prot · GA0955 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:55 1 8 Ändring av den preliminära tidsplanen AnL 1 TALMANNEN: Då inga interpellationer anmälts fill besvarande vidkammarens sammanträde inställs detta. 2 § Svar på fråga 1986/87:273 om verksamheten inom bankermed regional förankring AnL 2 Statsrådet , Å, : har frågat mig om regeringenär beredd att även på kort sikt vidta åtgärder för aft tillförsäkra svenskabanker med regional förankring möjligheter att fortsätta som självständigaregionala serviceorgan med bibehållande av den för verksamheten väsentligaregionala ägaranknyfningen. De banker som avser är affärsbanker,närmare bestämt s, k, provinsbanker som har regional anknytning som ettframträdande drag. Den viktiga roll provinsbankerna spelar i def regionalanäringslivet har betonats i skilda sammanhang. har dockbetydande förändringar skett i fråga om såväl ägandet som verksamhetsformernaför bankerna. Dessa torde främst ha sin grund i att konkurrensförutsättningarnaändrats på den svenska kreditmarknaden. Vad gäller den i frågan åberopade koncernbildningen kannoteras att den bankfusion som ursprungligen planerades enligt uppgift intelängre är aktuell, kommer i sitt utredningsarbete omden framtida kreditmarknadsstrukturen att ta upp ägarfrågorna, I avvaktan påkreditmarknadskommitténs förslag övervägs ett förslag tillprovisorisk lösning av vissa frågor, vilka har aktualiserats i samband med attett holdingbolag uppträtt som majoritetsägare av bankaktier. AnL3 (): Jag fär tacka statsrådet för svaref på min framställdafråga. Det har gått sedan frågan ställdes, och julefriden har sedan desslägrats över nejden även i , Anledningentill att jag ställde frågan var - och så är det alltjämt - den Om antalet elever per basresurs på grundskolansmellanstadium i våldsammareaktion som i detta fall väckts bland allmänhet, kundkrets och inte minstbland de anställda samt inom ledningen i Värmlandsbanken, Kort kan mansammanfatta situationen enligt följande. Värmlänningarna slår vakt om sin provinsbank och vill haden kvar. Den planerade fusionen mellan väcktemånga djupa och bittra känslor i värmländska sinnen. Ledningen för Götabankenhade troligen misstagit sig på hur stark reaktionen skulle bli om en totalfusion hade genomförts. Den ursprungliga varianten har frångåtts. Provinsbankerna har av tradition en mycketviktig uppgift som mellanled mellan de stora affärsbankerna, sparbankerna ochföreningsbankerna. Det är svårt, för att infe säga mer eller mindre omöjligt,för en regionaliserad storbank aft helt ersätta de speciella relationerna iprovinsbankerna och deras särskilda form av kort beslutsväg. Den direktakontakten gör att kunderna kan förhandla direkt med den eller dem som införstyrelse och bolagsstämma är ansvariga för bankens verksamhet, I de allraflesta fall är det bankens verkställande direktör. Den oväntade reaktionen som kom efter ett pardagars förhandlande och aktiviteter har djupa bakomliggande orsaker. Frånvärmländsk horisont har vi kunnat konstatera att allt flerbeslutsfattare inom bank- och finansvärlden och inom näringslivet styr Värmlandvia fjärrkontroll. Forna tiders brukspatroner kunde nås inom länet och inomregionen. märker vi en ökande tendens fill att dagens brukspatroner, ellerrättare sagt dagens beslutsfattare, finns långt bortom horisonten. är deplacerade i , eller , AnL 4 TALMANNEN: Den medgivna tiden har utgått, AnL 5 (); Om jag kan få göra en komplettering , , , AnL 6 TALMANNEN: Enligt de regler som har antagits enhälligt av riksdagenfår det första anförandet vid frågedebafter räcka längst . Överläggningen var härmed avslutad. 