prot · GA0961 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:61 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 8 Justerades protokollen för den 20 och 21 innevarandemånad. 2 8 Svar på fråga 1986/87:316 om frågeinstitutet iriksdagen AnL 1 Statsminister ; har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att garantera frågeinstitufets normalafunktion, fråga om frågeinsfitutet har föranleffs avatt svaret på en tidigare fråga om ersättning fill fjällbefolkningen medanledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl har hanterats på ett olyckligt sättsom inneburit att svaref dröjt. Jag anser aft frågeinsfitutet är en vikfig del avriksdagsarbetet. Jag har därför vidtagit åtgärder för att det som hänt inteskall behöva upprepas, AnL 2 (vpk): Jagber att få tacka statsministern försvaret på min fråga.Jag vill understryka att jag givetvis har full förståelse för om ett statsrådinte har möjlighet att närvara vid en frågestund för att svara på en fråga. Defhänder ju också att en ledamot inte kan vara närvarande. Då kommer man överensom att svaret skall lämnas en annan dag. En sådan ordning tycker jag är heltnormal. Det som föranledde min fråga handlar om en helt annan sak- rena cirkusen enligt min mening. Som framgår av frågan har det blivit någonsorts turordning bland statsråden då def gäller aft svara på min fråga - det ärdet statsråd som är borta vid frågestunden som skall avge svaret. Jag är emellertid nöjd med att statsministern inser attdef inte kan få vara på detta sätt och att åtgärder därför har vidtagits så attdetta infe kommer aft upprepas. Det var ett bra och klart besked, för vilketjag än en gång tackar. Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:6129 januari 1987 3 8 Svar på frågorna 1986/87:314 och 315 om AnL 3 Industriminister : och har frågat mig omregeringen, mot bakgrund av de uppgifter som under de senaste dagarnacirkulerat i massmedia kring nya strukturplan, kommer att vidta åtgärderför att tillvarata statens ägarintressen i företaget. På uppdrag av en enig styrelse arbetar den verkställandeledningen inom med att ta fram underlag för arbetet med en ny strukturplanför företaget. Resultatet av det pågående arbetet kommer aft presenterasför , Enligt vad jag erfarit avserstyrelsen inte att fatta några beslut om strukturåtgärder,vilka påverkar sysselsättningen på enskilda orter. AnL 4 (): Tack för svaret på min fråga, industriministern. Nyheten om aff en ny strukturplan inom håller på attutarbetas läckte ju ut . Planen innebär stora förändringar-gruyorna i skall läggas ned och elektrostålverket i skalltas ur drift. Detta är självfallet en fråga som berör många orter och mångamänniskor. Det är ju människorna som får ta konsekvenserna av förändringar inegativ riktning. Eftersom staten har ett delägarinfresse i företaget och ävenhar det totala samhällsekonomiska ansvaret för utvecklingen, är det naturligtatt man från regeringens sida vill veta vad har för uppfattning i denfråga som vi diskuterar. En nedläggning av gruvorna medfören mycket svår situation för , liksom en avsevärd förändring iBorlänge, Vi diskuterade den här frågan en gång tidigare när förändringarskedde i företagets ägande och när den nya styrelsen tillkom. Då tyckteindustriministern aff vi skulle vänta och se. Det har gått , och vi harfått en viss föraning om vadsom är på gång. säger industriministern att detkommer att hållas ett sammanträde men att det inte kommer attfattas något beslut då som har méd sysselsättningen aft göra. Det är ändåintressant att få veta vad regeringen har för uppfattning i det läge som nuuppkommit, Flur kommer regeringen såsom delägare i företaget att lägga sitt votumi denna viktiga fråga? AnL 5 LARZJOHANSSON (c): . Även jag ber att få, tacka för svaret påfrågan. Med tanke på def ägaransvar som staten har i tycker jag att det ärrimligt att man ställer den här typen av frågor efter den .pressdebatt som vikunnat följa . Staten tillsätter styrelsen i . Staten harnyligen sett till att det har skett stora