prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 144 förreservation 8 av m.fl. Mom. 4 (beräknande av medel för Arrangerandemusikföreningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. I(beräknande av medel för Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av 108 Chrisopoulos - bifölls medacklamation. Mom. 2(beräknande av medel för Arbetsplatsbibliotek) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (bibliotekslag) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 15 förreservation 17 av . Mom. 1 och2 (lånecentraler och depåbibliotek, m. Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 94 förreservation 18 av m.fl. Mom. 2(anslag till Förvärv av konst för statens byggnader m.m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1 och2 (anslag till Vissa bidrag till bild och form) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avIngrid m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 1(beräknande av medel för bidrag till i i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (beräknande av medel till StiftelsenArbetarrörelsens arkiv) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 17 förreservation 22 av . Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 17 Punkt 2 Mom. 2(fördelning av bidrag för visningsfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4(anslag till Stöd till fonogram och musikalier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:117 Punkt 5 Mom. 3 (stöd till vissaorganisationstidskrifter) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservation 3 av . 3 ledamöter avstod från all rösta. Mom. 4 (utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslag till Stöd till kulturtidskrifter) Först biträddes reservation 5 av ochMargareta med 52 röster mot 48 för reservation 6 av ochKerstin . 206 ledmöter avstod från alt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 211 röster mot69 för reservation 5 av och . 25ledamöter avstod från alt rösta. Mo/n. 1(beräknande av raedel för Stiftelsen för utgivning av En bok för alla samt läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom) - Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngrid ra. - bifölls med acklamation. Mo/n. 2 (beräknande av medel för barn- ochungdomsorganisationernas läsfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl och - bifölls med acklamation. Mo/n. 4 (framställning av psalmboken i punktskrift) Utskottels hemställan bifölls med 160 röster raot 147 förreservation 12 av m. fl. Mo/n. 7 (anslag till Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Produktionskostnader) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservation 13 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Övriga punkter och moment 8 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum.110 9 §Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 10 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice talmannen. 1986/87:33om vissa inkomstskattefrågor m, m. Vissainkomstskattefrågor m. m. 90 BOLUNDGREN (m): Friheten i kan sägas vara.38 %, Detär vad en industriarbetare får behålla av sin arbetsersättning efterinkomstskatt, arbetsgivaravgifter och andra skatter. Nästan två tredjedelar avhans inkomst tas om hand, används och fördelas av politiker. Det höga skattetrycket i har uppkommit som följdav en medveten politisk process, syftande till en allt större kollektivisering.Medborgarnas fria val har efter hand ersatts av politiska beslut. Denna formfor fördelning av resurser är trög och ineffektiv. Den leder dessutom oftasttill offentliga monopol. Den minskade frihet som är en följd av det ökandeskatteuttaget leder också till ett sämre utnyttjande av våra gemensammaresurser. Snedvridningar av ekonomiska beslut uppstår, vilket leder till enminskning av tillväxttakten. Ett exempel på detta är barnomsorgen. Familjernasvalfrihet inskränks genom att en viss form av