38 Svar på fråga 1986/87:277 om antalet elever per basresurs på grundskolansmellanstadium i har frågatutbildningsministern om regeringen är beredd att ompröva sitt beslut idecember 1986 om basresursmedeltal för mellanstadiet för att därigenom räddanedläggningshotade skolenheter i regionalpolitiskt svårt utsatta kommuner ochkommundelar i , Arbetet inom regeringen är så fördelat att def ärjag som skall svara på frågan. Regeringen har fastställt nya lägstabasresursmedelfal för mellanstadiet avseende /88 bl, a, i syfteatt mildra de negativa effekterna av elevminskningen i i vissa län. En strävan vid fastställandet av de nyabasresursmedelfalen har därför varit att i första hand söka åstadkomma enomfördelning mellan länen. Detta framhöll jag när frågan behandlades i förraårets budgetproposition. Som underiag för regeringens beslut har ,, gjort en genomgång av behovet av förändringar i gällande lägstabasresursmedeltal för resp, län, SÖ har därvid för del bedömt detmöjligt att fastställa basresursmedeltalet till 19,73, Regeringen har för ettenda län -- gjort en förmånligare bedömning än SÖ genom attbasresursmedeltalet fastställts till 19,55, Endast två län har efter regeringens beslut ett lägrebasresursmedeltal än , nämligen och lan. Sammanfattningsvis menar jag att länfidigare har varit och även efter regeringens beslut om nya basresursmedeltalär ett ur basresurstill-delningssynpunkt gynnat län. Självfallet kan det dockinfe uteslutas aft någon skola på grund av en omfattande nedgång i elevantaleti en bygd kan komma att läggas ned också i , Om antalet elever per basresurs på grundskolansmellanstadium i AnL 8 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, i och ett antal skolstyrelseroch skolchefer säger aft detta beslut kommer att leda till nedläggning avglesbygdsskolor. Jag misstänker att vid sin bedömning harglömt bort att är ett stort glesbygdslän. Ytan motsvarar i detnärmaste en sjättedel av rikets yta. Jag vet att har ett stort kulturintresse.Då vet han också vad en glesbygdsskola betyder för en utsatt kommundel iettutsatt län. Detta beslut har fattats utan att länsskolnämnden eller någon annanhar bett om det. Man bedömer aft det kommer att leda till nedläggning av 10-15skolenheter. Jag hoppas nu att statsrådet är beredd att fatta ett nytt beslutom det kommer direkta framställningar och om statsrådet blir övertygad om attdetta leder åt fel håll med tanke på befolkningen, skolan och samhällets ansvaröver huvud taget, AnL 9 Statsrådet : säger att detta beslut harfattats utan att någon har bett om def. Faktum är att det har fattats just pågrund av aft man har bett om det. debatterade det mycket olyckliga resultatet avden låsning av basresursmedeltalet som gjordes och som kommit attinnebära att vissa län och vissa områden har hamnat i en situation som gör affde måste ha klasser som är större än delningstalef. Man har alltså haft klassermed 31, 32 eller 33 elever på mellanstadiet, diskuterade detta, och vi var då överensom att vi skulle göra en omfördelning så att man inte någonstans skulle behövaha större klasser än delningstalet. Prot.1986/87:55 har gjort enmycket noggrann prövning och har efter den kommit framfill att vid sidan av och bör få den mestgynnade behandlingen när man fördelar basresursmedeltalet. Så har faktisktskett i det här fallet. AnL 10 (): Det tidigare delningstalet var 18,4 enheter.Den praktiska handläggningen i länet har gjort aft man har legat på 19,20 idelningstal. Det innebär helt enkelt att man infe utnyttjat rätten att ha småklasser, utan man har haft normala klasser där det funnits underlag för det.Där elevunderlaget varit litet har man försökt hålla lägre tal för att skolanöver huvud taget skall kunna vara kvar. Det tycker jag är rätt inriktning, närman vet vad skolan betyder för just dessa utsatta bygder. Överläggningen var härmed avslutad. 