prot · GA0957 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeln är till för attmöjliggöra för dem som vill pröva skolverksamhet att verkligen visa aff den kanfungera, även om de skulle vara seriösa. Det är ju infe bara lycksökare som kanfå det besvärligt med sina skoletableringar, utan också mycket seriösamänniskor. Det finns organisationer, ideella föreningar och andra som villetablera men som har väldigt dåligt på fötterna, och då skall man inte medstatsbidrag och auktorisation vare sig göra åtaganden för den skolformen ellermedverka fill aft föräldrar går in i den, om det visar sig att de inte klararuppgiften. Treårsgränsen fyller faktiskt en prakfisk funktion. Eftersom som fristående, privat skola intehar funnits finns det anledning att säga, att den nya grupp somnu går in rimligen måste vara beredd att visa att den kan etablera sig ochhålla sin skola, I själva verket tycker jag att det uttalande som jag har gjortpå denna punkt i stället för aft ses som en attack mot den fristående skolanborde ses som ett uttalande om att vi i regeringen sakligt prövarförutsättningarna för skolans verksamhet den dag då den visar att den faktisktfinns, att lärarna finns och att eleverna finns. AnL 36 (); Jag tycker nog att förenklar debatten litet väl mycketnu igen. Jag skulle vilja se, om han i någon kommande proposition skulleanvända ungefär den sortens uttryckssätt: Lycksökare göre sig ej besvär. Detjag försökte göra var en beskrivning av bakgrunden till de här resonemangen.Jag anser fortfarande att det faktiskt är en viss skillnad, om det kommer enperson eller kanske t. o. m. en organisafion och säger: Vi har för avsikt attstarta en skola. Vi tror aft vi kan skaffa lokaler, vi tror att vi kanske kananställa lärare och vi tror rent av aft def finns elevunderlag. Idef här fallet menar jag alldeles bestämt, , att även om manformellt kan säga att det icke finns en fristående skola, så finns det ändå enskola på platsen, det finns byggnader, det finns lärare, def finns elever. Detär faktiskt en viss skillnad, och det var den skillnaden jag ville belysa,eftersom jag menar att den skulle kunna vara tillräcklig grund, om man tror påden här skolformen och på framfid, för att användaundantagsregeln i riksdagsbeslutet. Sedantycker jag inte att skolans status, dvs, att den skulle vara i behov avinvesteringar, är något särskilt tungt vägande skäl, i varje fall inte iStockholmsområdet, I så fall är det kanske många skolor som skulleifrågasättas. Vi vet att många skolbyggnader behöver upprustning, och det kansäkert gälla här också, men det har inte rikfigt med den här saken aff göra. Omstatsbidraget tiU fristående skolor AnL 37 (); Statsrådet säger att han har lagt ned mycken omsorg och möda på den härfrågan. Då är det aft beklaga att det inte har gett något posifivt resultat,vilket faktiskt hade varit möjligt i det här sammanhanget. Skolanfinns infe, säger statsrådet vidare. Men han vet lika väl som jag attvarje skola präglas av den anda som ledning och personal visar när de talar omsin skola och när de arbetar i sin skola. Man behöver bara komma in i en skolaså känner man vilken anda som finns i den. Härfinns ändå lärarna kvar. Det finns också föräldrar som är mycket intresseradeav att fortsätta aff ha sina barn i den här fristående skolan. De vill intenågot annat än aft ha sina barn i eft högstadium och ett gymnasium vidHöglandsskolan, Här har vi alltså alla de goda förutsättningar som ärnödvändiga för att man skall få till stånd en bra skola. Det år allt bra syndaft kasta bort de förutsättningarna genom att säga nej fill statsbidrag tillHöglandsskolan, Jagkonstaterar också att jag inte fått något svar på de frågor jag ställde. Detmåste ändå vara en skyldighet för skolministern att ge något enda exempel påvid vilket tillfälle han kan tänka sig att göra avsteg från tidsregeln. Jagvill också veta när de förändringar av statsbidragsreglerna kommer somutbildningsminister har förufskickat och vilka de blir, AnL38 (): tycker aff jag borde hålla honom räkning för den omsorgoch den möda, de långa samtal osv. som han har lagt ned på Om statsbidraget tiU fristående skolor Självfallet gör jag deL Men def är inte vägen som räknas, utan def årmålet, och målet blev helt galet, , Jag skulle önska att jag kunde såga att jag tror påskolministerns goda vilja i def här fallet, men vet jag attskolministern är en trogen socialdemokrat, och därför tror jag fortfarande attdet är den här typen av skola man inte vill ha. Jag kan inte släppa den tanken,för jag har