska företag, inte för produktion för den inhemska befolkningen utanför export fill den rika världen. har på uppdrag av SIDA och UDgjort en utredning om katastrofbiståndet. Han konstaterar helt riktigt att depolifiska och ekonomiska faktorerna är orsaken till den miljöförstöring som isin tur framkallar svält. Han säger också att ansvaret för den rådandesituationen åvilar de gamla kolonialmakterna och de regeringar som kommit tillefter självständigheten. Han ger sedan ett exempel från , där dentidigare kolonialmakten kraffigt skar ner den senegalesiskalivsmedelsproduktionen för intern konsumfion och i stället prioriteradejordnötsodling för export tUl moderlandet, alltså fill , Storaskogsområden kalhöggs för att ge plats åt det kommersiella jordbruket. Deboskapsskötande stammarna drevs i väg från sina ursprungliga betesmarker ochträngdes ihop på allt knappare utrymmen i periferin med överbetning och andra formerav jordförstöring som följd, fortsätter nu att satsa på dennaexport gröda. säger vidare: Visst har torkan varit svår i Senegalunder senare år. Det är dock inte den som i första hand vållat sväUen. Dennaberor främst på ett polifiskt och ekonomiskt system som hänsynslöst exploateratmänniskor, boskap och jord. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Prot.1986/87:108 , Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Ett annat exempel på imperialisfisk utplundring avu-länderna är vad som händer med de tropiska regnskogarna. UNDP, alltså FN:sbiståndsorgan, varnar för att av världens växt- och djurarter kommeratt utrotas om de transnationella företagen får fortsätta nied singrova exploatering. Det är jakten på värdefullt timmer, i vilken också - om jaginte har alldeles fel - svenska skogsbolag deltar, som är en av orsakerna tillskövlingen av regnskogarna. Också hamburgerkedjor går till attack motregnskogarna. konsumerade amerikanen oxkött , men1980 var konsumtionen . Importen har ökat kraftigt, Hamburgerbarernasvarar för en fjärdedel av den amerikanska konsumtionen. De vill ha billigtkött. Importpriset från var per kg mot 3,30 föramerikanskt kött. Regnskogarna avverkas för att ge betesmark åt biffkor. Föratt förintelsen av regnskogarna skall gå tillräckligt snabbt används giganfiskämaskiner och växtgifter innehållande dioxin. Dessa exploaterade folkfår sämre och sämre möjligheter att äta kött, I har konsumfionensjunkit från kött samfidigt som man där har fördubblatköttproduktionen. Det finns t, o. m, uppgifter som säger att en huskatt i igenomsnitt äter mer kött än en centralamerikan. Det är de s. k, fria marknadskrafterna som bär ansvaretför denna gigantiska utplundring. Vi hörde hur högerns representant italarstolen lovprisade dessa marknadskrafter. Och de andra två borgerligarepresentanterna - från och centerpiartiet - anförde ingen somhelst kritik mot de transnationella företagens grova exploatering av . Vi har i vår motion ställt ett antal krav. Vi föreslår attregeringen gör en kartläggning av de transnationella företagens inflytande överu-ländernas utrikeshandel. Till detta säger utskottet att de transnationellabolagen utan tvivel har möjligheter att fatta beslut som kan påverka små u-ländernegativt. Utskottet hänvisar till det arbete som pågår i FN samt till arbetetför en uppförandekod gällande de transnationella bolagen. Vi utgår ifrån attSverige aktivt driver på i dessa frågor. Det är inte tillräckliga åtgärder menändock steg i rätt riktning. Vi har också föreslagit att måste agera energisktför att stödja den alliansfria rörelsens krav på bättre bytesvillkor. Eninternationell konferens för att reformera det monetära systemet är därförerforderlig. När det gäller protektionismen säger utskottet att denna viktigafråga åter kommer att tas upp i de inledda handelspolitiskaförhandlingarna i . Det återstår att se vart detta leder. är inte det land som står utanförden övriga s. k. utvecklade kapitalistiska världen. Åtstramningar ocharbetslöshet gör att man skärper attityderna gentemot tredje världen. Sverigegår mer och mer ifrån principen att biståndet skall vara fritt från svenskakommersiella intressen. U-krediterna är