prot · GA0931 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:31 1 § Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:67till bostadsutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1986/87:Krl01-Krl07dll kulturutskottet /87:Föl09-Fölll dll försvarsutskottet1986/87:Bol0l-Bol05 till bostadsutskottet /87:Skl04-Skll8 tillskatteutskottet /87:L114 och L115 till lagutskottet /87:Skll9-Skl22till skatteutskottet /87:T108 och T109 dll trafikutskottet jordbruksutskottetsbetänkande /87:6 om miljövård (allmänt). 1 (): Herr talman, ärade kammarledamöter! I detta betänkandebehandlas en rad modoner om miljövård. Miljövården är en oerhört vikdg del avvårt samhällsarbete. De förbiseenden som vi gör får konsekvenser i mångasammanhang. Enligt centerpardets uppfattning finns det ett direkt sambandmellan natur, människa och samhälle. Därför leder de förbiseenden vi gör idetta sammanhang utan vidare dll att vi får kostnader som belastarsamhällsekonomin längre fram. Det faktum att vi struntar i att göra vissa saker som viborde göra leder till att kommande generadoner får betala detta - vi sätterhelt enkelt upp det på räkning. Detta är inte något rekommendabelt sätt attarbeta på, ändå gör vi det. Vi har i motioner fört fram krav på att det måste bli enändring på denna punkt. Vi måste få en annan syn på saken. Men framför alltmåste vi ta bort skygglapparna. Det kanske är detta det handlar om, eftersomvi, när vi resonerar om dessa saker, är ganska överens om att något bordegöras. Men vi avstår från att se vissa saker som vi borde se. Vi har från sida väckt motioner om och ävenreserverat oss för att man skall vidta en rad åtgärder. Som riksdagsledamöteroch som ansvariga även på andra nivåer för dessa frågor får vi mycketinformadon. Men denna information kommer från många olika håll, och på dessaolika håll drar man olika slutsatser; Det innebär att när vi skall fatta beslutvet vi inte alltid riktigt vad som är den verkliga sanningen. Av denna anledning har vi föreslagit att man skall haoffentliga utfrågningar. Det innebär att man sammanför de experter som trorsig veta hur frågorna skall hanteras, riieri som har olika åsikter. På dettasätt skulle man försöka utröna hur saker och ting förhåller sig, och'i varjefall skulle man få en offentlig debatt om dessa frågor på ett tidigare stadiumän vad vi får. får vi ofta viktig information när det är för sentoch besluten redan är fattade. Då är denna debatt inte lika meningsfull. Vid sidan härav skulle man ha något som vi kallarvetenskaplig medling. Det innebär att man skulle ha ett domstolsliknandeförfarande när det gäller just de experter och vetenskapsmän som sysslar meddessa frågor för att på det sättet försöka utröna vad som är den störstasanningen - den verkliga sanningen når vi kanske aldrig, men vi borde kunnakomma sanningen närmare. Därigenom skulle vi slippa få den situation som nuråder, dvs. att vi ständigt går på nitar. Vi gör misstag, och misstagen måste betalas. Imiljösarnmanhang är försurningen naturligtvis ett resultat av våra misstag,liksom förekomsten av kvicksilver, PCB, för att inte säga samhällsplaneringenöver huvud taget med det centraliserade samhälle som vi har. Hade vi på ettddigt stadium nöjaktigt kunnat bevisa att en mer decentraliserad uppbyggnad avvårt samhälle ur miljövårdssynpunkt, liksom ur människornas synpunkt och urekonomisk synpunkt hade varit bättre, då skulle vi också ha haft större möjligheteratt nå bra resultat. När vi har fattat beslut om åtgärder är det mycket svårareatt få en riktig förändring till stånd. Än svårare blir det när man genomförtåtgärderna. Vi ställer krav på miljövårdens inriktning i reservation1. I reservation 2 har vi från sida även krävt att det skall anordnasen internationell miljökonferens i . har gott renommé imiljösammanhang. Vi känner ett ansvar inte bara för osssjälva i utanockså för vår omvärld. Vi försöker påverka attityder och utveckling i andråländer i och i hela världen. Därför tycker att vi méd dekunskaper och med det renommé som vi faktiskt har skulle kunna ställa oss ispetsen för en internadonell miljökonferens mycket snart. I anslutning tilldetta tycker jag att vi - och det har vi reserverat oss för - borde arrangerairiternationella mässor, där vi visar den miljöteknik som vi har. Denmiljödiskussion som förevarit och dét miljöansvar som vi känner samt inte minstde krav som har ställts här lett fram dll att olika metoder att minskautsläppen och hantera våra miljöstörande verksamheter på ett bättre sätt kunnatutvecklas. borde medfördel kunna visa det här för andra och erbjuda våra tjänster. Skall vi få en bra miljöpolitik, krävs att människor haren känsla för miljö, att männi.skor vet mer om miljön och de ekologiskasambanden i naturen - vi människor är en-del av naturen, och allt vi företaross har en påverkan på naturen. Skall vi kunna fatta de beslut som vi måstefatta, och som inte alltid kommer att vara direkt positiva för människor utanibland tvärtom kan innebära begränsningar, måste vi få förståelse för vårabeslut hos de berörda. Då måste människorna, som jag sade, få bättre kunskaperom varför vi tvingas fatta vissa beslut. Det måste finnas en opinion som stödeross. Utbildningen måste ändras i denna riktning, så att miljön får en bättreoch riktigare