barnomsorg favoriseras genomkraftiga subventioner. Dessa subventioner skattefinansieras. Det högaskatteuttag som följer medför i sin tur att de flesta familjer bara kan väljadet skattesubventionera-de alternativet. Valfriheten minskar således. Fleraundersökningar visar att den kollektiva barnomsorgen i ärbetydligt dyrare än i jämförbara länder. Monopoliseringen leder till sämreutnyttjande av de gemensararaa resurserna. Den tröghet som kännetecknar politiska beslut och denstelhet som uppkommer genom offentliga monopol kan bara brytas, om del gesutrymme för enskilda alternativ på lika villkor. Det förutsätter i sin lur ensänkning av skattetrycket. Skattetrycket bör därför sänkas. Det finnsemellertid ytterligare ett skäl för en sänkning av skattetrycket. De flestatycks nu vara överens om att skattesystemets struktur måste ändras, så att dehöga marginalskatterna sänks. Sker detta inom ramen för ett oförändratskatteuttag, blir det ett nollsumraespel - skattesänkningar för vissa innebäralltid skattehöjningar för andra, I den intensiva skattedebatt som förs finnsförslag frän politiska partier och fackliga organisationer, sora innebär storaskatleskärp- Vissa inkomstskattefrågor m. m. ningar för deltidsarbetande, småhusägare raed låga ochnorraala inkomstlägen, glesbygdsbor, pensionärer m,fl. Dessa effekter är enföljd av att förslagen utgår från ett oförändrat skattetryck och därmed innebäratt skattebördan omfördelas genom exempelvis slopat grundavdrag eller andraavdragsbegränsningar. Det är självfallet inte ointressant att förbättraskattesystemets struktur. Men det är bara genom en sänkning av skattetrycketsom en skattereform med nödvändig omfattning fakfiskt blir politiskt möjlig attgenomföra. De förslag till skatteomläggningar som har lagts fram av exempelvisSACO/SR, och socialdemokraterna utgår från en i många avseendenriktig analys av problemen i det nuvarande skattesystemet. De lösningar somförespråkas kan nog sägas vara präglade av akademisk och teknisk elegans. Depräglas emellertid inte av politisk realism, främst därför att de inte tartillräcklig hänsyn till enskilda människors ekonomi. Dessutom skulle deskärpningar av företagsskatteuttaget som föreslås få negativa effekter förinvesteringsviljan och därmed motverka syftet med skatteomläggningarna. Moderata samlingspartiet har drivit kravetpå en sänkning av det totala skattetrycket. Därigenom skapas utrymme för enomfattande sänkning av de alltför höga marginalskatterna utan kompenserandeskattehöjningar för vissa grupper. hävdas i debatten alt en sänkning av skattetrycketskulle hota välfärden. Det är ett befängt påstående. Skulle välfärden hotasgenom att människor själva får disponera en större del av sina inkomster, genomalt valfriheten ökar? Man kan inte, och får inte, sätta likhetstecken mellanvälfärd och offentlig verksamhet. Välfärd i materiell mening bestäms avstorleken på våra totala resurser och av effektiviteten i användningen - inteav var resurserna används. En sänkning av skattetrycket ger utrymme för fleraalternativ inom sektorer där den offentliga sektorn har monopol.Därigenom ökar valfriheten och effektiviteten. Resurserna utnyttjas bättre.Även de som är verksamma inom de offentliga monopolen får störrevalfrihet. Deras arbetstillfredsställelse kan öka genom den stimulansförekomsten av alternativ innebär. De enskilda människorna kommer genom en sänkning avskattetrycket och genom framväxandet av alternativ till de offentliga monopoleni betydligt större utsträckning att själva kunna välja exempelvis barnomsorg,bostad och arbetsplats. Målet för den skattereform vi moderater föreslår är attmänniskornas valfrihet kan öka som den ekonomiska tillväxten främjas. Olika undersökningar visar att har gjort betydandevälfärdsförluster till följd av det successivt ökade skatteuttaget.Bruttonationalprodukten kan antas vara i storleksordningen 100 miljarderlägre