4 8 Svar på fråga 1986/87:285 om vapenexporten till AnL 11 Statsrådet ; Herr talmani har frågat mig med vilketstöd i de svenska vapenexportbestämmelserna svenska vapen har sålts till Peruoch om ytterligare sådan export planeras. Enligt de riktlinjer för svensk krigsmaterielexport somriksdagen har fastställt (prop, 1982:196) skall vid prövningen avexportfillstånd en totalbedömning göras, varviden rad olika faktorer skallvägas in, bl, a, situafionen i mottagarlandet och vapnens karaktär ochanvändningsområden. Vid de överväganden som legat fill grund för de olikafillståndsbeslufen har regeringen funnit att viss materiel har kunnatexporteras till , Efter år1985 har regeringen inte lämnat några exporttillstånd till , AnL 12 (vpk): Jag tackar för svaref på frågan. Enligt regeringens redogörelse över krigsmaterielexportenexporterade krigsmateriel 1983 för drygt 32 milj, kr, till , År1984 var exporten ganska begränsad, ,, och 1985 drygt 19 miljoner,vilket alltså är ganska mycket, Def är infe fråga om, som sägs i svaret,invägande av olika faktorer. Vi har att hålla oss till lagen. Vi kan lämna de två första punkterna av de fyra välkända ibestämmelserna åt sidan och uppehålla oss vid de två senare, skall inte exportera vapen till länder där det pågår inre väpnade oroligheter - detta enligt punkt 3 - eller fill länder där mänskliga fri- och rättigheter förtrycks eller egna medborgare förtrycks. Den naturliga frågan att ställa till statsrådet är:Pågick det eller pågick det inte väpnade oroligheter i 1983,1984 och 1985? Om regeringen bedömer att def inte pågick några väpnade motsättningar - all right, då skall man exportera. Men jag påstår att det pågick sådana och var snudd på ett inbördeskrig som fortfarande pågår i , Följaktligen kan jag 9 inte se annat än aft detta är ettflagrant brott mot de svenska vapenexportbe- Vad gäller den sista punkten i bestämmelserna, förtryck avde mänskliga rättigheterna, är det ganska klart att det under dessa år pågicktortyr, fängslande och avrättningar i stor omfattning i som utfördes avregeringen. Med vilket stöd exporterade den vapen till Peruunder ? AnL 13 Statsrådet : Regeringen är väl medveten om aff det harförekommit och förekommer oroligheter i , Arten och omfattningen av dessahar vi grundligt analyserat. Som jag nämnde i mitt svar fill regeringen infe lämnat några exportfillstånd fill , Det ärinte heller aktuellt , AnL 14 (vpk): När vi i utrikesutskottet gick igenom skrivelsenfrån regeringen var krigsmaterielinspektören närvarande. Vi fognaturligtvis upp frågan med honom. Jag frågade hur det var möjligt att Sverigeexporterade vapen till ett land som under dessa år, med de bestämmelsersom vi har och som vi alla väl känner till och som jag delvis redogjort förhär. Då sade krig.smaterielinspektören att han inte kunde svara på frågan. Defvar en politisk bedömning. säger statsrådet aft regeringen noggrant övervägt ochanalyserat frågan och att regeringen år medveten om att def pågår orolighefer iPeru, Den enda slutsats jag kan dra år att regeringen på nytt brutit mot densvenska lagen om vapenexport och olagligt sålt vapen till 1983,1984 och1985, Det pågår ett inbördeskrig i , och det pågick även 1983, 1984 och1985. Man torterade, mördade och avrättade folk utan rättegångar. Dit har visålt vapen. Det finns ingen ursäkt, såvitt jag kan förstå. Överläggningen var härmed avslutad. Om statens vattenfallsverks upphandling av vindkraftverk S§ Svar på fråga 1986/87:281 om statens vattenfallsverks upphandling avvindkraftverk AnL 15Miljö- och energiminister : Herr falman! På mitt initiativgenomfördes överläggningar mellan kraffindustrin och tillverkare avvindkraftsutrustning om hur det fortsatta utvecklingsarbetet inom vindkraftensområde skulle bedrivas. Efter dessa överläggningar träffade regeringen en överenskommelsemed kraftförefagen om aft dessa skulle bilda eft bolag för utveckling avvindkraften. Bolaget bildades och fick namnet , Delägare i bolaget är , och , Som ett led i regeringens strävan att främja vindkraftensutveckling gavs ett statligt bidrag till bolaget. Staten har satsatdrygt 300 milj, kr, på utvecklingen av vindkraften, vilket skapat enindustriell kompetens på vindkraftområdet, I detta sammanhang vill jagframhålla aft det enligt min Prot,1986/87:55 Om statens vattenfallsverks upphandling av vindkraftverk - mening ärangeläget att stöd som staten satsar för utveckling av energiteknik avmottagarna används på eft sådant sätt aff utvecklingen av svensk energiteknikfrämjas. Det bolag som bildades har till uppgift att dels genomföra en