prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi i har i och för sig inget att invända motdenna ordning, meri vi anser det angeläget att den s, k, poolen av lekmän får enså allsidig sammansättning som möjligt, och därför får den inte göras förliten, I propositionen finns inte heller angivet efter vilka kriterierlekmännen skall utses. Vi menar också att denna fråga borde ha varit föremålför ett mera detaljerat förslag. Vidare föreslås i propositionen att ordföranden och viceorföranden i skatteriämnderna skall vara tjänstemän inom skatteförvaltningen.Vi i menar att det vore olyckligt att utesluta möjligheten attockså utse kompetenta lekmän till ordförande och/eller vice ordförande.Förhållandena är så olika i landet, och tilltron till den egnaskatteförvaltningens opartiskhet kan variera. Av den anledningen kan det finnasområden i landet där skatteförvaltningen kanske skulle tjäna på att ha enordförande som rekryterades utanför skatteförvaltningen. Med propositionensförlag utesluts en sådan möjlighet. Prot.1986/87:50 16december,1986 Mot bakgrund av de invändningar jag nu har anfört yrkarjag bifall till reservation 1, där vi har tagit upp dessa frågor. Vi i anser det angeläget att på många olikasätt stärka den enskildes rätt gentemot skattemyndigheterna. Ett,sätt att göradet är att taxeringsintendentens roll i skatteprocessen , görs mindre offensiv.När taxeringsintendenten vill överklaga till den, skattskyldiges nackdel skalldet krävas mycket starka skäl. En sådan ordning skulle dessutom stärka tilltrontill skatteförvaltningen och förbättra klimatet mellan skattskyldiga ochskattemyndigheter. Motionen Sk707, som innehåller dessa förslag, vill vistödja, och därför yrkar jag bifall till reservation 6, 1 propositionen föreslås att denmellankommunala skatterätten avvecklas och att dess uppgifter överförs tilllänsrätterna. Den mellankommunala skatterätten är en fristående allmänförvaltningsdomstol med säte i och har sitt ursprung i denmellankommunala prövningsnämnden, som inrättades 1928, Syftet var attåstadkomma en enhetlig taxering i de fall inkomsten från en förvärvskällabeskattningsmäs-sigt skulle fördelas mellan kommunerna i skilda län. handlägger mellankommunala skatterättenbesvärsärenden vid taxering av praktiskt taget alla börsbolag och derasdotterbolag samt ytterligare ett stort antal mindre och medelstora företag.Totalt utgör underlaget ca 12 000 juridiska personer förutom de fysiskapersoner som kommunalt har beskattats i mer än ett lån, 1985 avgjordes 1 399mål. och cirka 20 personer tjänstgör vid mellankommunala skatterätten. Det kandärför med fog hävdas att mellånkomrnunala skatterätten fungerar som enspecialdomstol för storföretagen. Den bakomliggande orsaken till förslaget-om avveckling äratt års taxering kommer alla inkomster att beskattas ihemortskommunen oavsett från vilken kommun inkomsten härrör, och dessutom ärdet så att fr. o. m. taxering har taxeringen till kommunalinkomstskatt slopats för juridiska personer. Därmed skulle det ursprungligamotivet för den mellankommunala skatterätten inte längre föreligga. Enligt vår uppfattning bör emellertid den mellankommunalaskatterätten bibehållas av andra skäl. Under en lång följd av år har en unikkompetensoch erfarenhet samlats i den mellankommunala skatterätten, och detvore mycket olyckligt att splittra denna väl fungerande domstol. Särskilt närdet gäller de börsnoterade storföretagens komplicerade och ofta internationellaskattefrågor är det otänkbart att länsrätterna kan förvärva sådana personellaoch administrativa resurser som erfordras för att, vid sidan av sina övrigauppgifter, snabbt och effektivt kunna lösa uppkomna tvister. Detta förhållandegäller även om merparten av de mål som handläggs av denmellankommunala.skatterätten skulle fördelas på endast ett fåtal andralänsrätter. Vid remissbehandlingen har också framhållits att besväröver storföretagens taxeringar även i fortsättningen bör avgöras av den mellankommunalaskatterätten. Remissinstanserna