än vid en mera rimlig skatteutveckling. Utgångspunkterna för en omfattande reformeringav skattesystemet bör vara följande: - Skattereformen måste utformas méd hänsyn till deenskilda medborgarnas ekonomi. En kraftig begränsning av underskoltsavdragensvärde för småhusägareskulle innebära stora ekonomiska problem för många familjer, som anpassat sigtill de regler som gäller . - Skattereformenmåste utformas med hänsynstagande till vad som sker i vår omvärld. Det är ilängden omöjligt för en öppen ekonomi som den svenska att leva med väsentligthögre skattetryck och väsentligt högre marginalskatter än omvärldens. - Skattereformenmåste utformas så, alt de mest negativa inslagen i del nuvarande skattesystemetundanröjs eller lindras kraftigt. Del viktigaste inslaget i en skattereformmåste därför vara en kraftig sänkning av marginalskatterna. - Skattereformenmåste utformas så, att även inkomsttagare i vanliga inkomstlägen omfattas avmarginalskattesänkningarna. Höga marginalskatter är inte ett problem som ärförbehållet högre inkomsttagare. Genom lägre skatt på inkomstökningarunderlättas lönebildningen, och del blir lönande att spara, arbeta och salsa påföretagande. - Skattereformenmåste genomföras . Varje dröjsmål konserverar och förstärkerde negativa effekterna av skattetryck och nuvarande skattesystem. En genomgripande skattereform med de utgångspunkter somjag angivit bör vara fullt genomförd och innebära: Den statliga inkomstskattensänks, så all den helt övervägande delen av inkomsttagarna får en marginalskatt på högst , vid en genomsnittlig kommunalskall. Ingen skall ha en marginalskatt spm är högre än . Det långsiktiga målet bör vara alt helt slopa den statliga inkomstskatten utom vid höga inkomster. Det innebär all de allra flesta inkomstlagarna på något får en marginalskatt pä . Skatteskalanskall inflationsskyddas, så att irite inflationen tillåts smyghöja skatten. Inkomstskattesystemetskall reformeras, så att uttaget sker raed hänsyn till familjernasförsörjningsbörda. Inom ramen förett i stort sett oförändrat skatteuttag bör bolagsskatten sänkas till ,som avsättningsmöjligheterna till investeringsfonder slopas. Genomen sådan reform förbättras utsikterna för en tillfredsställandeinvesleringsutveckling. Egenföretagarnasskattesituation förbättras genora de sänkta marginalskatterna. Dessutom måsteförmögenhetsskatten på arbetande kapital slopas. Konsolideringsmöjligheternaför egenföretagare måste även i fortsättningen vara goda. Den moderata skattereformen innebäralt medborgarna kan disponera en större del av sina egna inkomster. Man skallkunna leva på sin lön. Det kommer att bli lönande att arbeta, spara och satsapå företagande. Inflationen minskar och konkurrenskraften stärks. Många familjer sitter fast i vad som kan kallasfatligdomsfällan. De sammantagna marginaleffekterna till följd.avmarginalskatten, avtrappade bostadsbidrag och i vissa fall progressiva daghemsavgifterleder till alt familjer inte kan förbättra sin ekonomiska situation genoni egetarbete. Genomförs det moderata skatteförslaget, kommer den totala effekten av Vissa tnkomstskatte-frågor nx. 8 protokoU 1986/87:117 Vissa inkomstskattefrågor/n. skatt ochavtrappade bidrag att bara i undantagsfall överstiga , Dessutom minskar behovetav inkomstprövade bidrag. Sammanlaget kommer den moderata skattereformen all ledatill en högre tillväxttakt än vad som annars skulle bli fallet. Genom att deresurser som finns att fördela växer snabbare kommer framför allt lägreinkomsttagare att gynnas. Det är tillväxten som har möjliggjortutvecklingen av det svenska välståndet - och detsararaa gäller självfallet ävenför komraande år. Genom högre tillväxt ökar.välfärden. Jag har inte i detalj velat ta upp alla dereservationer som fogats till skatteutskottets betänkande. I många fall gällerdel frågor som har prövats av kammarens ledamöter och somhar diskuterats