förändringar i den styrelsen. Statenföreslår nu också förändringar i ägarstrukturen. Vidare föreslår statenförändrade och högre krav på lönsamhet fortsättningsvis. Då är det som sagtrimligt att be att få veta om regeringen har gett besked till styrelsen förSSAB som gör att de uppgifter som läckt ut är värda aft ta på allvar. Jag fäster mig vid ett par formuleringar i det skriftligasvaret. Det står bl. a. så här: "Påuppdrag av en enig styrelse arbetar den verkställande ledningen - med en nystrukturplan." Enligt de uppgifter som vi fått har i varje fall defackliga representanterna i styrelsen varit helt ovetande om aff detta arbetepågår. Vidare står det i det sista stycket, som också noterade, attstyrelsens "", alltså , inte skallfatta något beslut. Kan.man trots allt tolka detta positivt så aftindustriministern menar att även fortsättningsvis kommer att ta defägaransvar som man har för sysselsättningen på de berörda orterna? Eller skalldet tolkas på det bokstavliga sättet, aff beslut visserligen inte kommer attfattas , men det kommer senare? Om SS A B:s nya strukturplan AnL 6 Industriminister : Låt mig först konstatera att de uppgifter somcirkulerat i massmedia infe, enligt vad jag erfarit,baseras på informafion om arbetet med att ta fram underlag för en nystrukturplan. Dessa uppgifter har tillkommit på annat sätt. Jag upprepar vadjag sade i mitt svar om att uppdraget fill verkställande ledningen inom SSABatt fa fram underlagförarbetet meden ny strukturplan givits av en enigstyrelse, inkl. de fackliga representanterna. Får jag sedan tillägga att för att säkra sinlångsiktiga utveckling självfallet måste uppnå en varaktig och acceptabellönsamhet. Naturiigtvis bör investeringar inom utvecklingsbara och expansivaområden vara ett naturligt inslag i den nya strukturplanen för . Det ärdock ett känt faktum att företaget har olönsamma verksamhetsgrenar. Självfalletmåste dessa lönsamhetsproblem åtgärdas för att skall kunna uppnå enlångsikfig uthållig lönsamhet och därmed säkra sin egen utveckling. Omingenting görs kan företagets långsiktiga utveckling äventyras. Jag vill i detta sammanhang erinra om att möjligheternaför offensiva investeringar förbättrats genom det konvertibla lån på 700 milj.kr. Liksom andra företag harsjälvfallet skyldigheter gentemot sina anställda. Jag har vid fleratillfällen framhållit att företagen har eft ansvar för att vidta åtgärder sommildrar effekterna av produktionsminskningar på orter där alternafivasysselsättningar saknas. Eft sådant ansvar åligger naturiigtvis i sammaomfattning som alla andra företag - privata, kooperativa eller statliga. AnL 7 KARLBOO (c): Skall man tolka industriministerns uttalandeatt uppgifterna i pressen angående gruvorna i och elektrostålverketi inte är auktoriserade, sä, att de förändringar som enligt dessaskall genomföras inte kommer att ske? I så fall är det en mycket positivupplysning som industriministern lämnar här i kammaren. Man kan naturligtvis som värdefullt notera det allmännaansvar som också detta företag skall visa om förändringar kommer till stånd,men vi vet att det tyvärr inte är så lätt att firina alternativ i ett områdesom , som är särskiltutsatt för samband med sådana förändringar som har angivits. Man kan ocksåställa frågan rimligt att lägga ned gruvhanteringen och därmed i ettsådant här läge tvinga fram en ökning av råvaruimporten. AnL 8 (): Jag noterar aft industriministern betonar attockså de fackliga representanterna har ingått i den eniga styrelsen. Det ärlitet märkligt att de upprepade gånger har förnekat att de äger någon som helstkännedom om def här. Men def är en annan fråga. Industriministern säger att det inom finns också ickelönsamma delar, beträffande vilka man naturligtvis måste vidta åtgärder. Ettsådant resonemang är bestickande. Men en nedläggning av t. ex. Grängesbergsgruvorna,som kan betecknas som icke lönsamma, får ofelbart återverkningar också påTGOJ-järnvägen från Grängesbergsområdet till , vilken alltså kan sägasinte heller vara lönsam. Den får också med nödvändighet återverkningar påTGOJ:s verkstäder i , som därnied inte heller de kan sägas varalönsamma. I slutändan får den även återverkningar på järnverket i ,som mot en sådan bakgrund riskerar att halveras. Kan man dä försvara denna typav åtgärder med att säga att de måste vidtas därför att delar av verksamheteninte är lönsamma? Överläggningen var härmed avslutad. 