prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — Dessutom har statensenergiverk påpekat att när oljepriset är lågt, kan man gott använda olja.Kommunerna får alltså motstridiga uppgifter, och det kan därför vara svårt attsatsa på investeringar som är mycket tunga och dyra - när man inte vet hurframtiden kommer att bli när det gäller utvecklingen av de alternafivaenergislagen. Jag vill framhålla att kommunerna har fåtthelt entydiga besked om att vi skall komma bort från oljeberoendet och satsa påinhemska energislag. Den värdering som de har gjort under det här året - ochsom dess värre fortfarande lever kvar på en del håll - är en kortsiktig ochfelaktig värdering både av den verkliga situationen och av den energipolitiksom de skall medverka i. 115 (): Vad säger då statsrådet till de företag som går på knäna? Det finns både företag som drabbas av konkurs och företag somär på väg aft gå i konkurs på grund av att marknaden just nu i princip ärdöende. Hur skall dessa företag kunna överleva och nå en bättre framtid? Detfrågar jag mig verkligen. Det är ju oerhört många företag som har storaproblem, och det gör att vi halkar efter i utvecklingen. Förste vice falmannen anmälde attstatsrådet anhållit att fill protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 31§ Svar på fråga 1986/87:82 om prövningen från miljöskyddssynpunkt avutbyggnaden av stora trafikleder har frågat mig om jag ärberedd att verka för att får pröva utbyggnadenav motorvä- gar ochandra stpra trafikleder och atf ett första sådant objekt förkoncessionsnämndens prövning blir den planerade motorvägen mellan Stenungsundoch . Vägtrafiken kan på många håll innebära allvarliga pchsvårangripbara miljöproblem. Jag vill därför framhålla atf jag anser att det ärmycket viktigt att en noggrann miljöprövning sker av nya vägar. Det är därvidsärskilt viktigt att miljökonsekvenserna blir ordentiigt belysta undervägprojekteringen på ett så tidigt stadium som möjligt.Miljökonsekvensbeskrivningar finns därför t. ex. för den diskuterade motorvägenmellan och och kommer att finnas för de alternativaÖresundsförbindelser som diskuteras. Frågan om vägar skall tillståndsprövas enligtmiljöskyddslagen har behandlats av , senast år1974. Då uttalade att starka skäl förelåg att fillståndspliktinfördes för bl. a; vägar. Med anledning härav fick miljöskyddsutredningen, somtillsattes , i uppdrag att utreda frågan. har i sitt slutbetänkande Bättremiljöskydd 11 (SOU 1983:20) tagit upp frågan om miljöskyddsprövning av vägar.Utredningen har föreslagit att den nuvarande prövningsordningen enligtväglagen kompletteras med möjligheter till obligatorisk prövning enligtmiljöskyddslagen. Betänkandet har remissbehandlafs. Lagstiftningsfrågan bereds nu inom regeringskansliet.Innan denna beredning har slutförts kan jag inte redovisa regeringensställningstagande till frågan i vilken ordning som prövningen när det gällervägar skall ske. Prot.1986/87:14 23.oktober 1986 Omprövn ingen från miljöskyddssynpunkt av utbyggnaden avstora trafikleder 117ELVING (); Jag ber att få tacka för svaretpå min fråga. Svaret går i alla fall delvis i positiv anda. Det kan hända attvi får den prövningsmodell som jag efterlyser . 1 så fall är detför sent för den aktuella vägsträckan mellan och . Det ärbeklagligt, för här skall dras en motorväg som går genom ett av de områden iSverige som är hårdast drabbade av skogsskador oeh skogsdöd till följd avförsurningen. Kväveoxiderna spelar en nyckelroll i försurningsskador ochskogsdöd; Av dagens svenska utsläpp på ca kväveoxider kommerdrygt två tredjedelar från trafiken. Motorvägarna i sig genererar en ökadbiltrafik och därmed ökat utsläpp. De höga hastigheter som bilarna håller påmotorvägarna leder också till ökade utsläpp. Utsläppen av kväveoxider ökar medungefär om hastigheten höjs . Vad vi behöveri denna region för atf klara den besvärliga försurningssituationen är atfkväveoxidutsläppen rninskar och inte ökar. har i olika sammanhang uttalat sig ikritiska ordalag om Scandinavian