ett av flera exempel. Vi är intenegativa till u-krediter, men de skall inte belasta biståndsbudgeten. Vi hardärför sagt nej till de 650 milj. kr. som finns upptagna i biståndsbudgeten föru-krediter, och föreslår att denna summa överförs till katastrofanslaget. Andraexempel på kommersialisering av biståndet är medlemskapet i IDB --, , så som dess struktur nu äruppbyggd. Ytterligareexempel på kommersialiseringar av biståndet är anslaget till Internafionellafinansieringsbolaget, , Denna instans har till uppgift att sfimulera privatainvesteringar i tredje väriden, Alltså spelar IFC rollen av att bana väg för detransnationella bolagens inträngande i tredje världen, Utskottsmajoriteten gernu alltså biståndspengar för sådana ändamål, Ytteriigare exempel är det tillVärldsbanken knutna organet MIGA, i vilket regeringen avser att sökamedlemskap. Detta organ har till lippgift att försäkra bl, a, transnationellabolag mot nafionaliseringar i . Vi har yrkat avslag på anslaget tillIDB och IFC och till medlemskap i , Vår uppfattning är att internationellt bör verkaför att FN-systemet mer än skall bli det forum där handel, bistånd ochandra frågor som är vikfiga för tredje världens länder avgörs. Här har allastater lika rösträtt. Vi har också med anledning därav föreslagit att man ökaranslaget till UNDP med ytterligare 25 milj, kr. En sak som diskuteras mycket när det gällersvenskt biståndssamarbete är demokratifrågorna. Politiska rättigheter ochpolitisk, makt är två skilda fing. Detta är ett banalt påpekande men måsteändock framhållas att döma av den svenska debatten. Alltför ofta definierasdemokrati och mänskliga rättigheter i abstrakta termer: flerpartisystem,parlamentarism,, press-, åsikts- och trosfrihet. ursäktas bristen pådemokrati med landets fatfigdom. Men den politiska makten är en fördelning ochjämlikhetsfråga. skrev i sin omdebatterade studie över arbetsförhållandenapå Vinh i , dvs. skogsprojektet: "I finns detingen hierarki av eliter som exploaterar de vanliga människorna och ägnar sigåt iögonenfallande konsumtion, medan stora skikt av befolkningen lever under omänskligaförhållanden. I alla dessa avseenden är det imponerande vad som åstadkommits. Imånga är det en privilegierad elit som formulerar politiken, fördelarresurserna, utväljer utvecklingsprojekt och kanaliserar utvecklingsbistånd föratt i första hand gynna de bättre ställda, medan de fattiga ignoreras. Dennainriktning på utvecklingsansträngningarna tvingar miljoner och åter miljonermänniskor ut i en ofattbar fatfigdom och social nöd. För avbarnen innebär det döden . Det ger anledning till eftertankeatt sådana försumligheter väcker så litet indignation;" Så långt KatarinaLarsson. Visst ger det anledning till eftertanke att denna KatarinaLarssons studie givit upphov till så mycket enögd indignation. De somtalar så mycketom tvångsarbete, tycks glömma att fattigdomen i sig är etf tvång. Det är defattiga som saknar polifisk makt att frigöra sig och förbättra sina villkor. Demokratin måste definieras i konkreta termer. Vilketinflytande har de vanliga människorna? Hur kan de påverka sin situation?Representerar de valda sina väljares intressen i parlamenten och lokalaförsamlingar? Hur kan männniskor uttrycka sina åsikter? Kan de utöva sinreligion? Får de använda sitt eget språk och utveckla sin kultur? Finns det fackföreningarsom effekfivt försvarar sina medlemmars intressen?' Hur kan kvinnorna delta idet politiska, sociala och ekonomiska livet? Finns det tidningar där de ickeprivilegieradekan få sina problem och krav framförda? Skalldemokratimålet i den svenska biståndspolitiken definieras som krav Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. på demokrafi eller sombidrag till en utveckling i demokratisk riktning? Kort kan vi fitta på vår egenhistoria. Där kan vi se ett samband mellan demokrati och ekonomisk utveckling.Men det var inte demokratin som drev fram den ekonomiska utveckUngen, Det vartvärtom. Först1905-1921 kom det demokratiska genombrottet, efter det industriellagenombrottet 1860-1910. Det var den framväxande industriarbetarklassen ocharbetarrörelsen som var huvudkraften