prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — I takt med att kapprustningen och fredssträvandcrta påsertare år fått allt större polifisk betydelse blir dert utrikespolitiskaforskningen i allmänhet och den säkerhetspolitiska i synnerhet allt viktigare.En växartde opirtiort kräver resultat av de internationella nedrustningsförhartdlingarna.Kvalificerad forskning är en förutsättning för en fortsatt aktiv ochslagkraftig svensk politik på dessa områden. Dert uppmärksamhet som i dagallmänt ägnas freds- och nedrustrtingsfrågorna förstärker dessaforskningsbehov. Den utrikespolitiska forskningen bör ha en bredirtriktrting. Sålunda finrts ofta ett samband mellan säkerhetspolitiska ochexempelvis ekonomiska frågor, miljö- och naturresursproblem samt frågor somgäller ekonomiska resurser och ekonomisk utveckling. Nordcrt och norra har på ett anrtat sätt ärttidigare hamnat i skärnirtgspunkten för stormakternas strategiska irttressert.Behovet av grurtdlig artalys av stormakterrtas beteertde i vårt rtärområde.ochav motivcrt för deras handlande är uppenbart. Kravet på sådau analys härrörinte enbart ur behovet av planering för kris- och konfliktsituatiouer. Den ärockså viktig i fredstid. Att slå vakt om öststatsforskningen är angeläget idetta sammanhang." a. följande i forsknirtgspropositiortcrt: "har i hög-grad intresse av studier kringfrågor av särskild betydelse för vår utrikespolitik: kringneutralitetspolitiken, villkoren för internationell säkerhet och nedrustning,frågor som rör säkerheten i vårt närområde, de militära styrkeförhållandcrtaoch villkoren för stabilitet i , stormaktsförbindelserna, den tekniskautvecklingens betydelse, handelspolitik och ekonomiskt beröertde. Samma direktaintresse finns även för forskrting krirtg vissa folkrättsliga aspekter påproblem irtom utrikes-, säkerhets- och rtedrustrtirtgspolitiken och beträffandemänskliga rättigheter." Försvarsministernanför irtledningsvis följande i forskningspropositionen; Forskning, m. m. "Det är av stor vikt att det svenska försvaret kanutformas med egna värderingar och eget kuunande som gruud. Försvarsforskningenskall i linje härmed stödja utvecklingert genom att tidigt upptäcka,identifiera och analysera sådana förändringar i vår omvärid som. har betydelseför våra försvarsansträngrtirtgar. Försvarsforsknirtgen skall vidare, medhänsyn till vad jag har sagt, lämna underlag för erforderligförändring inom totalförsvaret. alliansfria politik gör att vi måstesätta målen högt i dessa hänseendcrt och innebär att dert svertskaförsvarsforskningen måste ha hög kvalitet." Efter denna redovisning i betänkandet av vadförsvarsministern har sagt i propositionen kan man läsa följande: "Därefter redovisar försvarsministern de förslag somframlagts av () till inriktnirtg och nivå förden gemensamma försvarsforskningens långsiktiga utveckling: Förslagen innebärbl. a. en kraftfullare prioritering av forskningen inom områden där den tekrtiskt-vetenskapligautvecklingen går srtabbt och/eller är av vital betydelse för totalförsvaret,exempelvis informationstekrtologi, bioteknik och kemi. Försvarsministern anseri likhet med försvarskommittén att den föreslagrta irtriktrtingen i alltväserttligt är lämplig och bör kunna säkerställa ert fortsatt godforskningskompetens även vid en rtågot minskad resurstilldelning till detförsvarsgemensamma forskningsprogrammet, I anslutning härtill framhålls ettantal viktiga forskningsområden liksom områden inom vilka kompetens i fråga ommilitärtekniska tillämpningar bör eftersträvas, Sistnämrtda områdert gäller, underrättelse-,lednings- och sambandssystem, styrd ammunition samt land- ochsjöminor, urtdervattcrtsteknologi medförsvarstillänipning," , som harbehandlat ärendet och önskar ert aktiv debatt om lartdets säkerhetspolitik ochtotalförsvar, skriver bl, a, följande: "Härvid påpekade utskottet att forskning, studier ochutrednirtgar på det säkerhetspolitiska fältet skall ge underlag för både debattoch beslut om säkerhetspolitikens medel. I remissyttrandert tillförsvarsutskottet