flitigt. Det väsentliga är att vi nu kan samlas kringgenomförandel av en omfattande skattereform, som genom en sänkning avskattetrycket leder till en sänkning av marginalskatterna, högre effektivitetoch större tillväxt utan att låg- och normalinkomsttagare i vissa situationerdrabbas av en höjd skatt. Det är min förhoppning att det kan bli möjligt allbesluta om en.reform, som kan vara genomförd . Jag vill också yrka bifall till samtliga av dereservationer i utskottets betänkande där moderata ledamöter finns med. 91STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande 1986/87:33behandlas vissa inkomstskattefrågor. Till utskotlsbeiänkandet har fogats ettantal reservationer, och jag skall i huvudsak beröra dessa. 1 reservation 5 tas sambeskattningen av makars och avföräldrars och barns förmögenhet upp. Denna fråga har debatterats i riksdagenunder . Trots hårt motstånd från socialdemokraterna har utvecklingenändå blivit en utveckling mot en utvidgad särbeskattning också avförmögenheter. Fr. o. m. i är är sambeskaltning av makars B-inkomster slopad.Kapitalavkastningen skall i fortsättningen vara helt knuten till individen. Enligt reservanternas uppfattning bör i fortsättningenkapitalbeskattningen individualiseras, detta av både rättvise- ochförenklingsskäl. Även de nuvarande reglerna för sambeskattning avföräldrars och barns förmögenhet är otillfredsställande. Orättvisan är allramest framträdande, om man jämför förhållandena för samboende raed barn som inteblir utsatta för någon samtaxering. Ännu mera orättvist och orimligt är det närsamtaxering av förmögenhet sker av fosterföräldrars och fosterbarnsförmö-genheler. Fosterföräldrarna får inte disponera sina fosterbarnsförmögenhet, och det finns enligt min uppfattning inga skäl för en samtaxeringav fosterföräldrars och fosterbarns förmögenheier. Vi reservanter kräver allregeringen lägger fram förslag orn en förändring av det slag somföreslås i reservationen. En annan fråga som diskuteras i är frågan omstöd åt barnfamiljerna. Enligt uppfattning bör stödet tillbarnfamiljerna ges i form av beskattat vårdnadsbidrag, med ett beloppmotsvarande basbeloppet -I- . och i en första etapp utgå till allafamiljer med barn . En beskattad vårdnadsersätlning ger föräldrarnamöjlighet att med bibehållet socialt skydd korta av sin arbetstid för barnensskull. valfrihetoch skapar jämställdhet mellan man och kvinna. utgår en skattereduktion på . till familjermed barn och med endast en inkomsttagare. Enligt uppfattning bör dettabelopp-som varit oförändrat - i en första etapp höjastill . En annan fråga som berör barnomsorgen, tas upp ireservation 14, nämligen frågan om ett omkostnadsavdrag för dagmamma. Trots enkraftig utbyggnad av den kommunala barnomsorgen är det en betydande gruppföräldrar sora är beroende av privat dagmamma. För att stimulera denna verksamhetoch positivt påverka den enskildes skattesituation föreslår ireservation 14 att av den ersättning som erläggs till privat dagmamma skall , betraktas som omkostnadsersättning, 1 reservation nr 15 berörs frågan om barnpension. Redan1972 års skatteulredning föreslog att samma skatteregler borde gälla vare sigsamhället trädde in genom bidragsförskott eller barnpension utgick.Likställdhet borde gälla, och detta borde ske genom att pensionsförmåner tillbarn undantogs från beskattning. Enligt reservanternas syn så är de nuvarandeförhållandena orättvisa. Det är inte rimligt att tvä barn raed samma inkomst avexempelvis ett feriearbete skall behandlas olika i beskattningshänseende.Därför bör regeringen utreda frågan och framlägga förslag i detta ärende, I reservation nr 17 behandlas en motion angåendebeskattning av ersättning för förslagsverksamhet. Vi reservanter kan inteansluta oss till motionärernas förslag att sådan ersättning skall vara heltskattefri. Däremot anser vi att ersättningen skall kunna fördelas på entreårsperiod. Beträffande