hört den sä , Alla era skolpolitiska beslut leder i denriktningen. Jag skulle vilja ställa tvä kompletterande frågor: Varförvågar man inte lita på den bedömning som länsskolnämnden har gjort? Varför infe inrätta den försöksverksamhet som länsskolnämnden har förordat? Jag tror fakfiskt aff har ett känsligtsamvete, och i så fall kan det inte kännas så lätt i de här dagarna, AnL 39 Statsrådet : Jag är inte beredd att här inför kammarenredovisa några planer från regeringen när det gäller förändring avstatsbidragsbesfämmelserna. En utredningsrapport har lämnats om skolornasverksamhet , och den är utomordentligt intressant. Jag håller på attstudera den. Vi får anledning att föra allmänna resonemang om erfarenheterna iden rapporten, innan jag kommer att lägga fram förslag till förändringar avbidragsbestämmelserna. Det är naturligtvis alldeles riktigt, ,att det är målet som räknas. Jag har ingen förhoppning om och än mindre någotkrav på att skall gilla mitt beslut; jag hade inte ettögonblick väntat mig det. Def är klart att jag blir litet ledsen när hon sägeratt hon vill tro på min goda vilja men har svårt aft göra det, eftersom jag ärsocialdemokrat. Jag tror på goda vilja också när honförefaller mig som mest högerinriktad. Men det var litet väl schablonmässigtatt ifrågasätta avsikterna bara därföratt vi i konkreta frågor har olikavärderingar och fatfar olika beslut. Låt mig för ordningens skull upprepa det som ändå är faktaom . Skolan är inte längre en fristående skola. Den har intevarit def . Den är en låg- och mellanstadieskola, där någragymnasie- eller högstadieelever fakfiskt inte finns. Jo, säger ,de kommer störtande i samma stund som man öppnar skolan. Men def är då en punktsom behöver vägas in, eftersom just det förhållandet påtalades av rektorn vidgymnasieskolan i i ett brev som ingår i det underlag vi har haft. En avskolledarna i området säger alltså aff def i det här fallet inte finns någraförutsättningar aft rekrytera elever med mindre än att de flyttas från den enaskolan till den andra. Regeringen kan naturligtvis infe genom beslut om bidragför etablering av en fristående skola medverka till att nian tar risken aftelever måste flyttas. Det är möjligt aft detta är fel. De som företräderskolans stiftelse säger att man inte skulle behöva ta elever från andra skolor,utan eleverna skulle komma någon annanstans ifrån. Det är möjligt attstiftelsen har rätt. Men vi har sagt att man då får etablera denna nya skolaoch visa aft den kan fungera innan vi tar ställning till om den också skall hastatsbidrag, I själva verket är just detta förklaringen fill aff det fill synes formellabeslutet i realiteten har Prot 1986/87:57 både substans och mening, . Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Omstatsbidraget tiU fristående skolor AnL 40 (): Jag fick inte svar på min fråga omlänsskolnämndens yttrande resp. förslag om försöksverksamhet. Jag förstår attdef är svårt för att redovisa detta - grunden förställningstagandet måste ju vara mycket oklar. Jagövergår då fill min nästa fråga och hoppas på bättre lycka i def fallet. Den formella grunden för ayslaget var att ingen verksamhetbedrivits som gäller. Får jag då fråga: Varför var vägen framtill det beslutet så lång? Den formella grunden förelåg ju redan i början av1986, och beslutet kom . Jag tycker synd om alla dem som arbetade mycket träget ochmycket förhoppningsfullt för den här skolan och för att frågan skulle få enfrån deras synpunkt sett lycklig lösning och som gång på gång hänvisades tillatt ytterligare överläggningar måste äga rum och ytterligare övervägandengöras. Den formella grunden fanns ju redan,-och regeringen räddade sig genomatt åberopa den när man infe kunde finna någon saklig grund för ett avslag. AnL 41 (): Jag fick inte svar från statsrådet på fråganom huruvida han kunde ge mig ett exempel på vilka kriterier som kan geregeringen anledning att göra avsteg från regeln om freårsgränsen. Statsrådetmåste ändå kunna hänvisa till något exempel på vilka kriterier som gäller.Utbildningsutskottet visade ju i sitt betänkande på möjligheten att göra avstegfrån regeln när det förelåg speciella omständigheter. I en demokrati finns det, som jagsade tidigare, ingen anledning att ha förordningar med hemligatillämpningsföreskrifter. Det;är därför ganska rimligt att statsrådet gerexempel på vilka förutsättningar som skall gälla för aft def skall bli möjligtatt göra avsteg från treårsregeln. Nej, , def är fakfiskt inferimligt att jag räknar upp vilka de särskilda kriterierna