Link. De uttalandena har jag uppskattatväldigt mycket. Men denna motorvägsdel som vi riu diskuterar är en första etappi Scandinavian Link. Det gäller att gå från ord till handling och försöka attleva upp till de uttalanden som man gjort. Jag beklagar, fru talman, att inte är bereddatt se till att , som är den främstaexperfmyndighet Om en bilbro över som vi harpå detta område, får möjlighet aft pröva miljökonsekvenserna av denna motorväg. För det första vill jag en gång för allaavliva den egendomliga vanföreställningen att frågan om motorvägen mellanStenungsund och skulle utgöra den första etappen i Scandinavian Link.Den vägen lever sitt eget liv. Det innebär inte något föregripande av andrabeslut. Regeringens och myndigheternas ställningstaganden i denna fråga görs påsjälvständig grund och inte på initiativ av några utomstående. För det andra prövar vi vilken lagstiftning som bäst kantillgodose miljökraven. Den prövningen är inte färdig. Därför har vi för dettredje sett till att de här frågorna genom miljökonsekvensbeskrivningar ändåskall bevakas vid ställningstaganden som kanske måste göras innan vi får dennya lagstiftningen. Det tycker jag borde ta som ett positivtbesked. Det betyder att regeringen har eftersträvat att i det här läget, medanvi väntar på ställningstaganden till lagstiftningen, verkligen tillgodosemiljökraven. 119 (): Jag tackar för de kompletterandesynpunkterna. Huruvida den aktuella motorvägsdelen är en del av ScandinavianLink eller inte kan vi i och för sig tvista om. Men påverkan på miljön, oavsettom det är en självständig motorväg eller en del av Scandinavian Link, blirdensamma -motorväg som motorväg. Därför behövs en kritisk miljöprövning. Det är riktigt att det görs miljökonsekvensbeskrivningar.Men det är väldigt intressant att se vad dessa miljökonsekvensbeskrivningar förjust denna motorväg innehåller och jämföra dem med de resultat som andraforskare har kommit fram till. Det finns forskare bl. a. vid som gjort studier på detta område och kommit fram till helt andraresultat när det gäller motorvägens påverkan på miljö än vad man gjort ivägverkets miljökonsekvensbeskrivningar. Det är just därför att olika experterkommit fram till olika ståndpunkter som det vore viktigt atf låta vår främstamyndighet på detta område få säga sitt i saken. Överläggningen var härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1986/87:89 om en bilbro över i har frågat mig om jagär beredd att medverka till att en bilbro över inte blir aktualiserad. Bakgrunden till frågan är en uppgift i Skånska Dagbladetden om ett uttalande jag skulle ha gjort vid ett seminarium påBommersvik. Jag vill först ange att referatet i integer en korrekt bild av vad jag sade. Sakförhållandet är det att förhandlingarmellan och sedan åtskilliga år förts om fasta förbindelser överÖresund. dettasammanhang har olika alternafiv för sådana förbindelser diskuterats. Härvid harockså de olika alternativens miljökonsekvenser varit föremål för prövning. Inomregeringen sker nu åter en sådan översyn av miljöfrågorna, bl. a. beroende påatt nya alternativ kommit upp till övervägande. Vid denna översyn är detviktigt att miljöfrågorna prövas noga och att t. ex. fördelarna frånmiljösynpunkt med tunga transporter på spår vägs in. Eftersom dessa frågoringår i den pågående översynen inom och inom berördamyndigheter finns det inte anledning för mig att nu göra något uttalande om ivilken omfattning eller på vilket sätt miljökonsekvenserna kan påverka detslutliga valet av förbindelser över . Om en bilbro över 121STEN i (m): Det är förvånansvärt men kanske betecknandeatt flaggskepp i frågan om förbindelser över Öresundinte sysslar med sanningen i första hand. Den aktuella uppgiften är enligtstatsrådet inte riktig. Det är positivt att få det beskedet. Det är min bestämdauppfattning att vi har varit överens om att vi skallsatsa på förbindelser mellan och över . Vi hörde detsenast i talet av statsministern. Men jag är ändå något förvånad och skulle vilja attstatsrådet