s, k,konceptstudie av ett stort vindkraffaggregat som förberedelse för nästa storavindkraftprofotyp, dels köpa in och pröva ett medelstort vindkraftaggregat. Bolaget har gått ut medoffertförfrågan till olika tillverkare av vindkraftaggregat. Ett antal offerterhar kommit in och håller nu på att utvärderas inom bolaget.Offerter av detta slag behandlas konfidentiellt. Jag är därför inte beredd aftnu kommentera bolagets offertbehandling. Jag följeremellertid mycket noga vad som händer inom vindkraftområdet. AnL 16BIRGITTA (): Jag ber att få tacka miljö- ochenergiministern för svaret på min fråga. Det var klart, entydigt och bra. Detpågår alltså ett utvecklingsarbete. De statliga satsningarna skall användas påett sådant sätt att utveckling av svensk energiteknik främjas, Def ärvärdefullt att energiministern här sagt detta. Eftersom taletiden är så korf.sfällerjagpåengången fråga;Erfarenheterna har visat att det varit en, får vi lov att sägatröghet, eftersom def inte hänt någonting , Man har fortfarande infebestämt sig för att lägga en beställning. Är energiministern beredd att funderapå andra beställare? Kraffindustrin inkl. har alltid varitmotståndare till vindkraft. Det kan hända aft man inte skall sätta bocken tillträdgårdsmästare. Överväger energiministern någon annan beställare, t, ex,några intresserade kommuner? De 300 miljoner som satsats har i hög grad satsats av decenterledda regeringarna. De prototyper som byggts har mot allmänförväntan -def får man nästan säga - visat sig vara mycket bra. Man har räknatfram på aft vindkraften med serieproduktion skulle kunna blikonkurrenskraftig med kolkondens, om man nu ställer ordentliga reningskrav påkolkondens. Alltså år vindkraft eft bra alternativ. Vi har också räknat in densom en möjlighet framöver. Det är väldigt viktigt att samhället fortsätter attkraftfullt satsa på vindkraft. AnL 17 Miljö- och energiminister : Herr talman!Än en gång och med kraft: Avsikten med det stöd som vi har gett har varit ochförblir att utveckla svensk kompeferis som kommer att vara av strategiskbetydelse för kärnkraftsavvecklingen. Jag har infe gett upp hoppet om aft de motsträviga skallbättra sig. Jag har tvärtom funnit det vara särskilt viktigt att just demedverkar i utvecklingen. Det var en framgång att detta bolag bildades. Jaghoppas att vi skall kunna säga att man motsvarat förväntningarna. Detvore också en fördel om bolaget ville samarbeta med kommunerna i denna frågaliksom i andra när def gäller energiförsörjningen. AnL 18BIRGITTA (): I har man satsat pä aggregat som ärnågot mindre än dem som vi har arbetat med i , Där har man redan i dagen serieproduktion och en stor export som är konkurrenskraftig i jämförelse medkolkondenskraften. Jag vill fråga energiministern; Finns det- förutom att tatill vara den vikfiga erfarenhet som vi har av stora prototyper - en möjlighettill ytterligare beställningar och satsningar på dessa mindre vindkraftverk? Jag inser att bolaget självt måste få välja sinaleverantörer. Men jag blir ju litet förfärad när jag får höra avvälunderrättade källor att man överväger eft skotskt aggregat från Howden WindTurbines, The British and har skrivit enrapport om hur bladen ramlar bort, och dessa aggregat har verkligen visat sigvara olycksdrabbade, Blotta tanken aft man skall överväga att köpa ett sådantaggregat är förskräcklig. Om sårbarheten i energiförsörjningen AnL 19 Miljö- och energiminister : Självfallet gäller strävandena att utveckla svensk kompetens när detgäller både små och stora anläggningar, förhoppningsvis med bättre prestandaän de som andra har tillverkat, AnL 20 (): Def sägs ibland att vi inte har teknik frammesom skulle kunna ersätta den del av kärnkraften som måste ersättas med just el- det mesta kan vi ju ersätta med andra energiformer än el. Då är det otroligtvikfigt att staten ger minst lika stora utvecklingsbidrag fill alternativen somkärnkraften har fått. När vi satsar på de förnybara energikällor som drivsgratis av solen kommer vi in på en framtid där det blir lättare och lättare föross att klara energiförsörjningen. Ju mer vi lär oss, desto billigare och bättre blirtekniken inom ett sådant här område, Def finns alltså all anledning församhället aft kraftfullt satsa pä förnybara energikällor. Överläggningen var härmed avslutad. 