hade både och utrikespolitiskainstitutet pekat på universitetens betydelse för forsknirtgen isäkerhetspolitiska frågor. Liksom vid behandlirtgen av säkerhetspolitisk forskningunder /81 anser försvarsutskottet att det är angeläget attsäkerhetspolitiska frågor tas upp inom ramen för utbildningen och forsknirtgertinom högskolan. Resurser behöver avdelas för utbildning och forskning om frågorav direkt betydelse för säkerhet." har till dagcrts betänkande fogat flerareservationer. I en av dessa ställs kravet att en professur skall inrättas isäkerhetspolitik. a. följande härom: "Utskottet delar motionärernas åsikt att det iSverige finns behov av säkerhetspolitisk forskning som kan utgöra grund försjälvständiga säkerhetspolitiska ställnirtgstagartden i aktuella frågor. försvaretsforskningsanstalt, försvarsdepartementet och på olikasätt väscrttligert dertrta fuuktion. Det är också, som framhålls i propositiortert,viktigt att dert säkerhetspolitiska forsknirtgert kan bidra till att bredakunskaper på detta område skapas inom landet. Universitetert och friståertdeinstitutioner såsom kart spela ert betydelsefullroll när det gäller att stimulera säkerhetspolitisk debatt och fördjupa vårallmänna kompetens på detta fält. En ytterligare betonirtg av för svertsksäkerhetspolitik relevartt forskning och utbildning vore ur utskottets synpunktönskvärd. Vilka ytterligare personella resurser som kan behövas får bedömas ikommande budgetarbete. Den fria akademiska forskningen kan emellertid knappastförväntas svara för statsmakterrtas behov av målirtriktaduppdragsforskrtirtg." Så skriverman avslutnirtgsvis: "Utskottet får artledning att återkomma till densäkerhetspolitiska forskrtingen vid sin behandling av forskningspropositionenssäkerhetspolitiska avsnitt. Utskottet är emellertid inte övertygat om att crtkonstruktion av det slag som förordas i motion Ub5 är den mest ärtdamålsertligaför att uppnå det av motionärerna avsedda syftet. Enligt utskottets uppfattningbör sålunda motionsyrkandet ävstyrkasV" har gett uttryck åt samma åsikt somutrikesutskottet har kommit fram till, men naturligtvis med andra ord. Jag.vill,herr talman, ansluta mig till denna'åsikt. 53 () replik; Jag kan inte se att frågan om förstärknirtgav dert säkerhetspolitiska forskningen på något sätt förs framåt av att, iutbildningsministerns och utrikesutskottets ordförandes frårtvaro, enrepresentartt för regerings-, partiet upprepar en del av de vackra ord som ståri propositionert och i olika utskottsbetärtkanden och som jag dessutom självnyligen har läst upp för kammaren. Vidare tycker jag att blandarihop detta med målinriktad beställnirtgsforskning, som ju förvisso ärförsvarsutskottets stora ansvarsområde och där det är ganska väl beställt ilandet, även om det där också kart firtrtas behov av resursförstärkuingar, medden fria akademiska säkerhetspolitiska forsknirtgert. Där sägerregerirtgspartiets represcrttant, med utrikesutskottets ord, att frågan fårbehandlas i kommartde budgetarbete. gjorde ett borgerligtdominerat, dock enhälligt, försvarsutskott en rejäl beställnirtg tillregerirtgert att se till att någonting händer på detta område. hänvisarregeringspartiet igen till kommande budgetarbete. Det är sjätte gårtgert. Vibehöver byta regerirtg om det skall hända något på detta område. 54 (); Forskningsdebatten har förts i fleratimmar, och moderata samlingspartiets syn på forskningen har framförts särskiltav . Jag skall därför fatta mig kort när det gäller denprincipiella synert på forskningen och när det gäller reservationerna 10,11 och12 i socialutskottets betänkande 28. Forskning, m. m. Eftersom vi moderater anser det väserttligt att slå vaktom dert fria och oburtdna forskningen motsätter vi oss den politiska styrningay högskolans verksamhet som sektorsforsknirtgert kart irtrtebära. Vi artseratt val av områden för forskning och metodik måste ske helt påinomvetenskapliga griinder. Det är av dessa skäl som vi föreslår att ansvaretför den forsknirtg som initieras av delegationen