har bl.a. understrukit att den mellankommunalaskatterätten har en betydande sakkunskap inom företagsbeskattningens område,och därmed åtföljande förtroende hos de berörda skattskyl- Detär resursslöseri att avveckla denna kompetens för att börja bygga uppmotsvarande på annat håll. Vår uppfattning är alltså att den mellankommunalaskatterätten skall bibehållas, och därför yrkar jag bifall till reservation 7. Som en följd av regeringsförslaget att avskaffa denmellankommunala skatterätten föreslås att det allmänna ombudet imellankommunala mål försvinner. Eftersom vi anser att den mellankommunalaskatterätten skall finnas kvar kan vi inte biträda regeringens förslag i dennadel. Här yrkarjag bifall till reservation 8. I propositionen föreslås den ändringen attbesvär i taxeringsärenden skall inges till lokala skattemyndigheter i ställetför som till länsrätterna. Skälen till detta är de nya bestämmelserna iförvaltningslagen som säger att besvärsskrivelser skall ges in till denmyndighet som har meddelat det överklagade beslutet. För att underlättadiarieföringen hos skattemyndigheterna av överklagande till domstol föreslåsen begränsning av sekretessen. Finansministern anser att uppmjukningen är högst begränsadoch enbart gäller från vem handlingen har kommit in eller till vem den harexpedierats och vad ärendet i korthet rör. Vi menar emellertid att avslöjandetav vad ärendet rör kan vara nog så krångligt ur integritetssynpunkt. Lagrådet framhåller i sitt yttrande att det visserligen ärklart att en uppmjukning av sekretessen skulle innebära administrativaförenklingar hos skattemyndigheterna meri att de nog måste vägas mot denackdelar som kan uppkomma för de enskilda och för systemet i stort. Lagrådetansåg vidare att ärendet inte beretts på ett sådant sätt att utomståendeintressen fått komma fill tals. Eftersom skälen i propositionen till att mjuka uppsekretessbestärnmelser-na inte är tillräckligt starka jämfört méd det intresseden enskilde har av att känna skydd, kan vi inte godta propositionen i dennadel, och därför yrkar jag bifall till reservation 9. Enligt nuvarande ordning skall taxeringsnämndens arbetebeträffande visst års taxering vara avslutat före utgången av oktober månadunder taxeringsåret. Vid införandet förutsattes att perioden avintrimning av de nya intentionerna skulle utsträckas till . Såhar alltså inte skett. Enligt det framtida taxeringsförfarandet, sorn vi i dagdelvis diskuterar, blirbéhovet av en bestämd taxeringsperiod inte lika påtagligt. Tanken är att taxeringsarbetet i vid mening skall kunna pågå kontinuerligt året runt. Dessutom kommer en omprövning att kunna göras av redan fattade taxeringsbeslut. Men även i detta kommande förfarande anser finansministernatt det är lämpligt med vissa fasta hållpunkter, i första hand då för att angenär den skattskyldige senast skall få besked om sin taxering. Här menar vi alt oavsett när dessa hållpunkter fastställsså måste tiden för beslut om avvikelse från självdeklaration utgå senast enmånad före taxeringsperiodens utgång. Skulle en sådan tidsgräns inte följas,får beslut om avvikelse inte leda till ändrad taxering. Det är angeläget attskattskyldiga som får besked om avvikelse fråri sin självdeklaration beredsskäligt rådrum att utreda och svara, om så behövs. Även om avsikten är att ytterligare utreda frågan omtaxeringsperiodens längd, anser vi att man redan nu kan uttala sig om principen,att en skattskyldig skall ha en månad på sig från det avvikelse meddelas tilltaxeringsperiodens utgång. Av denanledningen yrkar jag bifall till reservation 12. finns möjlighet att ansöka omförtidsåterbetalning av för mycket inbetald skatt. Denna ansökan måste dockgöras före för att bli behandlad av skattemyndigheterna.Skatteförenklingskommittén har i sitt slutbetänkande föreslagit attskattskyldiga som taxeras på grundval av den nya förenklade självdeklarationenskall få slutskattsedeln under taxeringsåret och därför ej ha rätttill förtida återbetalning av skatt. Den ordningen kan