den fråga som behandlas i reservation nr 18uttalar i ett särskilt yttrande all ett skatteproblem av den art sommotionärerna tar upp, inte bör lösas genom selektiva åtgärder i form av partiellskattefrihet för vissa typer av inkomster. Sädana åtgärder medför att liknandekrav framställs beträffande andra inkomster. Problem av denna art bör lösasgenom en höjning av grundavdraget och genom en sänkning av marginalskatten, I reservation nr 19 behandlas de skattemässiga reglernaför fackliga stipendier. Enligt reservanternas uppfattning bör denskattemässiga behandlingen vara lika, oberoende av vem som utbetalarstipendierna, I reservation 21 berörs värdering av bilförmån.Bilförsäljaren blir skattskyldig för bilförmån på grundval av de bilarvederbörande disponerar . Detta innebär för en försäljare sora haralt sälja dyra bilar i många fall en orimligt hög värdering av förmånen. Enligtreservanterna bör utfärda rekoramendationer som. germöjlighet till jämkning av bilförmåner för de här berörda personerna, I reservation nr 23 yrkas alt också fasta kostnader förbilen bör ingå i de kostnader för vilka avdrag medges för bilresor till ochfrån arbetet. Så var förhållandel , och dessa tidigare regler böråter införas, 1 reservation nr 24 efterlyses förslag beträffandeiraktamentsbeskattnings-reglerna, har frågan legat iregeringskansliet, och vi förväntar nu förslag från regeringen. Den frågan somtogs upp i cenlermolion Sk414 är ett exempel på den orättvisa behandling somnuvarande regler leder till. Nog borde det vara av intresse också förregeringspartiet att rätta till den uppenbara orättvisa som nuvarande reglerger. Vissa inkomstskattefrågor m. m. Vissa inkomstskattefrågor/n. I reservation nr 34 framförs syn påskattepolitiken . Debatten om skattepolitiken har varit särskiltintensiv . Förslag har framlagts från näringsliv,fackliga organisationer och vissa partier. Mycket i förslagen har anknytningtill förslag som framförts i andra länder. Enligt uppfattning skall vivara öppna för vad som sker i andra länder men också ha uppmärksamheten riktadpå vad vi i ansett vara grunden i svensk skattepolitik, näraligenfördelningspolitik, skatt efter bärkraft och bibehållande av social trygghet. En skattereform bör syfta till sänkt skatt påarbete och arbetande kapital, sänkta marginalskatter för alla och en effektivkommunal skalteutjämning. Den bör vidare bygga på förutsättningen altgrundavdragen skall vara kvar i skattesystemet. Reformen bör finansieras delsgenom all raan breddar skallebasen i företagssektorn och gör ändringar ienergiskatteutla-get, dels genoni miljöavgifter och miljöskatter. En grund för reformeringen av inkomstbeskattningen måstevara en förbättring av den kommunala skatleutjämningen. Den bör syfta till enlikvärdig beskattning i kommuner med samma effektivitet och servicenivå. Med deskillnader i skattekraft som fortfarande råder mellan olika kommuner kanrättvisa aldrig skapas genom enbart förändringar i den statliga beskattningen.Även i övrigt bör skatternas roll i regionalpolitiken ses över. En annan grund för en skattereform bör vara att denstatliga inkomstskatten läggs om så, att skatteuttaget blirhögst i alla inkomstlägen utom i de allra högsta. Högsta marginalskattenpå en inkomstökning vid en skatt på . blir därmed maximalt 50 %.Genom att man låter brytpunkten ligga kvar vid 50-procentsgränsen kommeravdragsbegränsningen endast alt tillämpas vid de allra högsta inkomsterna. Ensänkning av marginalskatten bör ge effekt i samtliga inkomslskikt. Sänkningarnabfirdock störst för dem som har de höga inkomsterna. förutsätter alldessa skattesänkningar beaktas vid kommande avtalsförhandlingar. anser det inte minst av fördelningspolitiska skälnödvändigt att också inkomsttagare med låga inkomster blir delaktiga iomläggningen av inkomstbeskattningen. Ett relativt stort belopp i botlen avinkomsten bör även i fortsättningen vara helt skattefritt. Ett stortgrundavdrag bidrar till att göra skattesystemet enklare. riksdagsbeslut ora skattereglerna för 1988innebär att grundavdraget höjs till . och att brytpunkten beräknaskoraraa att ligga . - krav som framfördes av . Därmedberäknas den målsättning kunna uppnås som fastslogs redan 1981-, , nämligen att av inkomstlagarna skall ha högst 50 %marginalskatt. Delta kan vara värt att notera. 