för social forskning skallföras över till högskolan, såsom sagt. Det kan delvisske gertom en förstärkning av fakultetsanslagen: Övriga resurser kan överförastill berörda forskningsråd. Delegationen kan avvecklas . Av samma skäl anser vi att arbetarskyddsstyrelsensforskningsavdelning bör avskaffas och dess forskning föras över-till högskolan.Vi kan därför inte heller biträda förslaget att arbetarskyddsstyrelsensforsknirtgsavdelrting skall ombildas till ett fristående institut förarbetsmiljöforskning. Vi anser inte att en sådart ombildning skulle gagnaforskningen - tvärtom. Jag yrkar alltså bifall till de moderata reservationerna10, 11 och 12 i socialutskottets betänkande 28, . På det sociala området finns många ochviktiga uppgifter för forskningen. Inte minst behövs forskrtirtg påalkoholområdet, rtågot som också sägs i både propositionert ochsocialutskottets betänkande, I propositionert artges t, o, m, att dertrtaforskning är eftersatt, Men utskottet ställer sig kallsinnigt till initiativ pådetta område. Reservation 1 tar upp en kartläggning av alkolholmissbruketsfamiljesociala konsekvenser och reservation 2 en kartläggning även avalkoholmissbrukets ekonomiska skadeverkningar. Alkoholmissbruket betecknas ofta som vårt lands störstasociala problem. Hur stort problemet är vet vi egentligert irtte mycket om. Vihar visserligen goda kunskaper om de medicinska skadorna, men vadalkoholmissbruket irtnebar för alla de familjer där det finrts alkoholister,det vet vi inte något, säkert om,! :Vad vi vet är att barn i missbrukarfamiljerfar fruktansvärt illa. Den svenska debatten om alkoholen och alkoholpolitiken hari stort varit fixerad vid totalkortsumtiouen. Och visst finns det ett sambandmellan totalkonsumtion och alkoholskador. Men detta samband är varken enkelteller entydigt. Åtgärderna måste också rikta sig mot storförbrukarna. Omkonsumtiortsmirtskningen åstadkoms gcrtom åtgärder som tar sikte på låg-ochmåttlighetskonsumtion, kan de statistiska effekterna bli stora utan att därförskadorna påverkas nämnvärt. Vi kart irtte komma till rätta med de-svåra medicirtskaoch sociala alkoholskadorna förrän vi finrter de riktiga alkoholpolitiskainstrumentert -inte minst sådarta som riktar sig möt storförbrukarrta, dvs. deuugefär av befolkrtirtgen som ensamma dricker ca-50 % av all sprit somkortsumeras i vårt land. Vi måste finna de.rätta vägarna, nya vägar ochuttrycksmedel och ny kurtskap. Irtformation är viktigt. Och det finns ingenbättre information än den som förmedlar fakta. Därför behöver vi mer kuuskapoch fler fakta. Det firtns åtmirtstone 300 000 alkoholister i Sverige.Nära dessa lever en miljon människor, som kan ta allvarlig och beståcrtdeskada. Det gäller särskilt barnen. Men-vi härför litet kunskap om alla dessautsatta människor. Det ärdärför nödvändigt att få till stånd forskning om alkoholmissbrukets socialaoch ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning ochinte minst om förhållandena och skadeverkningarna för barncrt imissbrukarfamiljerna. Det är också nödvärtdigt att få en vetenskapligtbetryggande undersöknirtg om de samhällsekortomiska skador som åsamkas avalkoholmissbruket och att särskild vikt då läggs vid de artspråk som kommer attställas på sjukvårdeu. De beräkningar som finns är mycket gamla. Jag yrkar således bifall tillreservafiortcrrta 1 och 2, förutom till reservationerna 10,11 och 12. Därutöveryrkar jag bifall till socialutskottets hemställart i betänkande 28. 