konkretiserade sig. Hon säger i svaret att "nya alternafivkommit upp". Vad är def för nya alternativ, utöver de gamla välkända omatt vi vill ha en bil- och järnvägsbro mellan och ? Det skullevara positivt om statsrådet här kunde utveckla sina synpunkter ytterligare pådetta. Jag skall infe gå in på detaljerna i detekniska lösningarna. Dessa anser jag och regeringen vara underordnade måletatt vi skall finna en god lösning för förbindelsen mellan ochkontinenten, och med god menar jag att den skall uppfylla kraven på såväl bratrafik som bra miljö. Det förs nu mycket intressanta diskussioner om olika sättatt lösa detta ur teknisk synpunkt. Det är många nya uppslag som kommit fram påsenare tid från både svenskt och danskt håll. Det gäller olika sätt att utformaen broförbindelse men också frågan om en tunnelförbindelse. Vad som också kommiti blickpunkten är den strategiska betydelse det har hur man löser frågan om detunga varutransporterna, för att motverka miljöproblemen. Jag vill till slut understryka att vi har ettutomordentligt gott samarbete enligt de riktlinjer som angavs i regeringsdeklarationenmellan dem av oss som har ansvaret för miljöfrågorna och dem som har ansvar förtrafikfrågorna kring lösningen av problem av den här karaktären. Det är detsom jag velat understryka , liksom på Bommersvik. 123 i (m): Jag tackar för detta klarläggande. Vi kanalltså konstatera att statsrådet och hennes kolleger fortfarande kommer attsatsa på att vi snabbt skall få en förbindelse mellan och . 1986/87:14 Överläggningenvar härmed avslutad. Omgränsvärdet for ra- frågorna 1986/87:90 och 91 om gränsvärdet förradio- dioaktivitet t livsmedel , .... har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta med anledningav följderna av satta gränsvärden för radipaktivitet i livsmedel. i har frågat mig om vilket bedömningsunderlag som låg fillgrund för bestämningen av gränsvärdet och hur det gick till när gränsvärdetbestämdes. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Jagvill inledningsvis slå fast att det av tillämpaderiktvärdet för saluhållande av livsmedel inte är ett gränsvärde som anger vadsom är farligt eller ofarligt. Jag vill också i detta sammanhang framhålla attdet inte är jag eller regeringen som fastställt riktvärdet. Det är en fråga förstatens strålskyddsinstitut och livsmedelsverket. Världshälsoorganisationenhar ansett atf ett rimligt mål på lång sikt är atf den årliga stråldosen frånlivsmedel, genomsnittligt , för de människor som bor i de mestutsatta områdena inte bör överstiga 1 mSv och att den inget år bör överstiga 5mSv. a. den bakgrunden har statens strålskyddsinsfitut och statenslivsmedelsverk ansett att ett riktvärde på cesium-137 per kg börtillämpas. Regeringensoch myndigheternas gemensamma ambition är att omsorgen om människors hälsa ochsäkerhet skall sättas före allt annat samt aft konsumenterna i alla situationerskall kunna erbjudas högvärdiga livsmedel. Det av strålskyddsinstitutetrekommenderade och av livsmedelsverket tillämpade riktvärdet uppfyller dettakrav. Regeringenär väl medveten om de stora problem som uppstått för de renskotande samerna medanledning av . Bevarandet och utvecklandet av den samiskakulfuren är en angelägen uppgift. Den utgångspunkten har varit vägledande förde insatser från samhällets sida som vidtagits för samerna med anledning avreakforolyckan i Tjernobyl. Regeringen utfärdade förordning(1986:621) om ersättning till jordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag förmerkostnader och inkomstbortfall på grund av radioaktivt nedfall.Livsmedelsverket och lantbruksstyrelsen har efter samråd med beslutat bl. a. att renägare skall få ersättning motsvarandemarknadspriset från slakferiföreta-gen enligt.gängse rutiner för samfligaslaktade renar. Renförsöksavdelningenvid bedriver försöksverksamhet med tillskotts-och helutfodring av ren för att se om def finns möjlighet att genom utfodringnedbringa cesiumhalten hos renarna. Som framgår av regeringensproposition /87:18 om vissa åtgärder m. m. med anledning avTjernobylolyckan har regeringen utfört en rad åtgärder för atf motverkaoch lindra effekterna av det radioaktiva nedfallet. Självfallet följerregeringen med största noggrannhet den fortsatta utveck- 110 lingen för atf vid behov kunna vidta alla åtgärder som krävs. 