prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:130 Förhandlingarna leddes till en börjanav tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2 § Svar på interpellation 1986/87:250 om löntagarfonderna har ställt följande frågortill finansministern: Är han beredd att föreslåinrättandet av en etisk kommission med uppgift att fortlöpande granska fondernas affärer? Är han bereddatt nu vidta åtgärd som gör att avtalsvillkorert i sambartd med optionsaffärenmed Handelsbankert blir offentliggjorda för allmänheten? Är han bereddatt lämna förslag till som stoppar fondernas möjligheter att ägaaktier i tidnings- och opinionsbildande företag? Är han bereddatt låta utreda i vilken omfattning de små och medelstora företagens investeringsmöjligheterdrabbats av tvånget att finansiera fondernas aktieköp? År han bereddatt vidta åtgärder för att öka fondernas öppenhet gentemot allmänheten? Är han bereddatt till lämna en redogörelse för i vilken män löntagarfondernasexistens haft en återhållande effekt på löneutvecklingen? Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på frågorna. Jag viir först allmänt deklarera att det enligt min meningär angeläget att löntagarfortderna, inom ramarna för vad som anges i lagen(1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, skall kunna arbetaunder samma villkor som gäller för alla andra placerare på aktiemarknaden. Påde konkreta frågorna vill jag svara följande. Fråga 1; För varje löntagarfortdsstyrelse har regeringenförordnat tre revisorer, som har till uppgift att granska styrelsensförvaltning. Revisorernas berättelse och fondstyrelsernasförvaltningsberättelse överlämnas till regeringen som sedan skall avgöra fråganom fastställelse av balansräkningT Prot.1986/87:130 en. och skall varje årvar för sig göra en utvärdering av bl. a.löntagarfondsstyrelsernas förvaltning av tilldela- Oin löntagarfonderna de medel.Regeringen skall förordna-och harockså möjlighet att entlediga-ledamöter ochsuppleanter i löntagarfondsstyrelserna. I riksdagsarbetet blir fondstyrelsernaoch deras förvaltning föremål för återkommande behandling, bl. a. genom frågeinstitutert.Inom övervägs också ett förslag om att dengranskning som gör av fjärde fondstyrelsen skall utsträckastill att gälla samtliga fondstyrelser. Mot bakgrund av vad jag inledningsvis har anfört ifrågasätterjag starkt värdet av att tillskapa ytterligare ett kontrollorgan med ensidiginriktrtirtg pä löntagarfonderna. Regeringens slutliga ställningstagande kommeratt redovisas i samband med beredningen av det förslag som jag har nämnt. Jag vill i sammanhanget erinra om att den kommitté som harfått i uppdrag att göra en översyn av värdepappersmarknaden också kommer-attgöra en utvärdering av de självreglerande åtgärder som har vidtagits påmarknaden närdet gäller normbildningoch kontroll. a. har kommittén fått iuppdrag att belysa vilken ställning som , och Föreningen auktoriserade revisorer () bör ges i dettasammanhang. Frågorna 2 och 3: Med hänvisning till vad jaginledningsvis har anfört är svaret på dessa båda frågor nej. Fråga 4; Enligt min mening finns det inte något behov aven sådan utredning. Svaret är därför nej. Fråga 5: Jag har ovan redovisat vilken omfattande kontrollsom sker beträffande löntagarfonderna. Redan genom den kontrollen är det enligtmin mening väl sörjt för behovet av insyn i hur fonderna bedriver sinverksamhet. Till detta kommer att tryckfrihetsförordningen gäller förlöntagarfonderna. Det innebär att allmänheten har rätt att fä del av allmännahandlingar hos fonderna, med de begränsningar som sekretesslagen innebär.Allmärtheten har således ytterligare en möjlighet till insyn, som saknarmotsvarighet när det gäller möjligheterna till insyn hos andra placerare påaktiemarknaden. Fråga 6: Den här frågan har jag besvarat vid två tidigaretillfällen här i , båda gångerna med anledning av interpellationerfrån företrädare för moderata samlingspartiet. Förekomsten av löntagarfonder och vinstdelningsskatt ärendast en av många faktorer som kan påverka löneutvecklingen. Att i siffrorange i vilken omfattning en sådan påverkan har skett är inte möjligt. Jag vill allmänt konstatera att företagsvinster, löner ochpriser spelar en huvudroll i det ekonomiska samspelet. Det är min fastaövertygelse att införandet av löntagarfonder tillsammans med en rad andravidtagna åtgärder har haft stor betydelse för den gynnsamma utvecklingen avSveriges ekonomi . 