48 Svar på fråga 1986/87:317 om sysselsättningen i har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att ny sysselsättning skapas i . Bakgrunden till frågan är situafionen vid iHällefors. bildades genom sammanslagning av svenska SKFSteel och finska . Regeringen lämnade erforderligtförvärvstillstånd för samgåendet. Enligt vad jag erfarit pågår MBL-förhandlingar om attunder en fyraårsperiod minska personalstyrkan med 450 personer. Dessaförhandlingar är en följd av fidigare fattat beslut om att successivt avvecklametallurgin. Redan innan planerna på eft samgående mellan ochOvako offentliggjordes . hade aviserat sina planer på attstänga metallurgin i . Frågan om framtid ägnades därförsärskild uppmärksamhet inför regeringens ställningstagande i förvärvsärendet.Ägarna förklarade sig därvid villiga att planera förnäringslivsfrämjande och sysselsättningsskapande åtgärder för att minska denegativa sysselsättningseffekterna vid en eventuell framtida nedläggning avmetallurgin. Jag kan bara upprepa vad jag sade här i så sentsom , nämligen att jag förutsätter att ägare,SKF, och Fiskars, gör alla ansträngningar för att lindra negativaeffekter av en nedläggning av metallurgin. Enligt vadjag erfarit har tillsammans med berörda lokala och regionalaorgan påbörjat arbetet med aft skaffa nya jobb till . I detarbetet'har man tillgång till de betydande finansiella resurser som skapats,bl.a. genom statens medverkan, för satsningar på industriell förnyelse iBergslagen. AnL 10 (vpk); Jag får tacka industriministern för svaret. len tidningsartikel skriver industriministern bl. a.: OmSverige skall kunna utvecklas som en stark industri- och välfärdsnation måstealla delar av landet vara med. Alla resurser måste utnyttjas, och allamänniskor bör få bidra med sitt arbete. Det håller jag med industriministern om. Men verklighetenser annorlunda ut än det skrivna ordet. kommer attsparka 170 arbetare. Jag ställde därför frågan: Vad kommer industriministernatt göra konkret? Industriministern berörde över huvud taget inte densituation som föreligger i , nämligen att def kommer attavskedas folk. Industriministern talade om att 450 arbetsfillfällen skallbort , och det stämmer. Def finns förutsättningar för attlösa problemen . Men handlar def konkret om aff 170arbetstillfällen i skall försvinna . AnL 11 Industriminister : Naturligtvis är jag glad över att Karl-ErikPersson läser mina artiklar. Jag hoppas bara att han också tar djupt intryck avdem. Får jag peka på att de åtaganden som ägarna gjorde varnågot som vägdes in vid förvärvsprövningen. Ägarna har, utöver vad jagredovisade i svaref beträffande , åtagit sig att på olika sättutveckla verksamheten i för aft säkra den långsiktigakonkurrenskraften. Jag kan infe i detalj redovisa de åtaganden som gjorts,eftersom företagen betraktar dessa som affärshemligheter. Som jag sagt ifidigare frågesvar fill är det företagens sak att avgöravilken information de vill lämna till de anställda och facket. Enligt minmening ligger def i företagsledningens intresse att ha goda relationer till deanställda, och detta underlättas om de anställda så långt det är möjligt fårinformafion om väsentliga förhållanden som berör verksamheten i företaget. Enligt ledningen för har man för avsikt attlångsiktigt satsa på verksamheten i . Industridepartementet harinformerats om att projekt är under utredning. Låt mig slutligen tillägga att bl. a. de fackligaorganisationerna tillstyrkte tillstånd till affären vid det sedvanligaremissförfarande som föregick det aktuella förvärvsärendet. AnL 12KARL-ERIK (vpk): Det är riktigt att nian tillstyrkte affären,som industriministern påpekar. Men det gällde då en långsiktig avveckling avmetallurgin, som skulle beröra ungefär 450 personer. Facket har däremot infefått ta ställning till frågan om att redan i årgöra en neddragning med 170arbetstillfällen. Om ersättningen till domänverket vid upplåtelse av vägarför motorsport delen komså aff säga aldrig med i förhandlingarna. Självfallet var industridepartementetunderrättat om den långsiktiga minskningen, men det har infe kommit filluttryck någonsfans aft man varit medveten om att det skulle bli en neddragningredan i år. Överläggningen var härmed avslutad. 