möjligen anses rimlig. Men för alla dem som inte omfattas av den förenkladesjälvdeklarationen borde något göras. Jag tänker jiå småföretagare, jordbrukarem. För dessa kan dessutom tidpunkten vara illa vald. Enlantbrukare som sökt och beviljats anstånd med sin deklaration till exempelvisden har kanske ingen möjlighet att före ansöka om förtidsåterbetalning. Denna olägenhet skulle mycket enkelt kunna undanröjas, omman genom en kryssmarkering på deklarationsblanketten kunde anmäla att manönskar en förtidsåterbetalning. Det här tycker vi är en bra ordning, och därför vill jagyrka bifall till reservation 22. Avslutningsvis skulle jag nu vilja sammanfatta ochrepetera våra yrkanden: Vi yrkar bifall till reservationerna 1,4,5,6, 7,8,9,12,13,16,18,19,21, 22, och 23. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 93STIG JOSEFSON (c): 1 skatteutskottets betänkande nr 11 behandlasproposition nr .47 och proposition nr 16 i viss del angående ändringar itaxeringsorganisationen. Propositionen berör dels vissa frågor angåendetaxeringsorganisationen, dels ett principförslag till ett nytttaxeringsförfarande. I propositionen föreslås att den mellankommunalaskatterätten avvecklas och att domstolens verksamhet övertas av länsrätterna.Överklagande skall handläggas av länsrätterna. Vidare innebär förslaget attbesvär av en skattskyldig skall ges in till beslutsmyndigheten i stället förtill den myndighet eller domstol som har att pröva besvären. , Principförslagettill ett nytt taxeringsförfarande innebär i huvudsak: Taxeringsbesluten skall enligt förslaget fattas avlänsskattemyndigheterna och de lokala skattemyndigheterna och inte som förnärvarande av taxeringsnämnderna. Men också enligt den föreslagna nyaordningen skall det finnas en beslutsform där förtroendevalda lekmän deltar, Ivarje skattemyndighet skall det nämligen finnas en skattenämnd, i vilken lekmänskall ingå. och därnied lekmännens medverkan vid taxeringenskall koncentreras till ärenden där ett behov av insyn och inflytande gör sig gällande.Lekmännen skall i första hand delta i beslut som avser omprövning av tidigaretaxeringsbeslut. Till ordförande i en skattenämnd skall förordnas en tjänstemaninom skatteförvaltningen. Med anledning av propositionen har väckts ett antalmotioner, där man bl, a, ställt sig tveksam till den stora överflyttning avinflytande och beslutanderätt från förtroendevalda till tjänstemän som skerenligt förslaget. Till utskottsbetänkandet har fogats ett stort antalreservationer, och jag skall nu med några ord beröra några av de reservationersom utskottsrepresentanter står bakom, I reservation nr 2 berörs beslutsorganisationen i förstainstans. Där påtalas bl, a, den betydande minskning av antalet förtroendevaldasom uppstår genom att antalet taxeringsnämnder minskas. Vidare minskaslekmännens reella inflytande genom att lekmännen kallas till sammanträdenenligt ett rullande schema. Detta innebär att vid mänga tillfällen kommer inteen lekman att fullfölja ett ärendes behandling. Vidare föreslås att entjänsteman skall vara ordförande i skattenämnden. Detta är en oönskad sammanblandningav fiskal och dömande verksamhet, enligt vår uppfattning. Enligt bördet vara en förtroendevald som är ordförande i nämnden. Skattenämnderna bör hafasta medlemmar och inte, som föreslås, kallas in till sammanträden enligtett rullande system. Tjänstemännen bör vara föredragande och sekreterare.Nämnden skall dock ha rätt att delegera beslutsfunktioner till granskandetjänstemän, I reservation 3 berörs förslaget om inrättandet avs, k,lokala samhällsmyn-digheter. Enligt uppfattning borde det vara möjligtatt sammanföra en del statlig verksamhet till s, k, servicekontor, där denenskilde medborgaren hade möjlighet att möta den service som samhället harskyldighet att erbjuda. En bättre kontakt och förståelse mellan den enskildamänniskan och myndigheterna skulle kunna uppnås om fler uppgifter kundedecentraliseras ut till lokala skattemyndigheter och om dessa förvandladestill allmänna