i kampen för lika rösträtt. Den slogs förföreningsrätt och mötesfrihet. Fackföreningsrörelsen fick kämpa hårt i vårtland för att ge statarna mänskliga rättigheter. Allt detta är erfarenheter atttillvarata i samarbetet med länderna i tredje världen. Vi anser därför att desvenska folkrörelserna har en viktig roll i vårt biståndssamarbete, inte minstAmnesty och de fackliga organisationerna. Utskottetsmajoritet föreslår nu att de biståndspolifiska målen skall ses över, inklusivefrågan om demokrati - majoriteten utgörs ay socialdemokrater och vpk. När manser över de biståndspolitiska målen ingår också demokratifrågan, inte minst ivårt förslag. Det tycker vi är bra och kommer att innebära en breddning av helafrågan om demokrafi och ett slut på -hoppas jag - den ensidiga debatt högernfört om demokrati och mänskliga rättigheter. Jag skall ägna åt att kommentera de borgerligasdemokratiargument. Trots vad jag har sagt om demokrati och mänskligarättigheter skall jag föra debatten om demokrafifrågorna på de ensidiga villkorsom borgerligheten för den. Jag anser nämligen att deras s, k, omsorg omdemokratin i inte har ett dyft med humanitet att göra. Tvärtom ärderas agerande ett krasst politiskt ställningstagande, Alla Sverigessamarbetsländer med s, k, marknadsekonomi är fria från de borgerUgas kritik,trots att det i dessa länder sker gigantiska rättsövergrepp och råder en totalbrist på demokratiska fri- och rätfigheter. Jag skall strax bevisa detta. Deborgerligas attacker riktar sig mot de samarbetsländer som har någon form avplanerad ekonomi och mot sådana länder som inte tillåter transnationellaföretag att exploatera arbetskraft och naturtillgångar. Detpågår ett utbrett slavarbete världen runt, i , osv. Men jagskall inskränka mig till att säga några ord om slavarbetet i våraprogramländer. , som har hållit ettseminarium, har avslöjat att fem miljoner människor i lever i slaveri.Enligt indisk lag kan den som håller en slav dömas till fängelse. Framdll juni månad 1984 hade inte en enda dags fängelse utdömts i för dettabrott. är ett av våra stora biståndsländer och har varit det i många år.Det värsta slavarbetet är barnarbetet. Enligt arbetar150 miljoner barn , många av dem i gruvor och fabriker. Enligt FriaFackföreningsinternafionalen arbetar enbart i 15 miljoner barn i hårtarbete . Regeringen i den korrupta regimen iBangladesh är ärlig och talar om att antalet barnarbetare i landet uppgår fill14 miljoner. De utgör av arbetskraften. Det betyder att vart fjärde barnmellan 6 och arbetar i tungt arbete . Det finns t. o. m.femåringar som tvingas arbeta i tändsticks- och jutefabriker om dagen.De flesta av dessa barn lider av undernäring och luftvägssjukdomar, Bangladeshär också ett av våra stora mottagarländer av bistånd. Det bistånd som går till hamnar inte hos defattigaste, utan hos eliten, de som redan är välbeställda. Om nu de borgerligasengagemang för mänskliga rättigheter vore äkta, borde man väl åtminstone fåhöra en liten protest mot detta enorma slav- och barnarbete, som pågår i två avvåra stora programländer. Men någon sådan protest har inte hörts. Jag har inteheller väntat mig att det skall komma någon sådan från , men varförtiger ni i och ? Var befinner ni er? Varför tiger ni? Nikänner ju till förhållandena. Handlar det inte om enorma brott mot de mänskligafri- och rättigheterna? Ändå håller ni igen munnen. Ni är ju engagerade ochprotesterar mot brott mot mänskliga fri- och rättigheter i andra länder, ochdessa brott är inte alls av samma format som i de länder jag talar om. Denna ertystnad betraktar jag som ett enormt hyckleri och inget äkta engagemang för demänskliga fri- och rättigheterna. Låt mig beröra situationen i ett tredje programland,. Under den nuvarande presidenten är det en stat där grundläggandedemokratiska rättigheter åsidosätts. Regimens kritiker tystas,fängslas, torteras och dödas. Jag skall nämna några exempel. dödades 300 människor av regeringstrupper iGarissa, dödades över 2 000 människor av regeringstrupper i ochNanguli, mördades 800 kenyaner i West Pokot, 1 000 människormassakrerades i Wajirdistriktet, 12 studenter klubbades