skulle vara. Detankommer i själva verket på den som anser sig ha särskilda motiv för atttreårsregeln inte skall tillämpas att redovisa vilka dessa motiv är. Regeringenhar sedan frihet att bedöma huruvida de argument som förs fram är tillräckligtstarka för att man skall göra undantag. Detta är en rimlig tillämpning av detbeslut som gäller. Det som förordar är någon sorts konstigbyråkratisk variant, där man på förhand försöker beskriva det oförutsedda, ochdef tycker jag är en dålig metod. Varför dröjde det så länge innan det beslut som grundadesig på freårsgränsen fattades? frågade , Jo, det var ju föraft ge Om lokalisering tiU av en vapenfriskola möjlighet att pröva de särskilda skäl som man ansåg sigkunna framföra. Det är alltså den sakprövningen som har gjorts. Om vi hadegjort bara en mycket formell prövning, då hade vi kunnat fatta beslutettidigare. Vi har faktiskt gått igenom de argument som redovisades. Vi hadeexempelvis en omgång då vi gick igenom de synpunkter som hade framförts frånSpånga, Def var alltså en mycket noggrann beredning som gjordes. Den mycketnoggranna prövning som ärendet har fåft är i själva verket förklaringen tillatt beslutet kom när def kom och blev det det blev. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1986/87:123 om lokaliseringtill av en vapenfriskola AnL 43 Försvarsminister : har - mot bakgrund avvärnplikfsutbildnings-kommitténs förslag att centralisera en del avvapenfriutbildningen till tre vapenfriskolor - frågat mig om jag är beredd attlokalisera en sådan skola till i kommun, förslag syftar till att gede vapenfria tjänsteplikfiga en effektivare utbildning som är klararemålinriktad mot uppgifter i totalförsvaret. Kommittén föreslår att utbildning av de vapenfria skallinledas med ett särskilt infroduktionsskede. Därefter följer en allmängrundutbildning, som föreslås vara lika för alla. Den mera individuelltutformade prakfiska befattningsutbildningen skall enligt förslaget föregås aven grundläggande befattningsutbildning. Enligt kommitténs uppfattning bör introduktionen och denallmänna grundutbildningen liksom - för vissa vapenfria - den grundläggandebefattningsutbildningen genomföras centraliserat vid tre för ändamåletinrättade vapenfriskolor, lokaliserade till södra, mellersta och norra , Remissbehandlingen av värnplikfsufbildningskommitténsförslag är avslutad. Remissinstanserna är genomgående positiva fillförslagen i stort. När det gäller lämpligheten av att inrätta centralavapenfriskolor är dock uppfattningarna delade bland remissinstanserna. Som jag ser det måste ettställningstagande till förslaget om centrala vapenfriskolor grundas påöverväganden om den vapenfria tjänstens utformning i övrigt i framfiden.Sådana överväganden görs i på grundval avkommitténs förslag. Jag är därför infe beredd aft uttala mig om förslagetom centrala vapenfriskolor eller deras lokalisering i landet. AnL 44ULLA ORRING (fp): Jag ber aft få tacka för svaref. Min interpellation rör närmast frågan om utbildningen avvapenfria tjänstepliktiga och därmed huruvida en av de tre föreslagnavapenfriskolorna kan komma till stånd i , och då i i Umeåkommun. Av värnpliktiga sökte ca 4 000 vapenfri tjänst.Antalet förväntas ligga på motsvarande nivå även . Enbetydande grupp, dvs, av en grundutbildningsomgång, vill alltsåfullgöra sin värnplikt i vapenfri tjänst. På vilket sätt kommer en utbildningför den gruppen aft utformas? Kommer den fill stånd i den norra regionen? Först vill jag instämma i målsättningen för svensksäkerhetspolitik, som självklart är att bevara landefs oberoende. Det ärdärför, som jag ser det, av stor betydelse att med utbildning, information ochpå annat sätt planera för varje medborgares möjlighet, och även skyldighet, attdelta i totalförsvaret allt efter förmåga. De dagliga rapporter som vi får via TV ochandra massmedia visar att s, k, modern krigföring innebär att ävencivilbefolkningen och därmed alla medborgare dras in i krigshandlingar. Vårinställning är aft även de vapenfria skall ingå i det gemensammatotalförsvaret. Vapenfriutbildningen ufgör därmed en del av totalförsvaret.Man kan inte se de vapenfria tjänstepliktiga och deras tjänstgöring som enverksamhet oberoende av samhället i övrigt. Av denna anledning anser jag afflokaliseringen av utbildningen utgör en viktig hörnsten. Det bör vara enutbildning som är målinriktad och leder fill en placering inom de civiladelarna av försvaret. anser att även denna utbildning måste planerasmed omsorg. För många vapenfria har tjänstgöringen hitintills inte