prot · GA091 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:1 Jag hälsar er varmt välkomna tilldet första sammanträdet vid 1986/. Vid uppropet befanns , , , , , , , , , , , , ,, , , , , , , i , , , , , , ,, , , , , IngvarJohnsson, Hans Nyhage, , , , , , , , ,, . Åsling, och varafrånvarande. Följande ledighetsansökningar hade inkommit: Härmed anhåller jag om ledighet från för fullgörande av annat uppdrag. Undertecknad begär härmed ledigt från uppropet ochriksmötets öppnande . Anledningen är att jag dåingår i delegation till FN:s generalförsamlings 41:a ordinarie möte.Stockholm "Prot.1986/87:1 7oktober,1986 ,:Undertecknad anhåller härmed om ledighet från riksdagsärbetet under tiden den6-11 oktober för deltagande i en i . Då jag är utsedd att delta i i BuenosAires 1986anhåller jag om ledighet från uppropet i kammaren . Härmed ansöker jag om tjänstledighet frånriksdagsmannaskapet 28 februari 1987 pågrund av föräldraledighet. Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden för uppdrag söm FN-delegat. Undertecknad anhåller härmed om ledighet från riksdagensupprop av personliga skäl. den 22 september 1986Ewy Härmed anhåller jag om ledighet från under tidenden på grund av FN-uppdrag. På grund av uppdrag i den svenska FN-delegationen är jagförhindrad närvara vid uppropet i samband med öppnande den 7 oktober1986. , Jaganhåller om ledighet från riksdagsarbetet den 7-10 oktober pågrund av deltagande i i . Tillriksdagen Prot.-1986/87:1 Fördeltagande i lPU:s konferens i begär jag härmed Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden på grund av utrikes resa. Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden på grund av utrikes resa. den 6 juni 1986Berndt Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet undertiden på grund av utrikes resa. ' Undertecknad anhåller om ledighet från öppnandeden med anledning av deltagande i Interparlamentariska unionenskonferens i . Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet den 7oktober 1986 på grund av utrikes resa. den 12 september 1986AnnrCathrine Härmed anhåller jag om ledighet från under tidenden på grund av utlandsresa. den 16 september 1986Lars De Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet den 7oktober 1986 på grund av utlandsuppdrag. Undertecknad anhåller härmed om ledighet frånriksdagsarbetet på grund av deltagande iInterparlamentariska unionens konferens i . den 26september 1986 . Åsling För deltagande i FN:s generalförsamlings 41 :a ordinariemöte begär jag härmed ledighet från riksdagsarbetet under oktober månad.Stockholm Kammaren biföll dessa ansökningar. Enligt inkommet läkarintyg var ()sjukskriven t. o. m. . Erforderlig ledighet beviljades. Enligt inkomna meddelanden hadedessutom följande ledamöter förhinder att närvara vid uppropet, nämligen , , , ,, , , , ,i , , , ,, , , , Ingvarjohnsson, GötheKnutson, och till följd av trafikhinder, BjörnMolin av personliga skäl samt BirgittaRydle, och Hans Nyhage på grund av sjukdom. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för och att ()fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed anhåller jag att få bli entledigad från mittuppdrag som riksdagsledamot fr.o.m. . Härmed anhåller jag om entledigande från uppdraget somriksdagsledamot fr. o. m. . den 15 september 1986Per Då jag av regeringen utsetts till generaldirektör iArbetarskyddsstyrelsen från vill jag avsäga mig mittledamotskap i riksdag fr. o. m. . Prot.1986/87:1, Meddelande om sammanträdestider m. m. : Härmed anhåller jag om entledigande från mitt uppdragsom ordinarie ledamot av utrikesnämnden fr. o. m. . . . Härmed anhåller jag om entledigande från mitt uppdrag somordinarie ledamot av krigsdelegationen fr. o. m. . Dessa framställningar bifölls av kammaren. 4 § Meddelande om sammanträdestider m. m. Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminär planför kammarens sammanträden den 7 oktober-den 7 november. Dennafidsplan överensstämmer med den tidigare utsända planen med det tillägget attett bordläggningsplenum anordnas . Av den föreliggande tidsplanen framgår att val fill talmanskonferensenoch sker vid sammanträdet kl. 15.00.Kammarens första arbetsplenum hålls . Denallmänpolitiska debatten tar sin början . Till kammarens ledamöter har vidareutdelats meddelanden om arbete m.m. och förteckning överpropositioner som väntas bli avlämnade . 1986/87:2Förslag till bl. a. vissa ändringar i sekretessreglerna för effektivare insatser mot spridningen av /HTLV-III 1986/87:3 Ändringi sekretesslagen (1980:100) 1986/87:4 Förlängning av det skandinaviskaluftfartssamarbetet 1986/87:5 Vissa yrkestrafikfrågor 1986/87:6 Förverkandem.m. 1986/87:8 Handel med ädelmetallarbeten och om bestämning av volym och 1986/87:9 Fortsatt giltighet avlagen (1959:157) med särskilda bestämmelser öm makars gemensamma bostad och avlagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad 1986/87:14 Fortsatt giltighet avlagen (1979:103) om försöksverksamhet med användning av telefon vid rättegång 1986/87:16Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor, m.m. 6 § Anmäldes och bordlades Redogörelserna " 1986/87:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1986/87:4 svenskadelegations berättelse angående sin verksamhet från den trettiotredje till ochmed den trettiofjärde sessionen 7 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1986/87:Föl01 av 1986/87:Föl02 avKjell-Arne 1986/87:Föl03 av m. fl. 1986/87:Föl04 av BirgerRosqvist m. fl. 1986/87:Föl05 av Per 1986/87:Föl06 av GunnarBjörk 1 m.fl. 1986/87:Föl07 av 1986/87:Föl08 av LennartBlom m. fl. Räddningstjänstlag, m.m. (prop. 1985/86:170) 8 §Meddelande om interpellationer Meddeladesätt följande interpellationer framställts 1986/87:1 av () tillutbildningsministern om nya direktiv till studiemedelskommittén: , som nuarbetat , har till uppgift att presentera förslag till ett nyttstudiemedelssystem. Inte minst under den intensiva debatt som har förts i ämnetunder sommaren har från många håll understrukits det angelägna i att vi får ettbättre studiemedelssystem. Det finns dock anledning att vara pessimistisk inför kommitténsmöjligheter att föreslå de förbättringar sombehövs. Skälet till detta är dedirektiv som regeringen har gett kommittén och som förbjuder denna attpresentera förslag som innebär ökade kostnader. Att studiemedelssystemet kan komma att behöva ökaderesurser har t. o. m. statsminister antytt i en intervju. Menstatsministerns slutsats var att detta skall finansieras genom omfördelningarmellan olika samhällssektorer.Detta är självfallet en alldeles riktig ambition, men problemet är attkommittén är förbjuden att komma med förslag som leder till ökade kostnaderoavsett hur dessa senare kommer att finansieras. Det är alldeles uppenbart' attkommittén behöver nya direktiv som tar bort begränsningen att kommande förslaginte får kosta mer än det system som vi har . Sedan kommittén började sitt arbete har uttalat:'''Enligt utskottets mening bör principen om individens rätt till ekonomisksjälvständighet gälla även inom studiestödsområdet. Med hänsyn härtillförutsätter utskottet att kommitténs arbete leder fram till förslag om attäktamakepröv-ning vid återbetalning av studiemedel avskaffas." beslut innebär att dét nu är frågaom huruvida äktamakeprövningen vid beräkningen av uppskov skall avskaffas utanom / vilken takt avskaffandet skall ske. Detta är något som kommittén bör taställning till. Kommitténs fortsatta behandling av makeprövningen börskeinom ramen för nya direktiv från regeringen som utgår från beslut idenna fråga. Jag villmed hänvisning till detta fråga utbildningsministern: Avser utbildningsministern attutfärda sådana direktiv till studimedels-kommittén att denna får möjlighet attpresentera förslag som ligger utanför nuvarande kostnadsramar och som gerkommittén j uppdrag att presentera ett förslag till avveckling avmakeprövningen? 