prot · GA0920 · 1986-12-31 00:00:00 — Däremot är sambandet mellanamalgam och olika kroppsliga besvär ännu inte helt klarlagt, och på det områdetmåste givetvis-forskningen fortsätta. Socialstyrelsenhar visat stor aktivitet rörande Om forskningen kring viss amyloidossjukdom I utredningen har man kommit med de förslag somsocialministern här har omtalat, men man talar också om att det bör ske ettintensifierat samarbete mellan olika forskningsområden. Inte minst börsamarbetet mellan medicin och odontologi ökas. Jag vill ställa en kompletteringsfråga: Tyckersocialministern att det är nödvändigt med detta ökade samarbete inomforskningen, och vilka åtgärder ämnar socialministern vidta? Jag tycker att det är nödvändigt med ökatsamarbete på många områden i denna fråga. Precis som säger hardet varit en intensiv verksamhet från sida. Vi harkontinueriigt överläggningar mellan departementet och ledningoch skall ha det också när det gäller denna rapport. Ökat samarbete är alltsånågonting som måste vara en angelägenhet för oss. 46 (): Jag tar fasta på detta och tycker det är braom socialministern vidtar åtgärder för att öka samarbetet. Jag hoppas attsocialministern då också tar vara på den möjlighet som redovisats i rapporten,nämligen att ta ut vissa avgifter när man anmäler produkter. På det sättet fåsökade forskningsresurser som kommer denna forskning till godo. Det har hänt positiva saker, inte minst när det gällerbehandlingen av de patienter som drabbats. De tas numera om hand på ett adekvatoch mera seriöst sätt . Det är sådant som socialutskottet tidigareuttalat sig för. Jag skulle vilja fråga om socialministern i den allmännaöversynen också vill undersöka dessa patienters situation och deras möjlighetertill ersättning. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1986/87:115 om forskningen kring viss amyloidossjukdom har frågat socialministern omhon är beredd att ta initiativ till att resurser tilldelas för forskning omviss amyloidossjukdom. Enhgt frågeställaren bedrivs sådan forskning helt påinsamlade medel. Statliga medel till medicinsk forskning anvisas tillstörsta delen under huvudtitel, varför frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Medel för medicinsk forskning anvisas under två anslag, -till de medicinska fakulteterna och till det medicinska forskningsrådet. Dennärmare fördelningen av medlen görs därefter lokalt vid högskoleenheterna ochav forskningsrådet utifrån framför allt vetenskapliga kriterier. Från medicinska forskningsrådet har jag inhämtat att rådetstöder ett projekt rörande amyloidossjukdom, som bedrivs vid Akademiskasjukhuset i Uppsala.Mycket av den medicinska forskningen i övrigt som stöds av forskningsrådet börenligt rådets mening också kunna ha relevans i detta sammanhang. 48 (vpk): Jag får tackautbildningsministern för svaret på min fråga. Det kanske ter sig litet märkligt att uppta ministerns tidmed en fråga om en särskild sjukdom och om forskningen kring den, speciellt somdet är ett, jämförelsevis litet antal människor som drabbas. Men jag har ändåtyckt mig finna skäl att ställa denna fråga, eftersom det tydligen finns såstora frågetecken kring sjukdomen. Man har haft funderingar om huruvida orsaken tillsjukdomen kan vara miljön. Man har då tänkt på bl. a. utsläppen frånRönnskärsverken, eftersom det är en koncentration av denna sjukdom iSkellefteområdet. Frågan om den är ärftlig har också varit aktuell. sägerutbildningsministern att medicinska rådet stöder ett projekt rörande den härsjukdomen. Jag vet inte vad ordet "stöder" innebär - om projektetbekostas helt eller inte. Vad jag vet är att man i Skellefteområdet är ute ochsamlar in pengar för att få resurser till forskning om sjukdomen. Jag noterarsjälvfallet att forskningsrådet har ställt medel till förfogande. Det är juett bra svar, som jag självfallet är nöjd med. Detta var mer än vad jag kändetill, men det var en positiv sak. Jag hoppas att det även fortsättningsviskommer att ställas medel till förfogande, så att mysteriet med sjukdomen löses. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1986/87:8 om vattenregleringsåtgärder i har frågat jordbruksministernom han är beredd att medverka till att anslag ställs till förfogande för vissavattenregleringsåtgärder i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag vill först peka på att staten under de närmaste årenstår inför stora miljösatsningar. Vi måste därför göra en mycket omsorgsfullprioritering av de olika projekten, bl. a. med avseende på i vilken omfattningde kan anses vara grundade på ett statligt ansvar. har underställt regeringen ett förslagtill ändrad vatten-hiishållning i . Förslaget till ändringar är avsettatt gagna både naturvårds- och fritidsintressena. Förslaget harremissbehandlats, och det har bemötts positivt av flertalet remissinstanser.Frågari om hur de åtgärder som hör ihop med den ändrade regleringen skallfinansieras har ännu inte avgjorts. Enligt min uppfattning är det naturligt attkommunerna medverkar till en lösning. Det är flera kommuner som är berörda avvattenförhållandena i , och det borde ligga i deras eget intresse attbidra till att förhållandena i förbättras, inte minst för atttillgodose de egna 8 protokoll 1986/87:19-20 Prot.1986/87:20 kommuninvånarnas intresse av att kunna utnyttja förbad, 6 november1986 båtsport, fiske och annan rekreation. Jag har erfarit att diskussionerpågår ', '. I mellan bl. a. berörda kommuner, ochjas är optimistisk i fråga om deras vilja Omvattenreglenngsat- , , . , ..,; u i- , ,,,, , och förmåga att medverka till enbra lösning. 50 (): kom en departementsutredning om enändring av vattenhållningen i . Utredningen resulterade i enproposition med åtgärdspaket. a. skulle avrinningen förbättras, och nyadammluckor skulle tillkomma. Det fanns förslag om en kostnadsfördelning mellankommunerna, staten och andra intressenter. När vissa administrativa problem klarats av, skulle deberörda länsmyndigheterna återkomma till staten med krav på den del avkostnaden som staten skulle stå för. Jag har frågat tidigare, och den dåvarandejordbruksministern lovade i en frågedebatt att staten skullefullfölja sina åtaganden, även efter det att en ny regering hade tillträtt. När jag nu hör statsrådet svar blir jaglitet mer betänksam. Det positiva förefaller mig vara att frågan inte äravgjord. I övrigt hänvisar hon till att kommunerna kanske skall ta ett störreansvar. är det så, , att kommunerna kring har storaproblem och stora kostnader . Från sida har vi tagit uppbehovet av ett åtgärdspaket beträffande , men detta förslag haravvisats av . Problemen i är dock stora: Det förekommer enomfattande fiskdöd och stor algbildning. Vattenståndet är ojämnt. Detdiskuteras mycket huruvida aluminiumutfällningar kanske till en del orsakarfiskdöden. Kommunernas kostnader är mot denna bakgrund stora. frågar jag statsrådet: det inte rimligt attregeringen fullföljer ett givet löfte, grundat pä beslut i , även omdet därefter har kommit en ny regering? Det är av en rad skäl mycket angeläget att vikan få en slutlig lösning på frågan om reglering av , bl. a. sådanasom anknyter till miljövården och till det rörliga friluftslivet ochkommunernas intressen därvidlag. Jag tycker att det är naturligt att man införde slutliga ställningstagandena prövar vilka möjligheter man har tillgemensamma lösningar, som olika parter kan hjälpas åt med. Jag finner det såmycket mer naturligt som jag från mitt hemlän, inkl. min hemkommun, harerfarenhet av sådana lösningar som landsting och kommuner har bidragit till ochdär frågorna drevs mycket entusiastisk av de nuvarande ordförandena iKommunförbundet och . 