2 (): Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret på mina frågor. Jag villinledningsvis säga att jag tycker att det är viktigt att slå fast att löntagarfondernainfördes i strid mot vad en majoritet av svenska folket ville. Debattengällde just den rädsla som många människor i har för att vi successivtskall ersätta det fria näringslivet med en politiserad statsförvalt-rtirtg avägandet: sägs det från de få fondanhängare som ändå finns: Se här, nublev fonderna inte så farliga som ni påstod! Det är fel, eftersom fonderna är farliga, inte på grund avvad de är utan på grund äv att de kontinuerligt växer. Om har en av skaparna och regissörerna avlöntagarfonderna, P.-O. , sagt följande i en TT-intervju: ' "Då är fonderna tillsammans med ertav de fem största aktieägarna på börsen." Det är då, herr talman, som fonderna kan sätta makt bakomorden. Men ser vi hur några av de värsta farhågorna besannas. Viser t. ex. hur en allt större del av vårt näringsliv ställs åt sidan när detgäller den normala insyrt som finns i ett öppet samhälle. Vi har ingen kontrollav eller insyn i löntagarfonderna genom de normala former som finns när vidiskuterar politik, eftersom de står litet vid sidan om. Vi har inte heller deninsyn i och kontroll av dem som den normala marknaden ger. Som delägare i löntagarfonderna har man inte någonmöjlighet att sälja sin del om man är missnöjd med den insyn och deninformation som man får, eftersom vi alla är delägare ilöntagarfonderna-oavsett om vi vill eller ej. Det är därför litet patetiskt när statsrådet hänvisar tillatt man genom offentlighetsprincipen har en större insyn i löntagarfonderna äni näringslivet i övrigt. Jag har här ett protokoll från denMellansvenska löntagarfondens styrelsesammanträde iHedemora. Det illustrerar den insyn som . Å. menar att vi sommedborgare har i löntagarfonderna. Av protokollet fär man veta att styrelsensordförande hälsade de närvarande välkomna till styrelsemötet. Jag får vidareveta att ett arttal generella informationer om vissa principer lämnades. Sedanär 6, 7, 8 och 9 §§ hemligstämplade: -På slutet får man veta en enda sak - detenda beslut jag får ta del av - nämligen att styrelsen beslutat att fondensnästa sammanträde skall hållas i . Mötet skall börjamed ert gemensam middag pä iKarlstad. Detta är den enda insyn som jag sorti medborgare får i vadlöntagarfonderna beslutade, åtminstortc om jag läser detta protokoll. Detimporterar inte; . Å. , även om jag givetvis hoppas attmiddagen på var god. Vi kan nu även ta del av att det firtns ett slags gråzonmellan det politiska livet och näringslivet, som bl. a. har yttrat sig ioptionsaffären med Svenska Hartdelsbanken, där det har blivit ett ömsesidigtintresse från vissa ledande personer i näringslivet och i den politiskaförvaltningen att undanhålla och att hemlighålla. Man kan fråga sig om det är etisktatt löntagarfonderna med skattebetalarnas pengar gynnar vissa särskildagrupper, ledande befattningshavare i en större affärsbank. Man kan fråga sigom det är etiskt att ingå den typen av avtal. Men, för att föra debatten vidare, det intressanta är juatt det inte bara är de som har varit aktiva i den politiska debatten som harsagt detta. Även har i ett utlåtande över fondstyrelsernasmedförvaltning Prot.1986/87:130 1986 konstaterat att denna typ av riktlinjer inte finns och attdenna typ av köpoptioner inte är omnämnd som entillåten placering i allmänna pensions- ..., t- j fondens reglemente. Men riksrevisionsverketskriver också:. "De av utställda optionerna är direktriktade