1986/87:2av () till socialministern om forskningen medaborterade : godkändeforskningsetiska kommittén vid att hjärnceller från aborterade får användas vid djurförsök, om kvinnan som opererats gett tillstånd. Målet var att kunna använda aborterade för behandling av åldersförändringar i hjärnan. uttalade en av de ansvariga forskarna iLäkartidningen: "Vi har för avsikt att gå vidare först när vi vet att vårforskning i alla dess led är i full samkläng med den medicinsk-etiska opinionsom råder i landet. Defär en avgörande förutsättning för att dettaforskningsfält skall kunna bibehålla sin trovärdighet." har det framgått av pressreferat attforskningen nu nått så långt att man står beredd att försöka behandla människormed' fosterceller. "Vi har väntat oss en intensiv debatt om förslaget. Mendén har uteblivit. Det tolkar vi som att frågan inte tycks varakontroversiell", säger samma forskare som ovan enligt Svenska Dagbladetden . När regeringen beslutade inrätta ett medicinskt-etiskt rådangavs att rådet bör fungera som ett organ för informations- och åsiktsutbyteoch att det därför bör samla och väga faktamaterial samt sprida denna kunskapöm de medicinsk-etiska frågorna. En dialog mellan forskare och politikerbehöver utvecklas. Den snabba utvecklingen på medicinens område gör detangeläget förbeslutsfattarna att få kunskaper om nya tekniker på ett mycket tidigt stadium,heter det i beslutet. I socialutskottets betänkade nr 18, daterat den 17 april1986, anges: "Utskottet har erfarit att det undervåren kommer att sammankalla företrädare för bl. a. de forskningsetiskakommittéerna för diskussion. I den mån diskussionerna aktualiserar nya etiskafrågeställningar förutsätter utskottet att rådet, i enlighet med sitt uppdrag,sprider kunskap härom till politiker, andra beslutsfattare och tillfolkopinionen. Även frågor om hur kommittéernas beslut kan nå allmänhetenskännedom är enligt utskottets mening värda att diskutera i rådet." Forskning med aborterade aktualiserar nya etiskafrågeställningar som kan vara av kontroversiell art. En bred politisk debatt ärdärför önskvärd innan verksamheten är ett faktum och hunnit utvecklas till enpraxis. En fråga som behöver besvaras är om den här forskningen sker på levandeeller döda . Den statliga utredningen kom fram till atthjärnans död är det tillstånd som bestämmer om en människa skall förklaras, dödeller inte. Vid forskning med aborterade använder man sig av biologisktaktiva, dvs. "levande", hjärnceller från . Utredningen jämställer forskning och försök på levande med forskning ochförsök på barn. etiska kommitté avvisar forskning på levandeaborterade . Hur skall man definiera atf ett är vid liv? Undervilka former kan vi acceptera att döda används inom forskningen och förmedicinsk behandling? Med anledning av ovanstående vill jag till socialministernställa följande frågor: Har regeringen försäkrat sig omatt frågan om forskningen med abortera de blivit föremål för prövning och debatt i ? Vill regeringen medverka tillatt frågan prövas utifrån de grundläggande värderingarna i samhället i ett mera allmänt åsiktsutbyte? 1986/87:3av () till bostadsministefn om socialnämndernas medverkan isamhällsplaneringen: Enligt socialtjänstlagen skallsocialnämnden medverka i samhällsplaneringen. Av 7 § SoL framgår:"medverkan i samhällsplaneringen skall bygga på nämndenssociala erfarenheter och särskilt syfta till att påverkautformningen av nya och äldre bostadsområden i kommunen. Socialnämndenskall även i övrigt ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för attskapa en god samhällsmiljö och goda förhållanden för barn och ungdom, äldre ochandra grupper som har behov av samhällets särskilda stöd. skall isin verksamhet främja den enskildes rätt till arbete, bostad ochutbildning." Inom ramen för denna skyldighet måste också ligga ettansvar för att människorna kan erbjudas den boendeform och upplåtelseform sompassar den enskilde bäst. Valfriheten i boendet är en viktig socialangelägenhet. I dagråder stor obalans mellan tillgången på bostäder och de önskemål Vi vet, genom gjorda undersökningar, att flera vill bo ismåhus och likaså äga sin bostad, Jag vill med anledning av detta frågastatsrådet : Vad ämnar statsrådet vidta föråtgärd, så att socialtjänstlagens intentioner tillgodoses vad gäller densociala rättigheten att få sina önskemål i boendet tillgodosedda beträffandeboende- och upplåtelseform? 