52LARS (): Jag är överens med miljöministern om att detär viktigt att alla parter tar sitt ansvar och att nian prövar om mantillsammans kan komma fram till lösningar. Men min frågeställning gällde omstaten kommer att ta sin del av ansvaret. Redan den ursprungliga kostnadskalkylen byggde på att detskulle finnas flera intressenter. Dessutom har kommunerna fått ytterligarekostnader genom lösningar som är mer miljöinriktade än vad som förutsattes iden ursprungliga utredningen, som i stort sett inskränkte sig till åtgärderbeträffande jordbruket. Min fråga är alltså: Är staten i ett sådant här samarbeteberedd att ta sin del av ansvaret? Om planerad ombyggnad av högspänningsledningar genomLjusdal och Självfallet är staten beredd att ta sin delav ansvaret. Vad våra diskussioner, som jag hoppas skall leda till godaresultat, nu gäller är att vi vill ha reda på hur en lämplig avvägning ser ut.Diskussionerna om detta kommer jag inte att föra här. Jag tror inte att detskulle verka pådrivande på resultatet. 54 (): Det senaste beskedet tycker jag ärtillfredsställande. Det tyder på att staten är beredd att vara med idiskussionerna och att ta sin del av ansvaret. Jag hoppas att dessaförhandlingar kommer att ge ett gott resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1986/87:68 om planerad ombyggnad avhögspänningsledningar genom och har frågat mig om regeringenkommen att beakta vissa amerikanska undersökningar om samband mellan högspänningsledningaroch cancer vid beslut om ombyggnad av ledningar i . Undersökningar av biologiska effekter av de elektriska ochmagnetiska fälten kring högspänningsledningar pågår både i ochutomlands. De redovisade resultaten är ofta motsägande. För att regeringennärmare skall kunna följa utvecklingen på området har statens energiverk fått iuppdrag att särskilt redovisa den forskning som bedrivs i ochutomlands. De två amerikanska undersökningar som frågeställarennämner bedrivs på uppdrag av amerikanska myndigheter. Vissa preliminärauppgifter om undersökningar har lämnats vid ett möte som det amerikanskabioelektro-magnetiska sällskapet höll . Undersökningarna och derasresultat kommer dock att redovisas i sin helhet först vid ett möte,Contractors' Review Meeting, . Vid detta möte kommer även svenskexpertis Om planerad ombyggnad av högspänningsledningar genomLjusdal och att delta.Snarast efter det mötet komrher jag att faen särskild redovisning av deresultat som framkommit. Jag villstarkt understryka två synpunkter beträffande dessa undersökningar: dels attdet är först när undersökningarnas resultat har presenterats och granskats somderas betydelse kan bedömas, dels att dessa undersökningar kommer att redovisashelt öppet. Någon "hemligstämpling" från sida hargivetvis inte skett och är heller inte möjlig. ansökan om tillstånd att bygga om vissahögspänningsledningar i bereds inomregeringskansliet. Regeringens beslut i det ärendet korrimer med hänsyn tillberedningsarbetet tidigast . Resultaten från de aktuella amerikanskaundersökningarna kommer alltså att vara tillgängliga när beslutet fattas. 56 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det står i svaret att statsrådet kommer att få en särskildredovisning av de amerikanska rapporterna. Jag uppfattar det så att statsrådetockså kommer att beakta de synpunkter som där redovisas. Jag kan inte heller inuvarande läge bedöma de här rapporternas betydelse. Av allt att döma visar deatt större risk föreligger för dem som bor nära kraftledningar att få cancer änför andra. Jag tycker att det är allvarligt att faktisktmer eller mindre hemlighållit rapporterna. begärde att få serapporterna, men det vägrades. har uppenbarligen inte mycket tillövers för människors och kommuners behov av information. När och jagdiskuterade frågan om kraftledningarna här i sadeBirgitta att "markägarnas synpunkter skall kunna beaktas så långt detär möjligt". Vidare sade hon: "I planeringen bör man sträva efter attalltid dra större kraftledningar på sådant sätt att den omedelbara närhetentill bebyggelse om möjligt undviks." Anser att Vattenfallbeaktar markägarnas synpunkter, när man vill dra den nya 400 kV-ledningen genomHälsingland, 40 resp. från boningshus, som är fallet i ?Vattenfall vägrar att ändra sträckningen. Anser att Vattenfallbeaktar markägarnas synpunkter, om man drar den nya 400 kV-ledniningen genomAlfta i enligt tidigare planer? Både gruppen "Vi som bornära" och samt har föreslagit en alternativsträckning utanför samhället. Kommer regeringen,vid sitt beslutsfattande attlyssna på aktionsgruppen, på kommunerna och på ? 