till enskilda privatpersoner och grupper. RRV är tveksamt till omlöntagarfonderna skall sluta sådana avtal, eftersom de kan komma att ifrågasättasfrån etiska utgångspunkter. Motiven för och konsekvenserna av dessa avtal måstei så fall bedömas från fall till fall." Det är bl. a. mot den bakgrundertsom rekommenderar att man tillsätter en . normgivande nämndför att granska löntagarfondernas verksamhet. Det är tråkigt att intar denna attityd. Men det visar att man genom löntagarfondernaskapar ett slags symbios i makten i vårt samhälle mellan vissa personer inäringslivet och den politiska förvaltrtingens ledare. Det är irtte bra för ettöppet samhälle och ett fritt näringsliv., Vi ser dessa avigsidor, men vi kan inte påstå att vi pånågot vis har sett att löntagarfonderna lever upp till de motiv somfondanhängarna angav för fondernas införande. Löneutvecklingen är krtappastsärskilt återhållsam. Finartsmirtistern har själv i samband medkompletteringspropositionen konstaterat att vi nu upplever ett trendbrott åtfel håll så att säga, när det gäller löneutvecklingen. Sedan löntagarfondernainfördes har vi haft en snabbare löneutveckling i än i andra länder. Vikonstaterar också att fonderna hämtar sina pengar från de små företagen, frånentreprenörerna, som finansierar de gamla aktieägarnas nya kursvinster. Mot denna bakgrund är det lämpligt att fråga; Vad finnsdet egentligen för motiv, om det inte gäller makten, för att bibehållalöntagarfonderna? 3 (); Regeringens förhållande till de kollektivalöntagarfonderna är, som jag ser det. Förslaget om fondernatrumfades igenom med rätt niycket bråk och under osedvanligt kraftigt motståndfrån både politiker och allmänhet. Regeringen borde nu rimligen vara stolt överdenna sin skapelse och gärna beskriva för vem som vill höra på allt det godasom dessa fonder skall föra med sig. är det emellertid inte så. Det ärfaktiskt precis tvärtom. Det förefaller som om regeringen vill tala så litetsom möjligt om fonderna, möjligen nämna dem i ert bisats, men i övrigt förbigådem med tystnad. Kanske är det en taktik för att få motståndarna att glömmabort fonderna. Den taktiken kommer inte att lyckas. Vi som ogillar dekollektiva löntagarfonderna kommer inte att glömma bort dem och skall avskaffadem så fort vi får chansen. Statsrådet svar är ytterligare ett bevisför att socialdemokraterna egentligen vill tona ner betydelsen av dekollektiva löntagarfonderna. Svaret på den, som jag bedömer det, mestintressanta frågan från - den sista frågan som handlade omlönebildningen - var inte särskilt informativt och tydde sannerligen inte pånågon entusiasm för de kollektiva löntagarfonderna. nämnde att han svarat på samma fråga tidigare. Vid sådana tillfällen brukar han pliktskyldigast räkna upp de " mål som beskrivs i propositionen omlöntagarfonderna. kapitalbildning,förmögenhetsfördelning, lönebildning och mycket annat. Men det verkar interiktigt som om han själv tror på vad han säger. Regeringen har lämnat ganska mängapropositioner som innehåller konkreta tankar, eller i vissa fall föga konkretamen ändå tankar, orti lörtcbildrtirtg och kapitalbildning. Knappt i någon endaav dessa texter finns ordet löntagarfond nämnt. Det står faktiskt ingenting omfonderna, trots att ett av de viktigaste motiven rtär de infördes var att deskulle bidra till en dämpad löneutveckling. Statsrådet brukar ocksåanföra just detta som ett exempel på det positiva som fonderna fört med sig.Det gäller exempelvis för kompletteringspropositionen som kom för någon månadsedan. Den genomsyras nästan totalt av en diskussion om nödvärtdigheten av attfå ner lönekostnadsökningen, hur man skall skapa återhållsamhet med lönerna. Om nu statsrådet trodde på idén om de kollektivalöntagarfortderna, borde dessa fonder vara ett aktivt inslag i en politik föratt få ner lönekostnadsökningarna. Så är inte fallet. Fonderna nämns inte allsi det sammanhanget. De nämns en enda gårtg i hela propositionen, tror jag, ochdå i ett helt annat sammanhang. I