1986/87:131 ,. Forskning, m. m. 55ROSA ÖSTH (c): Det har forskats mycket omkringalkoholkonsumtionert och dess skadeverkningar. Man har kunrtat påvisa attalkoholrelaterade vårdfall utgör en ofantlig belastning på sjukvården. Förakutsjukvården beräknas av platserna utnyttjas för vård avalkoholbetingade sjukdomar. För den psykiatriska vården är motsvarande siffra40-50 %,. och för intensivvården når den i en del fall ända . Attdet här betyder enormt höga kostnader säger sig självt - uppskattningarrtaartger. Genom forskning har man också kunnat påvisa att detövervägande arttalet våldsbrott begås under alkoholpåverkan. Det anses att70-80 % av gär-nirtgsmärtnen är alkoholpåverkade. fattade i stor enighet ettalkoholpolitiskt beslut som hade till målsättning att komma till rätta medalkoholmissbruket och med alkoholkonsumtiortcn totalt i lartdet. Man ladetonviktcrt särskilt på det förebyggande arbetet, på friskvård och informatiort.Informationsirtsatser och annan verksamhet riktades speciellt till grupper somskoluugdomar,' tonårsföräldrar och gravida kvinnor. Det medvetna arbete somdrogs i gång var inte fruktlöst. Till en del kan rtcdgångcrt förklaras medatt mellanölet försvann från marknaden, men i övrigt finns det anledning atthävda att människor påverkats av informationen och att de ändrade sina vanor. Tyvärr har denrta positiva trertd inte blivit bestående.Urtder de sertaste två åren har alkoholförsäljningen åter ökat. Av erfarenhetvet man att det finns ett samband mellan försäljnirtg, missbruk ochalkoholskador. Detta visar att mart aldrig får slå sig till ro med en dalandeförsäljningskurva. Kampen mot alkoholmissbruket måste föras ständigt och påflera fronter . Riksdag och regering kan aldrig frånhända sigartsvaret för att irtitiera forskrtirtg och irtformationskampanjer och för attge stöd till alla de frivilligorganisationer som uträttar ett ovärderligt ochoegennytfigt arbete. I ett antal motioner har det framhållits attdet firtrts ett område inom alkoholforskningen som är eftersatt, och det är defamiljespci-ala skadeverkningarna. Vi ser de utslagna missbrukarna, men vi vetalltför litet om vilken tragik det ligger bakom varje enskilt fall. Här finnsett personligt.lidande, fysiskt och psykiskt, som inte finns redovisat iofficiella siffror och som inte är kvantifierbart. Det är ett lidande som manoftast stänger dörren omdärför att det är förenat med en stor skamkänsla.Kvinnor Forskning, m. m. är i detlängsta lojala mot sina märt och barn mot sina föräldrar. Av det våld som skeri hemmen kommer bara en liten del till myndigheternas kännedom. Det vi motionärer främst har velat peka på är barnenssituation i det här sammanhartget. Undersökningar har visat att det ungartcrvsystemet är speciellt känsligt för alkohol och att det påverkas redan ifosterlivet. Det innebär att barn till missbrukande kvinnor ofta föds med etthandikapp i det här avseendet. Dessa barn är alltså särskilt dåligt rustade föratt klara de påfrestningar som möter dem i ett missbrukarhem. Uppskattningsvislever inte mindre än 150 000 barn i värt välfärdsland i missbrukarhem med svårastörningar. Många av dessa barn blir själva misshandlade eller får se sin mammabli slagen om och om igen. Ofta får de ta på sig ett vuxenansvar som de äralldeles för unga för. Som exempel kan nämnas att 10-12-åringar ringer ochbeställer läkartid för sina alkoholiserade föräldrar. De skador, inte minst de psykiska, som barn ialkoholistfamiljer utsätts för ger ofta bestående följder. Det kan leda tillatt barnen när de når vuxen ålder får svårigheter att bygga upp en egenharmonisk familjemiljö. finns det mycket kompetenta forskargrupper inombarnmedicin, socialmedicin och sociologi som har utarbetat projektplaner förhur man på kort sikt skall kunna genomföra en kartläggning av drogmissbruketsfamiljesociala skador som främst tar sikte på barnens situation i missbrukarhem.I reservation nr 1 har vi begärt att en sådan kartläggning skall genomföras ochatt medel skall ställas till förfogande. Jag yrkar härmed bifall till reservation nr Ii socialutskottets betänkande nr 28'och i övrigt till utskottets hemställart. 