57 Statsrådet : . Herr talman!Självfallet kommer vi vid bedömningen att beakta alla tillgängliga fakta och desynpunkter som alla berörda har att anföra. Det följer av föreskrifterna ilagen och av de ambitioner som jag har vid utövandet av mitt ämbete. Vi har bara fått preliminära rapporter. Menuppgifterna har varit publicerade i fackpressen och på intet sätt varithemliga. Jag vill inte göra några bedömningar förrän jag har fått ta del av devärderingar som kommer att göras vid ett sammanträde i den 17-20 november.Resultaten kommer att mycket noggrant presenteras för mig den 26november. 1986/87:20 självfallet som jag alltså kommer att beakta dessa synpunkter kan jag nu inte 6november 1-986 göra några uttalanden som binder mig inför de ställningstaganden som jag skall göra. Dét hoppas jag att respekterar. 58 (): ' Herr talman! Jag förstårBirgitta Dahls synpunkter. Jag har ingenting att invända mot dem. Den här frågan måste man, det vill jag understryka, se urde berörda människornas synpunkt. Människornas oro måste tas på allvar. Barn ochboende i närheten av högspänningsledningar drabbas i större utsträckning ävcancer än andra. Det har konstaterats att det finns ett statistiskt säkerställtsamband, men man kan inte bevisa att högspänningsledningarna prsakar cancer. Jag tycker att regeringen har en skyldighet att. lyssna påmänniskorna i dessa bygder. Jag hoppas att regeringen också kommer att göradet. Det är naturligtvis viktigt att forskningen fortsätter och att vi kan fåen ändring ellag om avstånd mellan ledningar och bebyggelse. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1986/87:107 om Investsverksamhet i Rixö har frågat industriministernvilka åtgärder han avser att vidta för att verksamhet i Rixöskall bedrivas så att befolkningen i intilliggande bebyggelse inte behöver levai ständig oro för liv och egendom. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Verksamheten vid Rixö stenbrott är en miljöfarligverksamhet enligt miljöskyddslagen. Verksamheten bedrivs av . i har i olika beslut enligt40 § miljöskyddslagen förelagt bolaget att vidta åtgärder för att begränsaolägenheterna från stenbrottet. Det senaste beslutet meddelades den 4 mars1986. Beslutet har på flera punkter överklagats till regeringen av närboende,företrädda av . Ärendet bereds ijordbruksdepartementet. Regeringen kommer att ta ställning tillbesvären. Jag kan därför inte nu göra något uttalande om verksamheten. Jag vill tillägga att det i går kom till min kännedom attlänsstyrelsen - efter det senaste stenkastet i år- överenskommitmed bolaget och yrkesinspektionen att sprängstopp tills vidare skall gälla förall sprängning av fast berg. Anf.60 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Det positiva är detsista i svaret, det besked om ett sprängstopp som miljöministern redovisar. Det är givetvis ytterst viktigt att alla företag i sinverksamhet tar all möjlig hänsyn till sin omgivning. Självfallet skall detta ihögsta grad gälla företag där statliga pengar har satts in. Vid sprängningar i Rixö har vid ett flertal tillfällenallvarliga tillbud skett. Stora sprängsalvor har medfört att stenar kastats inbland tätbebyggelsen, och enbart turen har gjort att inga människor ännu kommittill fysisk skada. Den psykiska påfrestningen på befolkningen i är i dagmycket stor. Ett hus har under drabbats av tre stenskurar.Skador på hus, tvätt som hänger ute på tork, bilar, fruktträd m. m. harrapporterats i flera fall. Av myndigheter förelagda tider för sprängning, lastning m.m. har frångåtts. Vibrationer och buller överskridermedgivna värden. Det gäller att inte bara ange krav utan också att verkligen setiU att de efterlevs. Jag såg en intervju med företagsledningen, somalltså är . Det sägs där att företagsledningen är orolig därför att stenhantering- en genererar resurser till industrisatsningar på andra områden. Det är väl inte så, hoppas jag, att 200 människor skall mådåligt därför att denna hantering skall ge resurser till nya satsningar påandra områden och dessutom med statliga medel; De bestämmelser som meddelade imars är av mycket detaljerad art. Det är uppenbart att det därefter ändockförekommit betydande problem. Ett tecken på att tillsynsverksamhetfungerar är att det nu råder stopp för den verksamhet som varit mest störande. Om inget oförutsett framkommer vid den fortsattaberedningen av ärendet kan jag lova att regeringens beslut kommer skyndsamt. 