kompletteringspropositionen säger regeringen däremot attdet är rimligt och riktigt att löntagarna själva får något i utbyte aveffektivare arbete och högre vinster. Då duger det ju inte med några kollektivalöntagarfonder, utan det skall vara mer av raka rör. På mig gör detresouemanget mera intryck av att en plädering för individuella vinstandelar.Men regeringen vill ju egentligen inte ha-några sådana. fråga om regeringen vill ge en redovisningtill av löntagarfondernas tänkbara återhållande effekt pålönebildningen besvarades med att det inte går att visa i siffror. Det årnaturligtvis alldeles riktigt. Det går däremot att visa i siffror attlönekostnadsutvecklingen i faktiskt har varit alldeles för hög. Man harmed bred marginal överskridit den gräns regeringen själv satt upp och vad somär påkallat med tanke på våra internationella konkurrenter. Ändå säger statsrådet i svaret att det är hans fastaövertygelse att införandet av fonderna har haft stor betydelse för dengynnsamma utvecklingen av svensk ekonomi. Det har han också sagt tidigare. Jagundrar därför om han mot bakgrund av denna fasta övertygelse skulle vilja draut perspektivet . Enligt riksdagsbeslutet skall fonderna inte fä merpengar . De flesta företagare har nog tolkat det som attfondskatterna, vinstdelningsskatten oCh den särskilda ATP-avgiften, skulle tasbort då. har sagt, i något uttalande som jag bara harsett refererat i en tidning, att sä inte alls kommer att ske. Fondskatternakommer att finrtas kvar. Man kan då fråga sig vart pengarna skall gå och om detär korrekt-att regeringen anser att fondskatterna skall finnas kvar. Jag skullegärna vilja att . Å. något kommenterade detta, just motbakgrund av att det är hans fasta övertygelse att fonderna har en positivinverkan. Man kan ju-befara att fondskatterna faktiskt kommer att finnas kvar.Jag tror att det skulle vara ett viktigt, om än mycket ovälkommet, besked tillSveriges företagare. Prot.1986/87:130 Anf. Å. : Herr talman! noteraratt jag har lämnat delvis likartade svar Q ... , tidigare på dessa frågor. Ställssamma fråga upprepade gånger, föreligger en visssannolikhet för att svaret också blir detsamma. Jag brukar pliktskyldigast räkna upp de motiv som läg tillgrund för införandet av löntagarfonderna, säger . Jag skall göradet, eftersom jag tror att det behövs för debatten. Motiven anges i denproposition som låg till grund för beslut; "Löntagarfonderna kan medverka till att minska defördelningspolitiska motsättningarna och därmed ge löntagarnas organisationerbättre förutsättningar att medverka till att bevara en hög lönsamhet inäringslivet. Fonderna kart, i första hand genom sin vinstdelning, bidratill att bryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltid tenderaratt följas av kraftig lörtcglidning vilket i sin tur leder till högre inflationoch försämrad tillväxtkraft. Fondernas inträde på aktiemarknaden kan motverka att enhöjd efterfrågan på riskkapital verkar uppressande på kapitalavkastningskravetvilket skulle hämma företagens expansionsförmåga. Fonderna innebär att löntagarna ges ett djrekt ansvar förriskkapitalets användning och allokering som de får del i framtidavinster och ett ökat inflytande på företaget. Detta bör kunna medverka till enutveckling som kan överbrygga vissa av de starka motsättningar som finnsmellan kapital och arbete." Mot bakgrund av den niycket svåra situation som Sverigesekonomi befann sig i , och som den delvis fortfarandebefinner sig i, har löntagarfonderna spelat en viktig roll för att skapa detgynnsamma läge som vi har . Det innebär inte att vi har löst alla problemnär det gäller lönebildningen. Vi ägnar den ett utomordentligt stort intresse.Det är en fråga som.debatteras hett och sorti diskuteras inom de fackligaorganisationerna. Jag tycker kanske att det är att göra det litet för enkeltför sig när man ställer frågan som vill göra: "Har fonderna löstlönebildningsproblemen?" Nej, inte alls. Men vi sade inte heller att deskulle lösa de