serviceorgan, I samband med uppbyggnad av den nyataxeringsorganisationen bör det vara både lämpligt och önskvärt att försökauppnå en samordning av de offentliga organen på uppbörds- och taxeringsområdet,skatteområdet och inom den exekutiva verksamheten. Frågan om inrättande av lokal skattemyndighet hardiskuterats både i utredningen och i och har fått ett positivtmottagande. Anledningen till reservationen är att vi reservanter anser attregeringen just , inför omorganisationen, bör uppmärksammas på detta förslaggenom ett tillkännagivande, I en annan reservation anser vi reservanter att det bör vara en domstol som prövar frågan och inteskattemyndigheterna, I reservation 13 berörs beslutsmotiveringen. En fråga somofta diskuteras är den beslutsmotivering som förekommer vid meddelande omtaxeringsänd-, ringar. Ofta används förtryckta blanketter med avslagsbeslut -utan motivering. Enligt uppfattning bör det i taxeringslagen införasen bestämmelse om sanktion mot dåliga motiveringsbeslut, I reservation 16 behandlas systemet med skattetillägg ochförseningsavgift som genomfördes i syfte att genomföra enkla och effektivasanktioner mot deklarationsförsummelser. Systemet borde vara enkelt,schabloniserat 7 proiokoU 1986/87:50 Men det,skall också vara så utformat att det uppfattas som rättvistoch så långt som möjligt också är det. Detta förutsätter att hänsyn tas tillomständigheterna i det enskilda fallet, och vi reservanter anser att regeringensnarast bör framlägga förslag om nya regler för det skatteadministrativasanktionssystemet, regler som medger ökad individualisering vid tillämpningen, I reservation 18 tar man upp frågan om arbetsgivaransvar.Bestämmelserna i uppbördslagen om arbetsgivarens ansvar för arbetstagarensskatt har debatterats åtskilliga gånger . Reglerna bör enligt reservanternas uppfattning ändras såatt den enskildes rättstrygghet stärks-och att större hänsyn tas tillomständigheterna i det enskilda fallet,. Frågan har utretts, men inget förslag har framlagts.Därför bör regeringen framlägga ett förslag i enlighet med vad som ireservationen har framförts. Detta innebär att arbetsgivarens ansvar upphördärest arbetstagaren har B-skatt eller är momsredovisningsskyldig, I reservation 19 berörs företagens uppgiftsskyldighet ochdeklarationsblankett 10, har betydande förenklingar skettbeträffande löntagarnas deklarationer. är det lika angeläget attförenklingar sker så långt möjligt också för företagarna. Detta gäller såvälbeträffande deklarationsblanketter som för övrigt uppgiftslämnande. Särskiltkrångliga är beskattningsreglerna för företagsledare i fåmansföretag. Därför ärdet angeläget att man ägnar större uppmärksamhet åt dessa problem och vidtar deåtgärder som är möjliga för att också här åstadkomma förenklingar, I reservation 21 berörs debiteringen av B-skatt, Enligt nugällande bestämmelser uppräknas en preliminär B-skatt till av denslutliga skatten nästföregående år. Vi har åtskilliga gånger påpekat att dettaär orimligt. Det gäller ännu mer dels med hänsyn till inkömstutvecklingenbland småföretagare och jordbrukare, dels med hänsyn till den lägre inflationenunder . Visserligen kan man genom att preliminär-deklarera fåett ändrat belopp, men mera praktiskt och rättvist vore att följa tidigareregler att preliminär B-skatt debiteras med ett belopp som motsvarar avföregående års slutliga skatt, I reservation 23 tar man upp frågan om anståndsreglerna.Enligt uppbördslagen kan bevilja anstånd med inbetalning avskatt om den skattskyldige anfört besvär över en inte lagakraftvunnen taxering,om det skulle medföra betydande skadeverkningar eller framstå som obilligt motden skattskyldige om han skulle betala skatten, har framlagt förslag som - omde genomförs - kommer att undanröja de nuvarande bristerna i anståndssystemet.Vi reservanter yrkar att regeringen framlägger ett förslag i denriktningen. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer där centerledamöter står som undertecknare. AnL 94OLLE (): Förslaget till ändringar itaxeringsorganisationen tar sikte på förbättringar för såväl den enskilde somför förvaltningsapparaten - dvs, de myndigheteroch domstolar som arbetar med skattefrågor. Förslaget omdanar ett flertal ledi taxeringsarbetet. Regler, rutiner och arbetsformer förenklas ocheffektiviseras. Flera arbetsuppgifter skall utföras av organ närmare deenskilda människorna, vilket underlättar deras kontakter medskattemyndigheterna. Den nya taxeringsorganisationen skall också ge mer utrymmeför utredning och bättre beslutsmotiveringar och därmed en ökad kvalitet itaxeringsarbetet. Fel som uppstår skall kunna rättas snabbt och utan onödigtkrångel. Sammantaget bör den nya reformen leda till en ökad rättssäkerhet. Normalt måste taxeringsändringar göras avlänsrätten, dvs, genom en domstolsprocess. En sådan tar vanligtvis mycket långtid - även om felen är enkla. Ofta dröjer , ibland betydligt längre:Inte sällan är det även kostsamt för de inblandade med en domstolsprocess. Enligt den föreslagna ordningen skall skattemyndigheternaha möjlighet att själva rätta de felsom kan uppstå. Det nuvarandeomprövningsförfarandet utökas alltså väsentligt. Omprövningsbesluten kommeratt fattas av myndigheten genom en lekmannanämnd. Den som inte är nöjd medbeslutet får givetvis även i fortsättningen gå vidare genom att överklaga tilllänsrätten. Genom den föreslagna ordningen kommer domstolarna - främstlänsrätterna - att avlastas ett stort antal ärenden, Därigenom skapas utrymmeför att ägna de kvarvarande svårare ärendena mer tid och omsorg,Processförfaran-dét kommer på så sätt att snabbas upp väsentligt. Logiskt settkommer detta att bidra till att öka de enskildas rättsskydd. Till utskottets betänkande har fogats ett flertalreservationer, som jag till viss del skall beröra. Reservationerna 7 och 8kommer att behandla, I reservationerna nr 1 och 2, som resp,ledamöter står bakom, riktas kritik mot förslaget tillbeslutsorganisationen i första instans! När det gäller frågan om närskattenämnden skall delta i besluten eller vem som skall avgöra närlekmannainflytande är påkallat, ger det sig av sig självt, eftersom det klartframgår i propositionen att ärenden där omprövning begärts, liksomeftertaxeringsfall samt taxeringsbeslut som rymmer svårare skälighets- ochbedömningsfrågor, skall avgöras av skattenämnd. Enligt utskottsmajoriteten kommer genom förslaget till enny beslutsorganisation taxeringsarbetet att kunna bedrivas meraeffektivt än , som fördelarna med ett lekmannainflytande tastill vara i de fall där det är befogat. Ett ställningstagande till alladetaljfrågor i den nya organisationen bör,dock anstå tills mer konkreta förslagföreligger. Finansministern avser att i ett senare sammanhang återkomma medmer preciserade riktlinjer och eventuella författningsförslag, I fråga om ordförande, respektive vice ordförande, iskattenämnd dllstyrker utskottsmajoriteten förslaget i propositionen atttjänstemän inom skatteförvaltningen bör förordnas till dessa poster, I likhetmed föredraganden är vi av den meningen att såväl ordförande som viceordförande måste besitta breda kunskaper inom beskaftningsområdet. Risken finnsatt nämnden med en lekmannaordförande skulle domineras av den granskare somföredrar ärendet. Jag villockså framhålla att det med nuvarande system kan Ändringar i taxerings-organisationen ' vara svårtatt rekrytera taxeringsnämndsordförande som har tillräckliga kunskaper. Redan nuär ju förhållandet att man måste rekrytera tjänstemän i skatteförvaltningentill taxeringsnämndsordförande, av den anledningen att han måste ha storakunskaper i taxeringsfrågor. Med den nya organisationen kommer kravet påordförandens kunskaper att öka i och med den större noggrannhet som då kommeratt krävas i nämndens arbete, I fortsättningen skall ju alla tvistiga ärendenbehandlas i lekmannanämnden. Någon risk att objektiviteten skall skjutastillbaka och att taxeringsförfarandet skulle bli mer fiskalt inriktat, såsomframförs i reservation nr 2, kan utskottsmajoriteten ej