62 (): Det sistabeskedet är glädjande. Jag har inte träffat några i denna region som inte vill haindustri här. Men man vill känna att man kan leva ett tryggt och säkert liv.Många har ställt sig frågan: Måste det verkligen hända någonting mycket allvarligtinnan det görs något åt dessa olägenheter? Jag tror det är oerhört angeläget att miljöministernföljer detta ärende. Det handlar om en principiellt mycket viktig fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 18 §Svar på fråga 1986/87:121 om principerna för bedrivande av verksamhet har- mot bakgrund av ettuttalande av finansborgarråd om att nedskärningar i den kommunalaverksamheten i första hand borde drabba områden där en stor majoritet uttalatsig för skattesänkning- frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder motdenna, som han kallar den, planerade diskriminering av vissa kommuninvånare. Svaret på denna fråga är nej. Jag utgår ifrån attStockholms kommun liksom alla andra kommuner följer de principer som gäller förden kommunala verksamheten. Om principerna för bedrivande av verksamhet 64GUNNAR (): Jagskall be att få tacka civilministern för svaret på min fråga. Jag vill först bara konstatera att denna typ av uttalandeinte är någonting annat än ett slags maktens nonchalans mot undersåtarna. Viser exempel på detta i den pensionsskattedebatt som just nu pågår, men också iden debatt som brutit ut med anledning av att lagrådet inte tyckte somsocialdemokraterna tycker att man skulle ha tyckt. Men, herr talman, detta ärockså någonting värre. Det är nämligen en makthavare som hotar kommunmedborgarnamed konkreta åtgärder därför att de enligt hans mening har röstat fel. Det är mot den bakgrunden som jag tycker att det ärtvivelaktigt att civilministern i sitt svar säger sig utgå från att Stockholmskommun, dvs. socialdemokraterna under ledning, skallrespektera alla medborgares rätt till lika behandling. Vad ger anledning att utgå från den raka motsatsen. Det han har sagt är atthan skulle vilja diskriminera medborgarna. Hur kan man då få detta till att mankan utgå från att han inte skall göra det? Det gäller här en planerad diskriminering. Jag skullevilja att civilministern tar avstånd från den typen av tankar på att diskrimineraolika kommunmedborgare beroende på hur de röstat eller i vilken del avkommunen de bor. Jag skulle också vilja höra honom deklarera här i kammaren atthan är beredd att vidta åtgärder om det skulle visa sig att sina tankar i handling i syfte att diskriminera vissa kommunmedborgaredärför att de bor i en del av kommunen där man enligt meningröstat fel. Den deklarationen borde civilministern vara skyldig kammaren. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:20 19 § Svar på fråga 1986/87:100 om placeringen av Stockholmssödra postregions kontor Omplaceringen av Stockholrhs södra post-regions kontor 65 Kommunikationsminister : Herr talman! har frågat mig om jag anser attlokalfrågan för södra postregion har lösts i samklang med av riksdagoch regering uttalade mål. har beslutat-senast vid behandlingen avbudgetpropositionen - att postverket skall ge en snabb, säker ochlättillgänglig postservice i hela landet. Verksamheten skall bedrivasrationellt och effektivt. beslut innebär bl. a. att postensjälvständigt beslutar i lokalfrågor; Den aktuella lokalen vid är éntillfällig lösning av det nya regionkontorets lokalbehov. Jag utgår från attposten, utifrån verksamhetens förutsättningar, beaktar de aspekter somHans-Eric har tagit upp när man skall finna en mer långsiktig lösningi lokalfrågan. 