125 HANS (): Jag får tacka för svaret, ävenom jag inte tycker att det på något vis var fill fyllest. Anledningen till min fråga är att samerna uppfattar sig hafått en väldigt dålig information, kanske framför allt om vad som kommer atthända ; , , . Den proposifion som BirgittaDahl- hänvisade till, vissa åtgärder m. m. med anledning av ,tar ju inte heller upp dessa långsiktiga aspekter. Man redovisar ipropositionen ett mycket kortsiktigt perspektiv. Oron hos samerna över renskötselns framtid är mycket stor.Det finns faktiskt samer som säger att socialdemokraterna nu har fått chansenatt eliriiinera rennäringen och samernas urgamla livssfil. Man känner alltsåett hot. Även om jag inte vill tro att det är så, visar de uttryck man använderpå allvaret och våndan hos samerna. De är bevis på att man känner sin gamlanäring och sin Uvsstil hotade. Dessutom är dessa gränsvärden mycket låga, internationelltsett exceptionellt låga; Jag skulle vilja ställa en kompletterande fråga fillBirgitta ; Kommer statsrådet att ta initiativ till en höjning avgränsvärdena mot internationellt vedertagna värden? Får vi inom en mycket snarframtid något besked om vad som kommer att hända och längre fram? Mankan ju inte fortsätta att bedriva en renskötsel där allt kött går till djurfödaeller grävs ned, vilket kanske blir resultatet. Om gränsvärdet för radioaktivitet i livsmedel 126ARNE i (); Tack för svaret på min fråga. Jag vill liksom säga att svaret knappast fyllerrimligt ställda krav på upplysning och information. Det är helt enkelt ettövervältrande av ansvaret från sida på stråjskyddsinstitutet ochlivsmedelsverket. Även om svaret är otillfredsställande för mig så är det enkolossalt intressant läsning för informationssekreterare , som uttalade sig i Svenska Dagbladetom detta spörsmål. Han sade då aft det egentligen var energi- ochmiljöministern själv som fastställde riktvärdet för cesium i livsmedeltill . Det framgår vidare av samma artikel attstrålskyddsinstitutets generaldirektör för energiministernhade redovisat två alternativ till lämpliga gränsvärden, varav hadevalt alternativet med def lägsta värdet, dvs. , varefter SSI fastställdedetta; Det framgår också, vilket kanske inte är lika intressant i sammanhanget,att därmed tog ställning till att detta skulle kosta en hel delpengar, även om man då sannolikt inte anade att det handlade om så stora beloppsom det verkligen gör. Här gäller det kanske ändå inte pengar - vad det gäller äratt folket i en hel landsända har lidit skada på grund av att man satt ettinternationellt sett exceptionellt lågt gränsvärde. Jägare, fiskare, svamp- ochbärplockare har fått lida - för att inte tala om hela folkgruppen samerna, somsannolikt får utstå ett psykiskt lidande, orsakat av ett icke sakligt betingatgränsvärde. Prot.1986/87:14 var detta frågan gällde - inte om hur man kunde skyffla överdet eventuella 23 oktober1986 ansvar som kvarstår. T ~ Z~, ~ Jag instämmer i Hans Daus fråga:Avser att ta något inifiafiv Omgränsvärdet for ra- , . ., för att möjligen rätta tillden ekonomiska skadan? Den psykiska skadan är I sin fråga säger i : Ärtidningsuppgifterna sanna, dvs. att jag skulle ha fastställt gränsvärdena? Ärdetta ett flagrant fall av ministerstyre? uppmanar han mig, liksom den andrefrågeställaren gör, att utöva ministerstyre. Det är inkonsekvent. Vidare är de uppgifter framför felaktiga.Det är inte min informationssekreterare som är citerad i ,utan det är informationschefen på sfrålskyddsinstitutet som där kommer medfullständigt felaktiga påståenden. Jag skall till kammarens protokoll beskriva precis hur detgick till , när dessa riktvärden fastställdes. Jag fick en redovisningav om vilka tänkbara möjligheter det fanns att ta