problemen. Jag tror att man är litet naiv om man tror att viskulle ha kommit in i den gynnsamma utvecklingsfas som vi befinrter oss i, omregeringen inte vidtagit en rad åtgärder för att ge fördelningspolitiken enannan inriktning än den hade uuder de borgerliga regeringarnas tid. Till deåtgärderna hör löntagarfonderna. Jag vill göra några kommentarer till vad . Löntagarfonderna har införts i strid med svenska folkets uppfattning,antydde han. Jag tycker att det är ett konstigt sätt att argumentera på.Fonderna har ju införts genom den belutsprocess som är anbefalld, nämligengenom beslut av den svenska . Jag tycker att man ställer sig utanförpå ett sätt som inte gagnar debatten om parlamentarismens olika former, säger också att fonderna kanske irtte varså farliga att införa om man ser till vad de är men däremot med tanke påvad de kan bli. Jag vill då erinra om att agitationen mot löntagarfondernaegentligen hade som huvudtema att redan planeringen för deras införande varnågot negativt och vidare att de skulle leda till enkatastrof för svenskekonomi genom sin psykologiska inverkan på svenskt näringsliv. När Prot.1986/87:130 man nu kan kortstatera vad som har inträffat ärdet 25ltiaj,1987 emellerid påtagligt att vi har haft en mycket gynnsamutveckling av ekonomi, som löntagarfonderna har verkat. Dettyder inte på att analys rtär det gäller löntagarfonderna är riktig i väsentliga hänseenden. Jag vill upprepa det som är huvudtemat i mitt svar;Löntagarfonderna skall ha rimliga möjligheter att arbeta på de villkor somgäller för marknaden för riskkapital. Det är själva huvudfrågan. Antingen anserman att det skall vara så eller också gör man det inte. Jag anserdet-lörttagarfonderna måste kunna fungera på de marknader som finns. Det måsteockså innebära att man ger dem rimliga möjligheter exempelvis till sekretess. Den fjärde fråga som ställde gällde vilkamotiv som finns för löntagarfonderna. Det har jag svarat pä. Antingen tyckerman att diskussionen om lönebildningsproblemen i den svenska ekonomin är seriöseller också tycker man det inte. Om man har följt den svenska ekonomiskautvecklingen tror jag det är obestridligt att man kan konstatera attlöntagarfonderna har spelat en roll, tillsammans med en rad andra ting, för attvi skulle komma i åtnjutande av den gynnsamma utveckling som vi har upplevt, 5 (): Statsrådet räknade än en gång upp de mål som ärangivna i propositionen. Det var väl roligt att höra dem, men jag ifrågasätterinte alls att , Å, vet vilka mål som är beskrivna där, och jagtycker faktiskt att han borde tro att även jag känner till dem. Jag har inte heller på något sätt påstått attlöntagarfonderna skulle lösa lönebildningsproblemet. Det vore synnerligen naivtatt tro så - det instämmer jag i. Men - jag har ifrågasatt är om statsrådetJohansson eller någon annan inom regerigen kan hävda att införandet ochexistensen av dessa kollektiva löntagarfonder pä något sätt gett en positiv effektpä den svenska ekonomin och det svenska lönebildningsproblemet. Statsrådet upprepade nu att fonderna enligt hansbedömning spelar en viktig roll för att få ner lönekostnaderna. Då skulle jagvilja att han utvecklade det resonemanget lite närmare. Jag tycker att det vorerimligare om han strök under denna sin uppfattning med t, ex, de resonemang somfinns i andra sammanhang, när regeringen beskriver vilka ekonomisk-politiskaåtgärder och vilka utvecklingstcrtdenser som man ser som särskilt viktiga föratt få bukt med lönekostnadsproblemet. Det är t, ex, ett faktum att det ikompletteringspropositionen, som nästan enbart tar upp frågan om lönebildningenoch kostnadsutvecklingen i , inte finns någonting om löntagarfondernass, k, positiva effekt på detta. Tvärtom finns det, som jag har försöktbeskriva, snarare analyser som visar att vad det handlar om är att ge deenskilda anställda individuell del i vinst. det som vi i folkpartietkallar andel-i-vinstsystemet men som regerignen vill straffbeskatta. Jag harsvårt att få detta att gå