5 8 Svar på fråga 1986/87:318 om ersättningen tilldomänverket vid upplåtelse av vägar för motorsport AnL 13 Industriminister : har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att domänverket låter motorklubbarna själva återställaupplåtna vägar efter tävlingar. Enligt vad jag har inhämtat innebär domänverkets regleratt varje revir tecknar avtal med motorklubbarna om upplåtelse av vägar förtävlingar. Reviren har uppmanats av verket att i möjligaste mån låtamotorklubbarna själva återställa vägarna. Så sker också i många fall. Har ett revir erfarenhet av att en viss motorklubb infefullgjort sina återställningsskyldighefer brukar reviret självt ombesörjaåterställandet. Reviret far då ut ett belopp för aft täcka sina kostnader frånresp. Ersättningen beräknas per kilometer och tas ut med ettvisst antal kronor beroende på typ av tävling, antal sfartanmälda bilar samtväglag. Vid frusna och isbelagda vägar är beloppet lägre. är enligt uppgift det enda stora skogsbolagsom över huvud taget upplåter vägar till motorsport under barmarksperioder.Verket har också i möjligaste mån försökt tillmötesgå arrangörer av motorsport,men har också ett ansvar gentemot andra trafikanter. Jag anser aft denna fråga ävenfortsättningsvis bör kunna lösas mellan domänverket och motorklubbarna. AnL 14KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret. Det har från regeringens sida uttalats att man skallstödja intresseorganisationer och folkrörelser för aft komma till rätta med endel av ungdomsproblemen. Motorklubbarna ute i landet gör eft oerhört gottarbete, och def är framför allt ungdomar def gäller. Kan man då stödja dessaklubbar utan att def kostar något, .tycker jag aft man skall göra det. Vadmotorklubbarna vill är att göra i ordning vägarna själva för att hållakostnaderna nere. Skulle de inte klara av def, är de beredda att ikläda sig dekostnader som uppkommer, men domänverket låter dem inte ens få den möjligheten.Det är sällan man kan hjälpa till utan aft det kostar en massa pengar, men härborde det finnas en möjlighet. Jag hade hoppats aft industriministern skullevilja göra något i den här frågan. Såvitt jag kan se av svaret har industriministern intefått rikfig information, och def är synd. När det gäller tävlingar på barmarkär infe domänverket det enda storaskogsbolag som upplåter vägar - den uppgiften är helt felaktig. Vad som sägs isvaret om revir stämmer, men vissa revir går helt efter den uppgörelse manträffat med mötororganisationerna. Jag skall överlämna ett dokument om dettatill industriministern. Där konstateras-det att för barmarksvägar rör sigkostnaderna om ca . per kilometer väg. Def är en kostnad som dessamotorklubbar absolut infe klarar av. Man har också gjort en uppräkning avpriserna på dessa belopp när det gäller SM-tåvlingar. Det är heltorimligt. En enkel åtgärd vore att ge motorklubbarna den möjlighet som desjälva vill ha. Def skulle skapa en mycket fin stämning ute i landet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 8 Svar på fråga 1986/87:313 om lokalhyresgästernasställning AnL 15 Bostadsminister : har frågat mig om regeringen äröverens med honom om att förbättringar av lokalhyresgäsfernas ställning bör skéoch när i så fall förslag härom kan föreläggas . tillkallade jag en kommitté med uppdrag attgöra en utvärdering av hyreslagens regler om lokalhyra samt aft föreslå deåtgärder .som behövs för att förbättra lokalhyresgäsfernas ställning. Jag