ställningtill. De internationella rekommendafionerna rör sig inom vida marginaler. Efterett samtal med statsministern fick riktlinjer fill grund förde ställningstaganden som sfrålskyddsinstitutet och livsmedelsverket skullegöra, nämligen riktlinjerna att sätta omsorgen om människors hälsa och säkerhetoch förutsättningarna för att vi skulle få goda livsmedel före kortsiktigaekonomiska hänsyn, även om def skulle kosta. På den grunden harsfrålskyddsinstitutet och livsmedelsverket, precis som det skall gå till,självständigt tagit ställning. På den grunden överväger man nu också om det är befogateller inte att en ändring skall ske. Jag utövar inte ministerstyre vare sig i den här fråganeller i någon annan. 128 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de debattregler som gäller. Repliktidenär endast en minut. 129 i (); Jag kan självfallet inte ha någonting attinvända mot att människors hälsa och välbefinnande varit avgörande förstatsrådets engagemang i denna fråga. Men om denna omsorg har tagit sig detnågot makabra uttrycket att ett psykiskt lidande har tillfogats en hellandsända och en hel folkgrupp, ett lidande alldeles i onödan, på grund av ettexceptionellt lågt satt gränsvärde, så har denna ambition gränslöstmisslyckats, och då finns det anledning att för den skull rätta till detta. Jag vågar påstå att gränsvärdet är lågt, med hänvisningtill vad man har i och - för att inte tala om Förentastater, där det är 2 ; vi kan ju hålla oss till våra grannländer, somligger på hälften av den nivån. Vad har varit motivet? 130 HANS (): Efter vad jag kan förstå av svar kommer hon inte att tanågra initiativ till förändring. Jagvidhåller dock min tidigare fråga: När kan vi få besked om en långsiktigareplanering för att sfilla samernas oro och för att trygga deras fortsattabedrivande av renskötsel i de aktuella områdena? På kan man ju intefortsätta att betala ut ersättning för renar som grävs ner, utan man måste kommamed något mer konstruktivt. Min fråga var alltså; När kan vi få ett sådantsvar? Det är ju i allra högsta grad brådskande. För det första vill jag framhålla att strålskyddsinsfitutet ochlivsmedelsverket arbetar med frågan, om en ändring är motiverad eller inte. Skälentill att sätta gränsvärdet särskilt lågt i i inledningsskedet var delsatt vi drabbades värre än våra grannländer, dels att man inte visste hur långtid den här situationen skulle vara, och både själva värdet och den tid manutsätts för strålningen påverkar bedömningen. Fördef andra; Skälet till att vi i propositionen inte låser oss vad gälleråtagandena är att vi vill hålla famnen öppen för att vidta de åtgärder sombehövs för att klara samerna igenom krisen. Deras situation klarar man integenom att höja gränsvärdet. Det kräver insatser av helt annan omfattning ochkaraktär, som vi är beredda att vidta. , och jag kommer att träffa företrädare för samernainom kort för att diskutera dessa frågor, och def sker en fortiöpandediskussion mellan regeringen och företrädare för samerna. Vi håller alltså allamöjligheter öppna och gör allt vad som behövs i den här situationen. Anf.132 i (): Vid stickprov som tagits har det konstaterats attcesiumhalten i svenskt renkött har sjunkit från 2 00O-3 till någrahundra då olyckan hände. Med andra ord har vi i ätit sådant renköttunder , sannolikt utan att lida allvarlig skada. Detta tycker jag attstatsrådet har försummat att ta hänsyn till. Följaktligendrar jag den slutsatsen att om det var människors hälsa som dikterade beslutet- och jag har ingen anledning att ifrågasätta den saken -har beslutet ändåfattats såsom om hela den svenska befolkningen dels bodde i radonhus, delsarbetade på en röntgenmottagning. Då skulle man nämligen kunna tänka sig atthela populationen behövde vara så här aktsam med intaget. Enligt GunnarBengtsson är det trots allt så att 20 inte precis skulle utgöra någonallvarlig fara. Såvitt jag kan förstå uttrycker han en viss besvikelse över atthan inte blir erbjuden en älg som håller 1 , för den . skulle han tackaför. Omgränsvärdet för radioaktivitet i livsmedel 133 HANS (): Jag tycker att jag har större anledning att tacka statsrådet förhennes senaste inlägg. Där gör hon nämligen klart att regeringen avser attvidta åtgärder. Det var en sådan förklaring jag var ute efter. 