1986/87:4 av () tillutbildningsministern om kostnaderna för högskolans administration: Statskontoret presenterade nyligenen studie över högskolans förvaltningsfunktioner. Statskontoret har genomdenna rapport tagit ett samlat grepp över viktiga frågor som rör högskolansbeslutssystem och administration, len kommentar till rapporten konstaterarstatskontorets generaldirektör att det finns mycket pengar atthämta genom en förenklad administration i högskolan och att det finns anledningatt se över högskolans styrsystem. Statskontorets rapport sätter fingret på en rad ömmapunkter. Hur många beslutsnivåer skall vi ha inom högskolan? Vilka fördelar ochbesparingar kan vi uppnå med en omfattande delegering av uppgifter till deenskilda högskolorna? Varför skiljer sig de administrativa kostnaderna såmarkant mellan skilda institutioner och högskoleenheter? Den socialdemokratiska regeringen har varitmotståndare till att genomföra några mer betydande förenklingar inom högskolansbyråkrati, t. ex. genom ätt avskaffa regionstyrelserna. Statskontorets rapportborde ge anledning till en förnyad prövning av denna. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att arbetet nu skall kunna påbörjas med att förenkla och förbilligahögskolans administration? 1986/87:5 av () till industriministernom åtgärder för att' stimulera investeringar i mindre och medelstora företag: har olika ekonomiskadebattörer anklagat företagen för bristande investeringsvilja. Det är framförallt de mindre och medelstora företagen som utpekats. a. harLO-ordförafiden hotat med tvångsåtgärder och hänvisat till destyrmedel riksdag och regering har för att öka investeringstakten. Det är ett faktum att många småföretag tvekar att utvidgaverksamheten trots att marknadsmässiga förutsättningar finns. Våren 1986frågade 1 400 företag med färre än 20 anställda om man ansåg att det fannsutrymme på marknaden för en lönsam expansion. De som svarade ja fick därefterange om man tänkte genomföra en sådan expansion. På den förstnämnda frågansvarade ja. av dessa trodde emellertid att man skulle komma att utvidga. Man redovisade olika skäl för att inte utnyttja Meddelande om interpellationer , - 2 protokoll 1986/87:1 - 6 expansionsmöjligheten,men den klart viktigaste faktorn var att man inte ville ha fler anställda. För att en diskussion om företagens investeringsviljaskall bli meningsfull måste den handla om hur de allmänna förutsättningarna förinvesteringar skall förbättras - inte om nya fondavsättningar eller andratvångsåtgärder! har i olika sammanhang redovisat förslag somskulle innebära bättre klimat för våra mindre och medelstora företag. a. om att avskaffa löntagarfonderna, som uppenbart påverkarföretagens framtidstro negativt. Redan i det korta perspektivet utgör de etthinder för investeringar. Småföretagen är med och betalar fondernas uppbyggnadvilket kan leda till att man tvingas avstå från egna framtidssatsningar. I detlängre perspektivet är småföretagarnas oro för löntagarfonderna än merbegriplig. En rad förutsättningar för företagens verksamhet kommer attförändras genom att fonderna kan påverka bl. a. upphandlingspolitik ochinriktningen av investeringar. Skattefrågorna är väsentliga för de mindre företagensmöjligheter. a. en sänkning av marginalskatterna ochatt skatten på arbetande kapital skall slopas. Regeringens oförmåga att kommatill rätta med krångel och byråkrati utgör också ett hinder för investeringareftersom den negativt påverkar entusiasmen och framtidstron, framför allt i detlilla företaget. Av avgörande betydelse för företagandets villkor är ocksånäringsfriheten. Detta är ytterligare ett område där regeringens