68 Svar på fråga 1986/87:284 om sårbarheten i energiförsörjningen AnL 21Miljö- och energiminister : har frågat vilka åtgärderregeringen tänker vidta för att minska den oerhörda ökning av sårbarheten ienergiförsörjningen som elvärmen innebär . Genom den senaste tidens långvariga och stränga kyla harvårt elsystem kommit aft utnyttjas i det närmaste maximalt, och tidigareregistrerade belastningstoppar har överskridits med god marginal, Def extremavädret har inneburit att vårt elförsörjningssystem ställts på hårda prov. Dess bäftre har vi fått bevis föratt vi kan klara elförsörjningen också under mycket extremaväderleksförhållanden. En förutsättning är aft allmänheten, industrin, lokaladistributörer och energi- Om sårbarheten i energiförsörjningen verk visargott omdöme och återhållsamhet i elanvändningen vid de tillfälligabelastningstoppar som uppträder under dagfid, vardagar. Härigenom haranvändningen av bl, a, gasturbiner med mycket höga driftskostnader kunnatbegränsas. Likaså har risken minskat för att tillfälliga bortkopplingar avvissa regioner skall behöva ske om en driftstörning inträffar i någonelproduktionsanläggning, Def är dock uppenbart att den höga andelen elvärme kanutgöra ett problem i situationer som denna. Enligt den strategi som gäller förenergipolitiken skall emellertid el för uppvärmningsändamål utnyttjas endastunder ett övergångsskede för att ersätta olja och kol. Denna oljeersäftning harju också inneburit att sårbarheten i vårt energisystem totalt sett har minskat.Den el som övergångsvis utnyttjas på detta sätt skall i ett längre perspektiversättas genom hushållning och övergång till alternativ värmeteknik. Dettakommer att underlätta kärnkraftsavvecklingen men också förbättra situationenvid stora belasfningstoppar som den nu rådande, I vilken omfattning elvärmekommer att kunna ersättas med inhemska, miljövänliga energislag beror på en radolika faktorer, bl, a, takten i kärnkraftsavvecklingen och utvecklingen av nyteknik för uppvärmning av hus med direktverkande elvärme. Bl, a, dessa frågorkommer att behandlas vid vårens överläggningar om energipolitiken, AnL 22 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Jag tror nog att energiministern håller med mig om att det är en åtminstone ivissa stycken absurd situation som vi just nu upplever. Bakom ligger det faktumatt kraftindustrin gick ut och marknadsförde elanvändningi värmesystemet mycket hårt. Man propagerade starkt för införande av elvärme.Nu framträder samma personer och samma organisationer och säger till densvenska allmänheten: skall ni spara på el, för nu har vi nått taket förförbrukningen. Detta är absurt. Lösningen pä detta är inte - som man faktiskt hadefräckheten att påstå från och andra vid en presskonferens - att vi nu måste bygga ut elkapaciteten ytterligare. Det innebär juingen lösning på problemet. Lösningen är att mycket snabbt minska användningenav el i värmesystemen. Skulle inte hälften av den här höga elproduktionen på25 000 MW, dvs, 12 500 MW, gå ut i värmesystemen, då skulle vi inte ha någonkris heller. Då skulle näten hålla, och då skulle elen räcka till. Det är egentligen bara tur aft det inte har hänt någontingutan att det har gått utan missöden. Det hade behövts väldigt litet för att defskulle bli en kollaps. Som energiministern säger är def uppenbart aff detta utgörett problem. Då måste vi gå in för aft i första hand ta bort det som vi kan tabort. Där har vi de avkopplingsbara elpannorna. Vill alltså energiministern vara behjälplig med att förstoch främst stoppa ny introduktion av el i värmesystemen, så att det inte blirmer än , samt mycket snabbt påbörja en avveckling av den elström som användsi värmeproduktionen? Def är mycket vikfigt aff få ett svar på den frågan. AnL 