66 (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. En stor del av det område som södra postregion omfattar harstor, brist på arbetsplatser. Jag vet att kommunikationsministern har godkunskap oiti det förhållandet. Såväl regering sorti riksdag har också i flerasammanhang uttalat att det är viktigt att bl. a. genom lokalisering av statligaarbetsplatser skapa bättre balans inom . Mot denna bakgrundär lokaliseringen av postregiohkontoret upprörande. Detta visar en totalnonchalans mot statsmakternas uttalade mål. Vi har fått veta att industriministern försökt övertygaprivata tjänsteföre-' tag om att de bör förlägga sin verksamhet utanförStockholm. När då posten, ett statligt affärsverk, placerar ett regionkontor icentralaste tänkbara läge i och utanför den region som kontoretadministrerar, framstår handlingssättet som ett direkt sabotage motindustriministerns ansträngningar. Jag skulle vilja följa upp detta med ett par ytterligarefrågor till kommunikationshiinistern. För det första: Jag kan inte av svaret utläsa attkornmunikationsministern där ger uttryck åt vad han själv anser, men' jag harfaktiskt frågat om kommunikationsministerns mening i det aktuella fallet. följt statsmakternas intentioner? För det andra: Tänker kommunikationsministern ta någrainitiativ för att mot posten och eventuellt andra statliga myndigheter göramotsvarande aktion som den industriministern har gjort mot privata företag? 67 Kommunikationsminister : Herr talman! Jag vill än en gång understryka att detta är en tillfällig lösning. De allmänna direktiven kvarstår. Det har förekommit överläggning ar med samtliga affärsverk, varvid man från regeringens sida har betonat regeringens allmänna inställning, att affärsverken skall ta hänsyn till regionalpolitiska mål och decentraliseringsmål när de planerar sina verk- 120 samheter. Det råder inga delade meningarpå den punkten. Jag tycker dock att det kanske vore litet orättvist om denhär diskussionen skulle ge intryck av att posten inte i allmänhet arbetar efterdessa målsättningar. Enligt uppgift jag har fått har personalen utanförStockholmsregionen inom postverket ökat med ca 2 000 årsarbetskrafter desenaste åren. Det sker alltså saker också i en annan riktning. Det vi nu talar om är som sagt en tillfällig lösning. Närman skall åstadkomma en definitiv lösning skall man enligt min mening ta hänsyntill de intentioner som har uttalats. Om dubbelspår på järnvägssträckan GöteborgKungsbacka 68 (): Jag är glad för det somkommunikationsministern nu säger. Hans ord kan inte misstolkas, tycker jag.Dock är jag litet ledsen för att kommunikationsministern bagatelliserar detinträffade genom att hänvisa till att det är en provisorisk lösning.Provisoriet är . hinner många anställda rekryteras ochmånga sociala mönster att inrättas. Det medför att man, när en permanentlösning skall åstadkommas, med stor kraft kommer att driva kravet att denpermanenta lokalen förläggs alldeles i närheten av provisoriet. Överläggningenvar härmed avslutad. 20 §Svar på fråga 1986/87:113 om dubbelspår på järnvägssträckan har frågat mig när dubbelspår förpendeltågstrafik på sträckan beräknas vara färdigt samt omjag är beredd att vidta åtgärder för att påskynda denna utbyggnad. Jag vill framhålla att är en bandel där enutbyggnad kan bedömas som mycket angelägen. I den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utvecklingoch full sysselsättning har regeringen också tagit med en satsning påvästkustbanan. Satsningen inrymmer dubbelspår bl. a. på del av sträckan mellanGöteborg och . Denna utbyggnad pågår . När dubbelspår för bl. a. pendeltågstrafik kan byggas frånGöteborg till beror dock till stor del på de berördatrafikhuvudmännens ekonomiska intresse. Enligt riktlinjer gällernämligen att trafikhuvudmännen i länen har att svara för järnvägsinvesteringarsom behövs för den lokala och regionala trafikförsörjningen.