upplevts sommeningsfull, Def måste bli en ändring härvidlag. Som statsrådet nämnde i svaref har kommitténvapenfriutbildningen i sitt betänkande redovisat ett förslag om enallmän grundutbildning, som ger betydande kvalitetsförstärkningar i jämförelsemed dagens nivå. Kommittén anser aft det för ca 2 600 vapenfria skall ges enintroduktionsutbildning och en allmän grundutbildning. Som ett alternafiv lämnar kommittén förslag på att treregionala utbildningar tillskapas, av vilka en skall förläggas fill den norraregionen, Pä samma sätt som statsrådet i dagens interpellationssvar infe gersvar på var lokaliseringen skall ske, så har infe heller kommittén pekat pånågon särskild lokaliseringsort. Jag beklagar aft denna vikfigautbildningsfråga för de vapenfria ännu inte nått fram till en lösning. Eftermånga års försummelse krävs en lösning. Särskilt ur försvarssynpunkt är detviktigt att ett beslut om lokaliseringen av vapenfriskolorna fattas och att därmeden av skolorna förläggs till och , För mig är detsjälvklart att skolan placeras i /i , Jag vet också att kommun noga har följt kommitténsexpertgrupps arbete och biträtt gruppen med underlag och förutsättningar för enlokalisering till , Jag befraktar det som mycket angeläget attlokaliseringen av vapenfriskolorna blir föremål för ett beslut . Det ärviktigt ur nationens synvinkel med tonvikt på behovet av ett starkttotalförsvar, där de vapenfrias kunskaper och tjänster utgör en del avsamhällets resurser. Men def är även viktigt ur kommunens synvinkel, eftersomen etablering av en vapenfriskola utgör både en stimulans och en utmaning i denkommunala planeringen. Det är angeläget att statsrådet närmare preciserarvad som ligger i svaret om den beredning som sker iregeringskansliet. Om lokalisering till av en vapenfriskola Prot.1986/87:57 eller Norrlandsorter i övrigt diskuterats i dettasammanhang? 21 januari1987 det andra förslag och övervägandenom vapenfritjänstens utformning? ., ., 77. kommun har sagt sig vara beredd att ta på sig ettbetydande ansvar och är av ,,.. r flera skäl väl förberedd att faemot en sådan här utbildning, r . , , har det störstaantalet vapenfria bland Norrlandslänen, Umeåkommun är centrum för gymnasie- och högskoleutbildning och liggerväl placerad inom upptagningsområdet med goda kommunikationer. Hörneforsligger endast ett par mil från med bra möjligheter tillrekrytering av lärare. Med tanke på den samverkan som kan erfordras med andrautbildningsinstitutioner och med totalförsvaret är lokaliseringen lämplig. Inteminst kan och ge eft tillskott av utbildningsresurser.Dessutom finns i FOA, regementet och . Jag tycker att dagens svar är alltför magert, Def ärmycket angeläget, med tanke på det intresse som försvaret numera möter ipressen, aft även frågan om de vapenfrias utbildning närmare preciseras avregeringen, AnL 45 Försvarsminister : Många av de frågor som ställerkommer att besvaras i en kommande proposition fill . Jag utgår frånatt delar uppfattningen att def är rimligt att först remissbehandlaett förslag i den här frågan, och remissfiden har gått ut sedan.Därefter startar beredningsarbetet i . Därmed finns det anledning aft säga något omtidsplaneringen för proposifionens framläggande. Jag avser att under höstenframlägga en proposition om vapenfriufbildningens utformning ochdimensionering. Jag kommer därvid att ta ställning till frågan om särskildavapenfriskolor. Jag kan tillägga att jag vid mift senaste besök hos Umeåkommun 'sedan uppvaktades av kommunen i denna fråga. Jag är därförväl förtrogen med vad kommun anser i den, AnL 46 (): Jag tackar försvarsministern för hansklarläggande. Naturligtvis delar jag försvarsministerns uppfattning att ärendetmåste remissbehandlas på sätt som sker. Vi får väl ge oss fill tåls tillspropositionen kommer . Det gläder mig mycket att höra att försvarsministern isina kontakter med kommun blivit informerad om de förutsättningar somföreligger för kommunen att ta emot denna utbildning. Jag befraktar hanssenaste inlägg som positivt. Den här frågan är viktig, eftersomnuvarande utbildning inte ger det kompetenstillskott till försvaretskrigsorganisation som är önskvärt. Kostnaderna är alltför höga för detresultat som nuvarande utbildning ger. Det är därför angeläget att få en bäftremåluppfyllelse, inte minst för dem som söker sig till denna utbildning. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Föredrogs ochhänvisades Prot-1986/87:57 Skrivelse 21 januari 19,87 1986/87:73 tillskatteutskottet q lokalisering tiU 7 § Kammaren åtskildes .