har inhämtat attlokalhyreskommitfén, efter aft ha vidtagit en omfattande utredning avhyresutvecklingen på lökalhyresmarknaden, nu är inne i slutfasen av sittarbete. Ett betänkande från kommittén med förslag till förbättringar avlokalhyresgästernas ställning kommer aft överlämrias . Eftersedvanlig remissbehandling av betänkandet kan förslag fill erforderligaförändringar föreläggas . AnL 16TORE (vpk): Jag tackar för svaref på min fråga. Def varju synnerligen formellt och innehöll inget nytt. Vem som helst kan utläsa attutredningen inte har kommit med något betänkande. Möjligen kan man notera aftett betänkande kommer att avlämnas . Då frågar man signaturligtvis om det betyder aft lokalhyresgäsferna kan emotse förslag tillförbättringar i sådan fid att förändringarna kan komma att gälla från den 1januari 1988, sedan def dragit ut så här långt. Det finns risk för en fortsatt och ökad social utslagningav handlare med små butiker och hantverkare -1, ex. skrädderier,sybehörsaffärer, skomake-rier samt herr- och damfriseringar. Många smålivsmedelsbutiker klarar infe heller av de allt högre lokalkostnaderna.Bufiksbeståndet i vårt land beräknas ha minskat med över 20 000 butiker desenaste 10-12 åren. Det är svårt att komma till slutsatsen att en sådanutveckling går att kombinera med statsmakternas strävan då det gäller aff bl.a. förbättra boendeserviceri i våra bostadsområden. Många stora bostadsområden- ja. hela stadsdelar - har. som en följd av koncentrationen till storalivsmedelshallar och varuhus och de höga lokalkostnaderna blivit utan sinanärbutiker. Serviceutbudet i bostadsområdena försvagas därnied, i ettläge då def i stället är ytterst angeläget att utbudet förbättras för degrupper som har det sämst ställt - gamla människor, handikappade ochbarnfamiljer. Hur skall man exempelvis kunna kombinera kraven på ökatkvarboende med utslagningen av småbutiker och annan lokal service? Hur kandenna utveckling kombineras med vad som sägs i den nya påflera punkter? Den understryker ju kraftigt kommunernas ansvar att se till aftdet finns tillgång till bra social och kommersiell service i direkt anslutningtill bostäderna. Hur skall man klara de uttalade ambitionerna att behålla ochse till att det blir nya arbetsplatser i bostadsområdena? Det här är allvarliga problem, och jag tycker det finnsanledning att uppmärksamma dem. AnL 17 Bostadsminister : Låt mig först säga till aff denbedömning jag gör och den tidsplan vi arbetar efter är aft det skall kunnaföreläggas en proposition för och att de bestämmelser someventuellt kan komma i fråga med anledning av lokalhyreskommitténs förslagskall kunna träda i kraft . Men detta gäller, ,under förutsättning att de förslag som kommer kan få remissinstansernas rimligastöd och att frågorna inte kräver omfattande lagrådsremisser. Def är i varjefall en strävan att försöka åstadkomma detta. Den fråga som i övrigt tog upp i sitt inlägghandlar om utglesningen av lokalbeståndet i bostadsområdena. Detta är, som jagser det, knappast en fråga som är beroende av de bristfälligheter som kanföreligga pä lokalhyresmarknaden, utan detta är en följd av andraomständigheter. Kommunerna, och skall vi säga marknadskrafterna, har funnit detfördelaktigt aff samla utbudet av varor fill varuhus utanför städernascentrala delar i många fall eller fill tätorternas centrala delar. Def ärganska självklart att köpkraften inte därigenom ökar tillräckligt för att bådetillgodose dem och behålla de butiker som redan finns. Jag anser precis som det är angeläget aft upprätthålla en decentraliserad service och att äldremänniskor, som vi hoppas skall kunna bo kvar i sina bosfäder, skall kunna gå utoch handla själva och få sina behov tillgodosedda, men det har nog mycket litetatt göra med lokalhyresförslagen utan sammanhänger med vår allmänna syn på dehär frågorna. Därvidlag är jag beredd att samarbeta med så långtvi kan hitta några gemensamma lösningar för att åstadkomma en bättre fördelningav butiksbeståndet. AnL 18TORE (vpk): Jag menar faktiskt att