finna. Jag vill erinraom att regeringsformens regler om opartiskhet i offentlig verksamhet är exaktdesamma för alla offentliga organ, dvs, såväl skattemyndigheter som domstolar. Som jag ser det är det allvarliga antydningar omparfiskhet man gör i reservation nr 2 om skattemyndighetens tjänstemän. När det gäller reservation nr 3 vill jag säga aft vi frånutskottsmajoritetens sida ställt oss positiva till reservanternas mening attmänniskors servicebehov så långt som möjligt måste tillgodoses. Ävenfinansministern har i olika sammanhang uttalat sig i den riktningen. Jag villockså peka på att mycket intensivt arbetar med att öka sinservice till allmänheten. Jag är rätt säker på att servicen kommer att ökabetydligt utan något särskilt uttalande från sida, I reservation nr 4 berörs frågan om beslutsbehörigheten iärenden om eftertaxering. Enligt reservanternas menirig bör frågor av denna artprövas direkt i domstol. Utskottsmajoriteten anser i likhet med finansministernatt grundprincipen för den nya organisationen bör gälla även här, nämligen atttaxeringsbeslut i första hand skall fattas inom skatteadministrationen och attdomstolarna bör befrias från uppgiften att fungera som beskattningsmyndighet, I reservation nr 5 yrkas att det allmännas talan iskatteprocesser även framgent skall föras av ett fristående allmänt ombud.Enligt utskottsmajoritetens mening skulle reservanternas yrkande bryta detorganisatoriska mönstret i den nya organisationen, I praktiken skulle detinnebära att två beskattningsorganisationer skapas. Det skulle ej hellerunderlätta strävandena mot ökad enhetlighet - men väl leda till ökadekostnader. Frågan hur fristående processombud skall ledas och styras lämnasobesvarad i motionerna liksom i reservationen. Skall de ha egna ledningsorganoch skall dessa i så fall tillförsäkras medborgarinflytande? Eller skall de,som , agera som ett slags enmansmyndighet? Det resonemang som förs i propositionen om sambandenmellan process och fillsyn/uppföljning är helt riktigt. Att sammanföra dessauppgifter framstår som väl övervägt. Därigenom skapas en kompetent ochslagkraftig funkfion för de rättsliga frågorna. Denna måste ses som något heltannat än dagens organisation med taxeringsintendenter. Dessa brukar ju oftaförknippas med en - alltför - renodlat fiskal inriktning. Förslaget att anförtro skattemyndigheter uppgiften attföra det allmännas talan i domstol inger därför inte oss några farhågor.Uppgiften innebär ju enbart att framlägga relevanta fakta inför domstolen. len sombeslutar i ärendena. Det avgörande i sammanhanget är att domstolen ärsjälvständig och obunden. När det gäller reservation nr 6, som handlar omtaxeringsintendentens roll, vill jag bara hänvisa till vad jag nämntangående det allmännas processföring och till att tidigare fattatprincipbeslut angående taxeringsintendenterna, I frågan om registrering och sekretess innebar detursprungliga förslaget en generell uppmjukning av sekretessen när det gällerskattemyndigheternas diarieföring. Efter lagrådets kritik har paragrafenanpassats till det av lagrådet föreslagna alternativet. ,som yttrat sig i frågan, har ej någon erinran mot propositionsförslaget.Utskottsmajoriteten kan ej heller finna någon anledning att avstyrka detframlagda förslaget. När det gäller yrkandet i reservation nr 13 angåendebeslutsmotivering vill jag anföra att det i skatteförenklingskommitténs uppdragingår en överarbet-ning av hela taxeringslagen, och enligt vad som erfaritskommer även förevarande fråga att ses över, I fråga om arbetsgivaransvaret vill jag hänvisa till detbeslut tog angående ändringar i uppbördslagen närdet gäller arbetsgivaravgifter. Dessutom vill jag anföra aft en översyn avfrågan pågår i , I reservation nr 21 yrkar reservanterna på sänkt uttag avpreliminär B-skatt från till av föregående års slutliga skatt. Jagvill anföra att det har erfarits att underuttaget är stort, ca 2,5miljarder kronor . Jag vill också nämna att det förhöjda uttaget för vissalett till ett överuttag.