56INGA (vpk): Flera undersökrtirtgar uuder senare är harvisat stora - i vissa fall ökande - klyftor i hälsoavseende mellan olikasociala grupper i vårt land. Både socialforskningsinstitutetslevnadsnivåundersökning och den av utfördaundersökningen av levnadsförhållanden ger en omfattande dokumentation av hursjukdom och ohälsa i större utsträckning drabbar personer med kort utbildningoch dåligt betalda arbeten. Enligt undersökning är t. ex.andelen människor med nedsatt rörelseförmåga bland låginkomsttagarna , medanden bara är bland höginkomsttagarna. Statistik frårt dert slutna vårdenvisar att högre tjärtstemärt, jordbrukare och företagare har ett betydligtlägre vårdutnyttjartde ärt lägre tjänstemärt och arbetare. i följd har man vid den av anordrtade riksstämman haft vetenskapliga symposiermed titeln . Här har man redovisat aktuellaforskrtirtgsrört, som visat på tydliga skillnader i hälsotillstånd mellan olikaklasser. Så visar det sig att t.ex. andelen för tidigt födda barn i socialgrupp1 är , medan den är i socialgrupp 3. Motsvarande siffror finner viockså, om vi studerar andelen lågviktiga och smaväxta barn vid födelsen. I enstudie av vårdutnyttjandet inom lärts lartdsting har mart, förutouiatt arbetaryrken är överrepresenterade vid så gott som alla sjukdomstillstånd,också funnit att andelen arbetare som vårdasför vissa sjukdomar, t. ex.hjärt-kärlsjukdomar, ökat . I , i den del som handlar om Stockholmoch , kunde vi läsa om en undersökrting som har gjorts vidvärdcentralcrt Kronan i av en läkare som heter påvisar att skillnaderna inom , där jag bor, är stora. IBotkyrka, och dör nästan dubbelt sä många män som motsvarande åldersgrupper bland männen i och Norrtälje.Risken för att behöva vård för hjärtirtfarkt, kärlkramp m. m, hos män är 50 %högre bland arbetare än bland högre tjänstemän, I flera viktiga register - t, ex, dödsorsaksregistret och-cancerregistret -saknas yrkesuppgift, vilket gör det omöjligt att i dessaregister studera samband mellan klass och ohälsa. Särskilda bearbetningar hardock visat att medellivslängden är lägre bland arbetare än bland tjänstemän.Ökande klassklyftor då det gäller dödlighet har bl, a, visatsvid undersökningar i , men även svenska data, som mart lyckats fåfram, pekar i samma riktning. Trots en uttalad strävan efter jämlikhet och rättvisa ivårt samhälle, trots bättre utbildning och en hälso- och sjukvård som har sommålsättning att stå alla till buds på lika villkor tycks de socialaskillnaderna i hälsa kvarstå, och de sociala förhållandena kommer att spela enallt viktigare roll som orsak till sjukdom och ohälsa. Det mönster som vi kartiaktta i de urtdersökningar som ärtdä finns på det här området är därför inteförvånande. som sambanden mellan klass och ohälsa är tydligatill sin karaktär: vet vi fortfarande niycket litet om orsaken till dessasamband. En förutsättning för att vi skall kunna hejda en utveckling med ökandeklassklyftor i hälsohänsecrtde är att vi får en bättre kunskap än den vi har om hur klass och hälsa hänger samman. har det bedrivits en mycketbegränsad forskning inom detta oinråde, I linje med de uttaladejämlikhetssträvandena i bl, a, hälso-och sjukvårdslagen ärdet viktigt att detforskningsområde som belyser sambandsmekanismer mellan klass och ohälsaprioriteras. De fackliga organisationerna har också visat intresse för att taupp och driva dessa jämlikhetsaspekter på hälsan. Vår hälsa och våra möjligheteratt leva ett långt liv beroralltså fortfarande i hög grad på vilken samhällsklass vi tillhör-trots allasträvanden fill jämlikhet och trots alla diskussioner om hälsa och sjukvård. dör tuserttals människor en för tidig död, så attsäga i onödan, i den meningen att den beror pä skador och sjukdomar, som kau förebyggas med de kunskaper och resurser som finns i vårt samhälle . Det är nu också väl dokumenterat att låugvarigarbetslöshet och social isolering åtföljs av en mycket kraftig översjuklighetoch överdödlighet. Den sociala utslagningen har ett högt pris i form avförhöjda vårdkostnader. Dagens sjukvård är starkt inriktad på teknologi och på attbehandla redan uppkomna sjukdomar, medan den förebyggartde verksamhetert harert Urtdanskymd roll. Detta gäller även inom forskningen. Den samhällsekonomiskasjukvårdsforskningen måste inriktas på att sjukvården, på ett helt annat sättän vad som sker . skall aktivt delta i uppspårandet och bekämpandet av deföreteelser i samhället som förorsakar sjukdom och ohälsa. Densamhällsekonomiska