politikförsvårar investeringar. I flera olika sammanhang medverkar statsmakterna tillkonkurrensbegränsningar. Tydligast sker detta på områden där det offentligadominerar, t. ex. produktion av sociala tjänster. Där är inriktningen alldelesuppenbart att genom regleringar, statsbidragsregler och annat hålla konkurrensoch enskilda intressen utanför. Det senaste exemplet på hur staten medverkartill etableringskontroll är den utökade vandelsprövning av vissa företagare somriksdagsmajoriteten antog . Det finns en rad andra områden där regeringens politikmotverkar investeringar i stället för att stimulera till spännande ochnödvändiga framtidssatsningar. Ett anmärkningsvärt inslag i diskussionen omföretagens investeringar är regeringens ovilja att släppa investeringsfondernafria för annat än byggnader och anläggningar. Från näringslivshåll har man bl.a. påpekat att många företag kan expandera utan att det krävs nya byggnader.Detta är situationen i många småföretag. Mot dennabakgrund vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärder kommer regeringenatt föreslå för att förbättra förutsättningarna för mindre och medelstoraföretag och därmed stimulera och underlätta investeringar? 1986/87:6av () till kommunikationsministern om färjetrafikentill : Höst- och vintertidtabellen på linjen harnu tagits i bruk.Last- och personfärjan går i trafik , övriga dagar(utom lördag) fartyget . Som framhölls i riksdagsdebatten är obekvämsom passagerarbåt. Den saknar stabilisatorer och är inte anpassad förhandikappade och äldre. Hiss saknas, och de allmänna utrymmena är klartotillräckliga. Därtill kommer att kapaciteten minskas från 66 till 39passagerare om farligt gods finns med ombord. Detta är vanligt, och bestämmelsernaär hårda. En kartong nagellack innebär t. ex. en sådan kapacitetsminskning. Koncessionen för färjetrafik på linjen Grankullavik()-har upphört enligt riktlinjerna från vårensriksdagsbehandling. Trafiken har varit olönsam. Passagerarantalet isommar har dock ökat väsentligt, och sluträkningen visar på plus. De båda öarna och arbetar alltmer på engemensam turistsatsning. Därvid är en färjelinje mellan öarna av avgörandebetydelse. Vad avserkommunikationsministern mot bakgrund av Gutes obekvämlighet och ringakapacitet att göra för att målsättningen "en tillfredsställandetrafikförsörjning till och från " skall uppnås? Är kommunikationsministern bereddatt välvilligt behandla en dispensansökan om trafik mellan och sommar? 1986/87:7 av () till socialministern omplanerna på viss försöksverksamhet inom sjukvården: Inom och Göteborgskommun uppmärksammades de långa väntetiderna för ortopedkirurgiskaoperationer. Man noterade att köerna ledde till långvariga sjukskrivningar ochgenomförde mot denna bakgrund en undersökning av samhällets olika kostnader fördessa väntelistor. Resultaten blev mycket intressanta. Med ett grovt överslaguppskattades de samhällsekonomiska kostnaderna för produktionsbortfall till 60milj. utgifter beräknades till 40 milj. kr. Deprimärkommunala kostnaderna för färdtjänst, anhörighjälpoch hemtjänst uppskattadestill 1-2 milj. kr. Dessa belopp hänförde sig inte till den"normala väntetid" som utredarna ansåg rimlig utan till den"onödigt långa sjukskrivningstid" som hade sin grund i begränsadoperatibnskapacitet vid . utformade mot denna bakgrund ett förslagtill en försöksverksamhet med utvidgning av vårdkapaciteten finansierad genomen överföring av medel från . Med en överföring av 10 milj.kr. räknade man med att kunna finansiera tre öppenvårdsteam som skullekunna möjliggöra ytterligare ca 3 000 besök och 1 200 polikliniska operationer,en förstärkt operations-, anestesi- och intensivvårdsverksamhet som skullemedge ytterligare 600 operationer , samt en eftervårdsavdelning på ca 25vårdplatser som skulle kunna medföra en sänkt medelvårds- tid ochett effektivare utnyttjande av befintliga vårdplatser. Denna överföring om 10 milj. kr. från'försäkringskassanskulle enligt kalkylen leda fill att utbetalningar tillsjukskrivna patienter minskade med 20 milj. kr. Utöver ett minskat mänskligtlidande för hundratals patienter skulle försöket alltså leda fill en besparingför den offentliga sektorn om 10 milj. kr. - som ingår i frikommunsförsöket - ingavden en ansökan om nödvändiga dispenser till civildepartementet.