ihop. Men mot bakgrund av att statsrådet nutvå gånger har sagt att han för sin del anser att fonderna spelar en viktigroll vill jag ändå upprepa frågan om han vill dra ut perspektivet tillår Prot.1986/87:130 , 1990, Omfonderna enligt regeringen är sä bra och har så positiva bidrag att ge, kommerdå enligt riksdagsbeslutet fondskatterna att tas bort, eller kommer bara självatillförseln till löntagarfondssystemet upphöra, medan fondskatterna skullefinnas kvar och då kanske gä til! någon annan typ av kollektiva fonder? Vi vetju att det finns ganska gott om idéer inom t, ex, LO beträffande ytterligarefonder. Jag tror det skulle vara ett viktigt besked, onrstatsrädetJohansson kunde säga något om fondskatternas vara eller icke vara efter 1990, 6GUNNAR (): Jag sade tidigare att löntagarfortdernainfördes i strid med uppfattnirtgcrt hos en majoritet av svenska folket, ochdet står jag för. Jag tror nog att också Bertgt K, Å, är niycketmedveten om detta. Både socialdemokratins interna opinionsundersökningar ochalla andra opinionsundersökningar visar entydigt på detta. Det är ingen kritik mot det demokratiska systemet attkonstatera detta. Däremot är det något som händer när den politiska majoriteteninte är tillräckligt ödmjuk mot majoriteten utanför detta riksdagshus. Det ärytterligare något som visar på hur viktigt det är att politiker i sin gärningvisar respekt för de enskilda människorna och deras privata sfär. , Å, talar mycket om dengynnsamma utveckling som inträffat i svensk ekonomi och vill liksomskjuta fram löntagarfonderna i det sammanhanget. Snarare är det så att begreppsom dollar, kaffe och olja har betytt mer än t, ex, den tredje löntagarfonden, . Å. Johanssort läste upp de olika mål som ärsocialdemokratins motiv för att vi skall ha löntagarfonder. Då vore detintressant att få litet mer diskussion i detalj, om det är regeringensuppfattning att existensen av de kollektiva löntagarfonderna de facto haft enåterhållande effekt på löneutvecklingen. Det vore intressant att få svar på denfrågan. har ju lönekostrtadsutvecklingen legat långt över demål som regeringen haft och över snittet i våra viktigaste konkurrentländer. Beträffande kapitalbildningen är det de små och medelstoraföretagen som tillsammans med de stora företagen och de anställda inom denoffentliga sektorn som betalar, medan pengarna går tillbaka till debörsnoterade företagen, i kraft av att fonderna köper aktier. Jag tror attTrefond Invest, den tredje löntagarfortden, bokslut hade uppfört av1,5 miljarder i marknadsvärde för aktier 7 milj. kr. i ett icke börsnoteratföretag. Det visar mycket klart bilden;.pengarna går frän de små och medelstoraföretagen och från erttreprenörerrta till de företag som har gottom pengar. Det har lett till betydande kursvinster. Någon har sagt att man påden tredje vägen kör , och den är betald genom de kursvinster somlöntagarfonder har kunnat medverka till. Det är besynnerligt att mot den bakgrunden hävdar här i att löntagarfonderna harpåverkat och förbättrat den fördelningspolitiska utvecklingen. Jag finner det fortfarande anmärkningsvärtatt vill definiera frågan om man har infört detta i strid medsvenska folketsvilja eller inte, såsom en fråga om vad vissa opinionsundersökningar Prot.1986/87:130 säger. Jag har sett olika opinionsundersökningar. Resultatet berorpå hur man ställer frågorrta. Det är väl ändå sä, , att vi genom dennariksdag har ett system för hur man-fattar beslut i viktiga frågor här iSverige? Det vore väl ganska egendomligt om vi inte kunde enas om att det är enbra form. Till GunnarHökmark vill jag också säga, att om man haruppfattningen att allt som har hänt beror på att dollarkursen ellerpriset på olja och kaffe har utvecklats gynnsamt, så tror jag att det är ganskameningslöst att vi förtsätter diskussionen. Dollarkursen, liksom priset påkaffe, har faktiskt gått upp och ned . Det har ganskalitet att göra med den gynnsamma utveckling jag talade om rtär det gällergrundläggande faktorer i ekonomi.