8 protokoll 1986/87:14-15 Omvattenföroreningarna vid och Skånes kuster Detär synd att man har blandat ihop två svar i en så här allvarlig fråga, eftersomrepliktiden då blir kortare. Jaghoppas bara att kan komma fram med förslagen snart. Som jag sadetidigare är det en mycket allvarlig fråga för de berörda i mitt län och iövriga Norrlandslän. Framförallt är det angeläget att kunna vederlägga sådana tankar som att man är ute efter att helt enkelt utplåna en hel näring. Jag hoppas att regeringen kan komma med sådana förslag att dessa misstankar försvinner mycket snart. Förste vice talmannen anmälde att statsrådetBirgitta anhållit att till protokollet få antecknat aft hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 34 § Svar på fråga1986/87:96 om vattenföroreningarna vid och Skånes kuster , , , har frågat mig vilka åtgärder som är aktuella medanledning av den försämrade föroreningssituationen i vattnet utmed ochSkånes kuster. Densvenska regeringen är oroad.över miljösituationen i våra havsområden.Föroreningssituationen har påtagligt förvärrats fröts omfattande vattenvårdsåtgärderoch internationella överenskommelser om begränsningar av utsläpp. De senasteveckornas rapporter från understryker situationens allvar. Regeringenbeslutade att inrätta en särskild aktionsgrupp mothavsföroreningar. Gruppen skall ta fram en aktionsplan med förslag tillkonkreta åtgärder för att komma till rätta med föroreningen .av haven. Gruppenskall arbeta snabbt. Förslag till åtgärder förväntas . kän nämnas att regeringen förklarade bukten och delarav dess tillrinningsområde som s. k. särskilt föroreningskänsligt område enligtmiljöskyddslagen. Länsstyrelserna i och fick då iuppdrag att fill regeringen lämna förslag till särskilda åtgärder inom området.Länsstyrelsernas förslag kom in till pchkommer att skyndsamt beredas. Avvad jag här redovisat framgår att intensiva insatser nu görs för att få framunderlag för beslut om nödvändiga åtgärder. Def är uppenbart att vi på olikasätt måste fortsätta att minska föroreningsutsläppen till våra havsområden. Omvi skall nå framgång, krävs emellertid att också andra länder minskar sinautsläpp. Jag vill i detta sammanhang informera om att de, nordiska ländernasmiljöministrar behandlade havsföroreningsproblemen vid ett möte i går i Oslo.Enighet rådde därvid om situationens allvar och om behovet av insatser. Påsvenskt initiativ fattades också beslut om att de nordiska länderna nugemensamt på olika sätt skall söka intensifiera def internationella samarbetetför att minska föroreningsutsläppen till haven. 135 (); Jag tackar miljöminister för svaret, som är positivt, ochdet kan behövas. Entyst smygande-men total naturkatastrof, ja, så beskriver man i en tidning det som just nu händer i . fick några danska fiskare upp en mängd döda eller missfärgade havskräftor i sina trålar. Fiskare på svenska sidan klagade över att de inte får upp någon fisk alls. Havsforskare från resp. land tar vatten- och. Senast redovisas resultat från prover som visar på en utbredd syrebrist. På mer än tjugofem meters djup är vattnet ytterst syrefattigt, och det gäller- inom ett stort område mellan , och Jyllands kuster. har syrebristen mest uppträtt i och samt en bit in i . t. ex. är hårt drabbad. Syrebristen medför att bottendjuren kvävs till döds och att fiskarna drivs i väg tillfriskare vatten. " Detär en katastrofal utveckling att nu också det öppna havet visar sig vara såförorenat. har ju, eller har haft, det friska vatten som variträddningen för havsvikarna och även för - om än tillfälligt. Vadfiskare och miljövänner nu mest av allt önskar sig är en rejäl höststorm somkan röra om i vattnet och rädda fisklivet. Menvad händer på ? Diskussionerna med länderna runt måsteintensifieras.