vinsten av en sådan inriktning av sjukvården bör jämförasmed vinsten av en individinriktad sjukvård och rationalise- Forskning, m. m. Forskning, m. m. ringar ibesparingssyfte, som går ut över patienterrta och vårdens sociala innehåll. Inom den socialpolitiska och den barn- ochfamiljepolitiska forsknirtgen har en mängd angelägna projekt genomförts - vi fåribland här i förteckningar över detta. Det finns en stor kunskap inomområdet. Men dessa kunskaper når inte alltid ut till berörda personalgrupper,politiker och tjänstemän. Det är därför nödvändigt att det samladeforskningsresultatet inom detta område förs ut i det praktiska arbetet. Attinte sprida ut de kunskaper som finns är slöseri med resurser. Med detta yrkar jag bifall till dereservationer från vpk som finns i socialutskottets betänkartde. 57MAUD BJÖRNEMALM (s); I .socialutskottets betärtkartde 1986/87:28behartdiäs forskning som gäller dels socialdepartemcrttets verksamhetsområde,dels den del inom som gäller arbetsliv ocharbetsmiljöforskning. I forskningspropositionen sägs att behovet av forskninginom drogområdet är stort, och särskilt eftersatt är forskningen inomalkoholområdet med hänsyn till alkoholskadornas höga samhällskostnader ochkortsekvenser i allmänhet. Många försök har gjorts för att uppskatta de kostnaderbruket av alkohol för med sig. Något entydigt resultat har man inte kommittill, främst beroende på svårigheterna att avgöra vilka kostnader som orsakatsav alkohol. Ekortomen Stert Köprtiwsky håller för rtärvarande på med attslutföra en avhandling om alkoholens samhällsekonomiska kortsekvcrtser. Ertligt delegatiortcn för social forsknirtg böralkoholforskningen mera inriktas på grundläggande frågor; varförvi dricker,, varför drickandet förändras i befolkningen i dess helheteller i olika grupper och vilken roll drogpolitik, informationssatsrtingarochsamhällsförändringar har i sammanhanget. Tre reservationer tar upp alkoholmissbruket. Det gällerdels en kartlägg ning av alkoholmissbrukets familjesociala konsekvenser, dels alkoholmiss brukets ekonomiska skadeverkningar och slutligen en förbättrad alkohol statistik, ., När det gäller alkoholmissbrukets familjesocialakonsekvenser är det viktigt att uppmärksamma barnens situation imissbrukarfamiljer. När det gäller barn och även övrig familjepolitiskforskning bör den temaforskning som skall starta den 1 juli-1987 vidurtiversitetet i bli ett värdefullt tillskott. Tema Barrt kallasden. Det finrts ett stort behov av ert samlad forskning orn barn och barnslevnadsvillkor i samhället. Det firtns visserligen forsknirtg om detta på flerahåll i vårt lartd mert ingen institutiou som har till uppgift att samlaforskrting om barn. En viktig uppgift för Tema Barn är att skaffa kunskap ombarns och ungdomars faktiska livsvillkor och att se hur barn bygger uppmotståndskraft för att klara svåra och påfrestande livsbe-fingelser,: När det gäller reservationen om en förbättradalkoholstatistik anser socialutskottet att dét bör ankomma på attöverväga behovet av en förbättrad alkoholstatistik. Jag yrkar därför avslag på reservationerrta 1, 2, 3 ochäven 4 som gäller forskning om barns villkor och ett ccrttrum för forskning ombarn. Vpk reserverar sig till förmån för en motion om ettåtgärdsprogram för en förändring av ungdomcrts levnadsförhållandcrt, Riksdagerthar tidigare behandlat liknartde motiorter från vpk. De frågor som tas upp rör många samhällssektorer ochhar en sådan bredd att ett samlat åtgärdsprogram av det slag som föreslås imotioncrt inte är befogat. Utskottet avstyrker därför motionen. Desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet har i en reservatiort ert artrtartmotivering för avslagsyrkande. Vi anser att de frågor som tas upp i motioncrt rörurtgdomsarbetslösheten, ungdomars bostadssituatiort och de uugas rätt tillmeningsfull fritid. Frågoina gäller flera fackdepartement och bör därfördiskuteras i barn- och . Jag yrkar därför bifall tillreservation 6 och avslag på reservation 5. Vpk har ytteriigare tre reservationer.