till döds avkravallpolis på den s, k, blodiga söndagen. Under FN:s pågående kvinnokonferensi avrättades i hemlighet 13 kenyaner efter en illegal utväxlingmed , Det sitter hundratals polifiska fångar i fängelsersom efter månaders vistelse där döms i summariska rättegångar. Ofta harbekännelser framtvingats under tortyr. Allt detta känner de borgerligapartierna i till. Ändå tiger de. Men det värsta är att också UDför det mesta tiger om förhållandena i , Även SIDA tiger. Och vad gör densvenska ambassaden i ? Jag har ännu inte sett någon rapport från den omvad som pågår i , vilka brott som den nuvarande presidenten och hansanhang begår mot de mänskliga rätfigheterna. Varför är det så tyst? Ni måste jukänna till de händelser som jag har räknat upp. Ni måste känna tillatt det sitter ett stort antal politiska fångar i fängelser, fångar somännu inte är dömda för sitt brott att ha kritiserat regimen. Vi anser inte att biståndet skall upphöra till de ländersom jag här har nämnt. Men vi anser inte att den nuvarande formen av biståndskall gälla, I stället skall biståndet ges vid sidan om dessa regimer. Användexempelvis de enskilda svenska organisationerna! De är effektiva när det gälleratt kanalisera bistånd till de fattigaste i och , Vi ansersåledes att bistånd skall ges även i fortsättningen men under andra former. Dethar vi också reservationer om. Jag har, herr talman, använt litet för mycket tid, men vihar bara biståndsdebatt en gång . Det är viktiga frågor som skalldiskuteras, och därför får det ta den tid som behövs. Jag accepterar såledesingen kritik för att jag har överskridit den angivna taletiden. Låt mig säga något om och denskamlighet som och visar upp i sina reservationer. De villsänka biståndet till med hänvisning till att det är brister i dedemokratiska fri- och Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 4 protokoll 1986/87:107-108 Internationellt utvecklingssamarbete m. m. rättigheterna.Nu vill jag att och talar om vilka brister i dedemokrafiska fri- och rättigheterna i som ni syftar på. Gå upp italarstolen och tala om det! Om ni tiger, då har ni ett oerhört dåligt samveteoch har bara följt efter . Att angriper , somhaft fräckheten att gentemot hävda sin rätt till självständighet ochoberoende, förstår jag. är ju i alla sammanhang megafoner,såväl i denna kammare som i detta land. Men ni två, som ju säger att ni är litet annorlunda änmoderaterna och har solidaritet som en vikfig fråga i era program, hur kan ni ier reservation anklaga för begränsningar av grundläggande fri- ochrätfigheter utan ett ord mot och contras, som mördar, bränner ner ochförstör för det nicaraguanska folket? har sju partier i sitt parlament, från ytterstavänstern fill yttersta högern, har beslutat om en ny grundlag, somgrundligt har diskuterats i hela landet och paragraf för paragraf diskuterats idet nicaraguanska parlamentet. Inte ens vi i vårt land diskuterar en nygrundlag eller förändringar i grundlagen på det sätt som man har gjort iNicaragua, Vad är det för brist i de demokratiska fri- och rättigheterna där? Med dethär yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservafioner. I detta anförande instämde (vpk); 10 () replik: Det är väldiga anklagelser som ut här. Dess värre är de dåUgt underbyggda. Han talar om att vi figernär det gäller barnarbetet, att vi är hycklare som tiger osv. Jag vill göra enenda kommentar. Barnarbetet tog vi i upplångt innan vpk hade kommit på den tanken. var det första parti som,inte men , tog upp just frågan om barnarbete. Det visar vårtengagemang. 