många av de härproblemen hänger direkt samman med de brister som finns i lagstiftningen då detgäller lokalhyresgästernas besittningsskydd och kvarboendemöjligheter. Mycketav det förhållandet aft det har försvunnit en massa närbutiker och småbutikereller lokaler i eller i anslutning till bostadsområdena och stadskvarterenhänger direkt samman med att lokalhyresgästerna inte har haft någonting attsätta emot när fastighetsägarna gör allt för att utnyttja möjligheterna att taut mesta möjliga hyra för delokaler de har i sina fasfigheter. Dessvärre tror jag infe man kan räkna med att fastighetsägare och hyresgäster i defhär fallet kommer att ha särskilt samstämmiga remissvar på de förslag somkommer, utan jag tror att hyresgästerna här iik.som i så många andra fall fårförlita sig på en bra majoritet i den här kammaren och på goda förslag ocheffekfiva åtgärder från statsmakternas sida, som kan innebära att de har rådatt bo kvar. Prot.1986/87:61 29januari 1987 AnL 19 BostadsministerHANS : Def hjälper kanske inte särskilt mycket att och jagredovisar för kammaren vad vi tror i den här frågan. Det är ju fakfiskt så, attföreliggande undersökningar infe ger vid handen aft utglesningen avbufiksbeståndet är ett resultat av den aktuella situationen. En personligerfarenhet - som borde kunna våra gemensam för både och mig - närdef gäller affärslokaler som är belägna ute i bostadsområdena är atthyresvärdarna, och det gäller infe minst i de allmännyttiga bostadsföretagen,knappast ens kunnat fa ut en hyra som täcker kostnaderna. Att man infe kanupprätthålla affärerna i sådana områden beror på att bufiksunderlaget minskar,därför att handeln har organiserats och koncentrerats utanför dessa områden -till varuhus, limstickor, som placerats utanför tätorterna. Def är ett problemsom vi, , gemensamt har att försöka komma till rätta med, och defanknyter till inlägg här. Däremot,för aft återgå till lokalhyreskommitfén, vill jag säga att vi får titta på vadman kommer fram till. Man har ju gjort ordentliga undersökningar. Sedan skallvi på grundval av både kommitféförslaget och remissutfallet utarbeta förslag. AnL20 (vpk): Både bostadsminisfern och jag vet mycket väl att man trodde att deförändringar som gäller från skulle leda fill vadbosfadsminisfern nu uttrycker förhoppningar om; nämligen aft man skulle kunnakomma sams då det gällde hyrorna och att def inte skulle bli en sådanutveckling som vi dess värre har fåft och som har inneburit att tusentalsföretagare - de flesta har familjeföretag - ansett sig tvingade att lämna sinalokaler och aff alltså upphöra med sin rörelse. Jagmenar att den utvecklingen också har bidragit till den bild sombosfadsminisfern tecknade i fråga om handelns utveckling i största allmänhet.Det här ufgör en icke obetydlig del av det hela. Därför är det mycket angelägetbåde från samhällets synpunkt och från bosfadskonsumenternas synpunkt aft vikan få en förändring, en förbättring, till stånd då def gäller lagstiftningenpå detta område för aft göra det lättare för lokalhyresgäsferna att stanna kvari sina lokaler och att bedriva sin verksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 protokoU 1986/87:5 7-61 Om ökad tillgäng pä vaccin mot Taiwan-influensan 7 8Meddelande om svar på interpellationerna 1986/87:138, 139, 141, 127 och 128 AnL 21 Socialminister : Beträffande interpellationerna 138 omnarkomanvården och 139 om vårdutbildningen vid Säters sjukhus av Inga Lantzsamt interpellation 141 om den neurokirurgiska kliniken vid iStockholm av får jag meddela att jag hade för avsikt attbesvara interpellafionerna . Då interpellanterna intehade möjlighet att fa emot svaren den dagen, har vi kommit överens om aftinterpellationerna besvaras .. Jag vill dessutom lämna ett meddelande om tvåinterpellationer som ställts fill statsrådet . Det gällerinterpellafionerna 127 om föräldrautbildning och 128 om avgifter förhandikapphjälpmedel av , Jag vill meddela att var att besvara interpellationerna- , meninterpellanten hade infe möjlighet att närvara .