23Miljö- och energiminister : Det är jag startade detuppfostringsarbete som uppenbarligen behövs för att få i gång ett arbete föratt minska elvärmeandelen. Jag tror aff vad som har hänt har inneburit enmycket nyttig lärdom som jag hoppas att många drar nytta av och handlar efter ifortsättningen. De stora kraftföretagen har slutat marknadsföra el föruppvärmning. Det är inte så att avkopplingsbar el nu används, utan den ärbortkopplad. Det är emellertid befogat att uppmana alla att fortsättaatt hushålla med el för uppvärmning i den situation som råder. Vi tvingas nuaff producera el med olja, vilket är mycket dyrbart för folkhushållet ochdessutom ökar försurningen, Def finns risk för aft vi tvingas hålla på med defunder om vi får en ordentlig vinter . Detta problem upprepas nu för tredje året. Det var infeminst detta som ledde till en så hög ökning av oljeanvändningen att regeringenför tvingades till ett mycket hårt ekonomiskt åtstramningspaket. Jag vill alltså säga att det är mycket angeläget aft tänkapå att minska andelen el för uppvärmning och att hushålla med elen så länge densituation råder som vi har , när vi använder mycket olja för att producerael. Om resekostnadsersättningen vid AMS-utbildning AnL 24 (vpk): Jag år överens med energiministern om aftdetta verkligen utgör ett memento, ett varningstecken för alla dem som hartrott aff lösningen på energiproblem i värmesystemen ligger ielproduktion, Def är glädjande aft energiministern så kraftfullt har uttalataff detta inte skall få fortgå. Det är klart att vi infe kör med dessa stora,avkopplingsbara elpannor, men de finns ju fortfarande monterade i många storavärmesystem och kommer kanske aft användas i andra situationer, när vi inte harsamma extremt höga belastning. Jag anser att sådana installationer skall tasbort . Vidare bör man mer kraftfullt än gä in föraft minska användningen av el i värmesystemen. Om vi inte gör def kommer vi attstå inför samma situafion igen eller den vinter då vi ännu en gängfår sådana stora temperaturfall som vi har haft . Överläggningen var härmed avslutad. 78 Svar på fråga 1986/87:239 om resekostnadsersättningen vid AMS-utbildning har frågat mig om jag ärberedd att medverka till en förändring av bestämmelserna för denresekostnadsersätt-' ning som lämnas för tvä hemresor till dem somgenomgår arbetsmarknadsutbildning på annan ort än hemorten. Frågan år ställd mot bakgrund av aft nuvarandebestämmelser endast medger ersättning för resa till och från den ordinariehemorten. 7 protokoll 1986/87:54-56 Om resekostnadsersättningen vid AMS-utbildning kursdeltagarevilja resa till en annan ort - för en lägre kostnad än för en resa fillhemorten - så kan någon ersättning inte lämnas. Jag delar uppfattning att bestämmelsen ärföråldrad och aft en ändring bör övervägas, I årets budgetproposition har jag bl, a, av dennaanledning anmält min avsikt att återkomma till regeringen med förslag tilländringar i fråga om bestämmelserna för traktamenten och resekosfnadsersättningi samband med arbetsmarknadsutbildning eller.yrkesinriktad rehabilitering. Minavsikt är att ändringen skall gälla . AnL 26MATS O (): Jag ber aft få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Eftersom jag nu har stött på de här bestämmelserna ochställt min fråga vill jag börja med att säga att ersättningsreglerna vidarbetsmarknadsutbildning enligt min mening är väldigt generösa. Möjligheten attgenom AMS få en ny yrkesutbildning måste ses som en stor förmån för eleverna. Den bestämmelse som jag tagit upp i min fråga äremellertid en oformlighet, som i och för sig kanske är förklarlig men som ändåär olycklig, vilket arbetsmarknadsministern ju också håller med orn. Reglernaär säkert formulerade utifrån ett normalfall där man tänkt sig aff det ärfamiljefadern eller kanske t, o, m, modern som bedriver utbildningen på enfrämmande ort, och då har det fallit sig naturligt att man angett att resanskall sträcka sig från studieorten till hemorten. Men def finns naturligtvisavvikelser från normalfallet.