11MARGARETHA AF () replik: engagerade anförande varganska snårigt att följa, men jag tycker att det ändå utmynnade i en kraftfullplädering för att det svenska biståndet måste verka för en demokratiskutveckling i mottagarländerna och respekt för mänskliga fri- och rättigheterpå ett betydUgt mera konkret sätt än hitintills, sade också attdet bör ske bl, a, genom att man satsar på enskilda organisafioner, och det ären inställning som helt stämmer med den vi moderater företräder här i kammaren.Jag tycker att det var glädjande att höra att vpk nu går in för detta. Det var också trevligt att höra säga attdet var högern som särskilt pläderade för dessa, som han sade, abstraktarättigheter. Men jag måste då ställa frågan: Vad menar egentligen BertilMåbrink med att flerpartisystem, parlamentarism, press-, åsikts- och trosfrihetär abstrakta saker? Är det inte högst konkreta ting för varje människa, ävenför en fattig människa? Jag blir mycket oroad när jag läser vad vpk skriver omdemokrati i sin motion: "Förhållandet majoritet-minoritet kan innehållareligiösa motsätt- Under sådanaförhållanden är parlamentarism och växling vid makten knappast bra recept föross att föreskriva." Jag tycker att jag börjar känna igen vpk. Anf.12 () replik: Med stora gester och väldiga brösttoner anklagar bl, a,för bristande trovärdighet i demokratifrågor. Är man kommunist,borde mah nog vara litet ödmjukare i en sådan debatt. Man är därmed delaktig irader av övergrepp runt om i världen, där just den kommunisfiska ideologinmotsätter sig varje form av demokrafi och mångfald. Deliberala partierna runt om i världen står för mångfald, demokrati ochflerpartisystem. Det vore bra om motsvarande kunde sägas om kommunistiskapartier. Närdet gäller vill jag för tydlighetens skull understryka attfolkpartiet inte motsätter sig att är ett programland. Vi motsätteross inte att ger stöd till . Tvärtom förordar vi ett ganskaomfattande stöd. Vad vi har föreslagit är att låta stödet ligga kvar påoförändrad nivå och i stället ge enskilda organisationer - kooperativa,fackliga och andra ideella organisationer - ökat stöd så att de kan utöka sittengagemang, bl. a. i . Vimenar att det är ett väldigt effektivt sätt att underifrån, så som GunnelJonäng talade om, bygga upp en demokratisk struktur. Det finns många sådanalovande inslag i det nicaraguanska samhället, och det är just dem vi vill tafasta på, i stället för att låta större delen av stödet gå via regeringen. Dettaframkom inte - om jag uttrycker mig försiktigt - i det väldigt pompösaanförande som höll, Anf.13 (vpk) replik: Jag trampade på en del ömma tår, och det var avsikten med mittanförande. Jag konstaterar att , ochGunnel inte svarar på mina konkreta frågor. Harni tappat bort dem, så kan jag upprepa dem. De gällde , ochKenya, och jag har mycket konkret angivit vad som.pågår i dessa tre länder ochsom innebär brott mot de demokratiska fri- och rätfigheterna. Varför svarar niinte? Jag påvisade att ni ingenting har sagt i era huvudanföranden ochingenting vid utskottsbehandlingen, Indienhar världens modernaste konstitufion, vad jag förstår. Ändå tillåter man attbarn ända nere sliter fio-femton timmar i gruvor ochfabriker. Innan de kommer upp i tonåren är deras ryggar söndervärkta. De ärgamla när de blir tonåringar. Varför tiger ni? Har ni inte varit medvetna omdessa förhållanden? Varförtiger ni om det som har hänt i ? Ni har aldrig från den härtalarstolen sagt någonting i protest mot de förhållandena. Vadär det, och , som gör att ni vill skära nerbiståndet till ? Vad är det för brister i de demokratiska fri- ochrättigheterna? Det är ju sådana argument ni åberopar i reservationen. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. om det nu i er sistareplik, så att vi får besked! Det är inte bara jag som kräver besked utan ocksåmånga andra. Svarapå frågorna om , och , och tala om varför ni vill skäraner biståndet till med motiveringen att det brister i fråga om demokratiskafri- och rättigheter! Anf.14 () replik: Varför, , stöder inte vpk vårt krav på att det skallutarbetas åriiga rapporter om situationen i fråga om de mänskliga fri-ochrättigheterna i våra samarbetsländer? Vpk har haft ett utmärkt tillfälle attgöra detta och har det fortfarande. Stöd oss vid omröstningen här i kammaren omnågra timmar! Då kommer vi att få ett bra material som kan hjälpa oss att vidtade åtgärder som efteriyser. Varför stöder ni oss inte? Anf.15 () repUk: Jag vill klart uttala att vi tar avstånd från övergrepp mot mänskligafri- och rättigheter vilket land de än må förekomma i. Tänk, om detsamma kundesägas om kommunisterna! Närdet gäller är dåligt påläst. Vi skär inte neranslaget, vi låter det ligga kvar på oförändrad nivå.