Ärendet bereddes inledningsvis av stat-kommun-beredningen men hänsköts senare tillsocialdepartementet, som 1985 tillsatte en utredning med- uppgift att utredasjukförsäkringens roll när det gäller förebyggande åtgärder m. m. I en förnyadframställning anhöll , , allmänna'försäkringskassa och allmänna försäkringskassa om attdenna utredning skulle medverka till att försöksverksamheten kom till ståndmed början . Häpnaden i 'och blev mycket stor närrehabiliteringsberedningen avslog denna framställning. Några sakargument motförslaget anfördes inte av beredningen, utan den enda förklaringen som gavstill avslaget var att beslutet hade fattats efter samråd medsocialdepartementet. Mot beslutet i rehabiliteringsberedningen reserverade sigledamoten . Han anförde bl. "Den föreslagna försöksverksamheten skulle inte ledatill några ökade, kostnader för samhället. Tvärtom - och här tycks beredningenvara överens-så skulle ett försök innebära att samhället sparar pengar genomatt onödigt långa sjukskrivningstider begränsas som mänskligt lidandekan minskas. Beredningen har enligt sina direktiv till uppgift att seöver möjligheterna fill samordning av samhällets rehabiliteringsinsatser ochförsäkringskassornas roll i rehabiliteringsarbetet. I det sammanhanget kommerfrågor om samordning, resursfördelning m.m. mellan olika aktörer att behandlas.I förslaget till försöksverksamhet ligger ett erbjudande om att ge beredningenett direkt inflytande över hur utvärderingen av försöket skall utformas. Att idet läget inte stödja försöksverksamheten, innebär att beredningen frånhän-dersig viktigt underlag för sitt fortsatta arbete.. Möjligheterna för beredningenatt genom en begränsad försöksverksamhet studera effekterna av ett inflytandefrån över prioriteringar som görs inom sjukvården går pådetta sätt förlorade, Beredningens förutsättningar att på ett konstruktivt sättföra frågan om samordning och resursfördelning i rehabiliteringsarbetet vidareriskerar därför att begränsas i motsvarande mån.!' Mot bakgrund av det inträffade ber jag att få ställaföljande fråga till socialministern: Varför ger inte regeringen sittaktiva stöd åt en försöksverksamhet som enligt alla berörda parters bedömningskulle leda till kortare köer inom sjukvården, minskat lidande för patienternaoch därtill besparingar för den offentliga sektorn? 1986/87:8av (fp) till statsrådet om handelsför handlingarna i Punta del : - Härmed ber jag att tillutrikeshandelsministern få framställa följande interpellation: Frihandel är för ett handelsberoende land som avvital betydelse. har svensk handel drabbats av olikainskränkningar till följd av handelsrestriktioner från andra länder. OcksåSverige för i vissa avseenden en restriktiv handelspolitik. Överläggningarna i Punta del resulterade i enöverenskommelse om nya multilaterala handelsförhandlingar inom -förhandlingar som skall omfatta såväl handeln med industri- och jordbruksvarorsom handeln med tjänster. Vill handelsministern redogöra förinnebörden av de träffade överenskommelserna i Punta del , om tid och ramför de förestående förhandlingarna och vilka mål den iförsta hand vill söka uppnå i dessa förhandlingar? 1986/87:9av () till justitieministern om åtgärder mot våldsbrotten: har pressen ständigtrapporterat om våld och misshandelsbrott, och én intensiv debatt har följt. Idebatten har diskuterats om våldsbrotten faktiskt har ökat, om våldet blivitgrövre, men naturligtvis också om hur vi bäst kan gå till väga för att minskavåldet. Det har också förts en debatt om rätten ellerskyldigheten för den enskilde att ingripa och om hur samhället kan skydda densom ingriper för att hjälpa ett offer mot en våldsverkare.