1980 hade avinkomsttagarna i marginalskatt. Som framgår av vad jag sagt anser att vibör gå vidare med att ytterligare sänka marginalskatten. Menmarginalskattesänkningen skall utformas så, att alla skattebetalare får del avden. Del får inte vara så - som det föreslås i ett par av de nu aktuellaskatteförslagen - att låginkomsttagarna skall betala en marginalskattesänkning. Inför 1988kan en skattesänkning eventuellt bli aktuell i samband med avtalsförhandlingarna.En sådan förutsätter dock alt löneanspråken be- Prot. 1986/87:117 gränsas. Vissa inkomstskattefrågor m. Med denmotiveringjagframfört yrkar jag bifall till saratliga de reservationer därcenterns ledamöter förekommer bland reservanterna samt i övrigt till utskottetsförslag. 92KJELL (): I skatteutskottets betänkande 33 behandlasett sextiotal motioner, I ett enda avseende har motionärerna haft framgång:Utskottet hemställer att skall göra ett särskilt tillkännagivande ifråga om litterära och konstnärliga yrkesutövares beskattning, I övrigt kommerklubban att gå sora en lärkvinge när ärendet företas till avgörande i kammareni morgon, I partimotion om den ekonoraiska politikenföreslår vi ett antal åtgärder för att hälla pris- och lönebildningen vid enrimlig nivå. Syftet är ytterst givetvis att stärka konkurrenskraften för svenskindustri. Den minnesgode erinrar sig att del fanns dåföreträdare för socialdemokratiska regeringar betraktade det som en allvarligöverträdelse att föra in skattepolitiska bedömningar i avtalsrörelsen; Många ärde åthutningar som socialdemokratiska statsråd gav företrädare förfrämst akademiker- och tjänstemannagrupper vid sådana tillfällen. är förhållandet annorlunda. Att hålla skatternautanför avtalsrörelserna är närmast en omöjlighet. 1 stället spelas varje årsamma föreställning upp. Varje lönerörelse blir en illustration till att detstarka progressiva inslaget i inkomstskatten har gjort bankrutt. Inte en lönerörelse genomförs heller utan alt vi fårbetala ett högt pris för detta. Det som förhandlarna kärapar med eller om är egentligeninte den del av löneökningen som skall ligga kvar i lönekuvertet och komma denanställde till godo efter det att lönen justerats upp. Den delen är nämligeninte av den storleken att den - om det bara handlade om denna - skulle vållaförhandlarna på någondera sidan några större problem. Nej, det som förorsakarnattmanglingarna, vapenskramlel och slridsåtgärderna är paradoxalt nog den delav löneökningen som löntagarna aldrig finner i kuvertet -nämligen det som gärbort till skatt och arbetsgivaravgifter. Och om jag, herr talman, får fortsätta med all vara litetfilosofiskt analytisk så skulle jag vilja tillägga att det inte heller är dendel som utgör kommunalskatten som är det verkliga problemet. Den delen tas juut efter samma genomsnittliga skattesats sora för inkomsten i övrigt, dock isanningens namn med en viss liten progressivitet berorende på grundavdraget. Men, herr talman, det verkliga problemet är för det förstastatsskatten och för det andra arbetsgivaravgifternas nivå. Sedan tillkomriierockså inflationen och effekten av inkomstrelaterade bidrag avsocialdemokratisk modell. Då det gäller det första - statsskatten - nöjer sig sombekant inte finansministern med att ta ut den genomsnittliga skatten pålöneökningarna. Nej, man vill ha ut en progressiv skatt på löneökningarna. Ochden skatten -tillsammansmed kommunalskatten-ger inte, som utskottsmajoritetenvill få Vissa inkomstskattefrågor m. m.