plats i utbildningen, först och främst i lärarutbildningen menockså i utbildningen av alla svenskar, i ungdomsskolan, samt naturligtvis iökad utsträckning i all utbildning sorn vi har. En ingenjör som är teknikermåste veta hur tekniken påverkar den miljö där tekniken skall verka och hur denpåverkar miljön runt omkring. Det tycker jag är en självklarhet. Tyvärr är detinte på detta sätt . Jag sade att vi ibland måste fatta beslut som kanskeverkar negativa för människor, för de kostar någonting. Då kommer jag in på det här med ekonomiska styrmedel. Det är en fråga som kan vara besvärlig. Vi har ändå i Utskottet kommit överens härvidlag och står eniga på en punkt, och det är att man inte skall kunna köpa sig fri. Det skall inte få vara så, att den som har mycket pengar kan förorena därför att vederbörande har råd att betala. Vi måste i grunden ha en klar inriktning och klara regler för vilka nivåer vi kan acceptera. Därutöver kan vi genom olika typer av beskattning och skattere duktioner sfimulera fram en ännu bättre miljövård. Framför allt är detta användbart i situationer där resurserna är knappa. Våra riaturresurser är ju ändliga i många avseenden. Vi måste därför spara på dem. Det är då rimligt att vi försöker styra utvecklingen så att man använder mindre av den typen av resurser. Man kän genom avgifter eller beskattning - hur man nu vill se det - påverka folk och industrier att använda just dessa material i mindre utsträckning. Å andra sidan kan vi genom subvendoner, stöd eller hjälpsdmulera människor dll att utnyttja de miljövänligare materialen och deförnybara resurserna i större utsträckning. Då det gäller de ekonomiska styrmedlen tror vi att det ärnödvändigt att omfördela skattetrycket. Det är inte meningen att skattetrycketpå människor skall bli större, men vi kan på det här viset omfördela det påett ur samhällets och miljöns synvinkel vettigare sätt än . Detta här vi uttalat oss för i reservationerna 1,2,4 och6; som jag härmed yrkar bifall till. ' Vi har också behandlat frågan om miljöprövning vidanläggning av vägar. I vpk-reservationen 5 tar man upp den frågan, med anledningäv en modon från vpk. Från centerpardets sida har vi samma motibnskrav, som jagtror kommer att behandlas i annat sammanhang. Det är dåtokigt att vi inte skulle stödja det krav som vi sedan kommer att resa.Kravet tas upp under mom. 12, och jag vill därför yrka bifall dll reservation 5i fråga om mom. 12. Det är viktigt att man vid byggande av vägar tar med.demiljöstörande moment som ligger häri. Det är en riktig synpunkt somvi alltså gärna vill stödja. fattade beslut om att uppmanaregeringen att försöka åstadkomma en internationell luftvårdsfond för att kunnastödja de länder som inte har råd att direkt göra rimliga förbättringar i frågaom att minska utsläppen. Men det har inte hänt någonting på det här området,och vi har i den motion som vi skrev kritiserat regeringen för det.Vi tycker att detta är en så viktig fråga att regeringen borde ha handlatbetydligt snabbare. Därtill kommer att energiministern i svar här i kammarenvarit ganska negativ i sin attityd. Detta har medfört att vi skrivit ett särskilt yttrande ianslutning till betänkandet där vi påpekar saken och återigen uppmanarregeringen att göra det som den fakdskt blev uppmanad att göra redan underförra . Vi tror att det är oerhört väsentligt att en sådan här fondkommer till stånd. Man kan naturligtvis som energiministern säga att dessaländer borde vidta de här åtgärderna i alla fall, eftersom det är lönsammainvesteringar. Detta låter sig sägas men knappast göras, om man inte har någrapengar. Har man inte pengar måste man även till investeringar som är lönsammapå sikt få antingen lån eller bidrag. Det är det som luftvårdsfonden skall varatill för, och ju snabbare vi kan få till stånd en sådan fond, desto bättre ärdet. Vi kan inse att det finns vissa inkörningsproblem, eftersomidén måste säljas till andra länder. Därför är det allvarligt att regeringeninte startat detta arbete. Vi har också i ett särskilt yttrande sagt att när detgäller de avgifter enligt miljöskyddslagen som vi har motionerat om ställer vinu inga krav, eftersom vi har blivit lovade en översyn. Jag yrkar bifall till de reservadoner somcenterpartiet står bakom samt till vpk-reservationen 5 i fråga om mom. 12. 2 (): I det betänkande vi nu behandlar tas en radviktiga miljöfrågor upp.. Vi moderater har tidigare fört fram förslag om att Sverigei internationella förhandlingar på miljöområdet skall verka för införande avmiljöavgifter på luftföroreningar av typen svaveldioxid, kväveoxid ochtungmetaller som ett visst land exporterar till ett annat och därmed förorsakarskada i det landet. Avgifterna skulle dllföras en internationell luftvårdsfondoch användas till investeringar i reningsutrustning för att minska utsläppen.Det skulle med ett sådant system inte längre gå att gratis exportera skadligaluftföroreningar dll andra länder. I den allmänpolidska debatten uttryckte miljöministerBirgitta en viss skepsis inför förslaget. Hon uttalade i och för sig enposidv inställning till det, men sade att det var svårt att genomföra. Jag har deltagit i miljöförhandlingar medliberalkonservativa partier i i den s. k. EDU-gruppen (EuropeanDemocratic Union) och där lanserat förslaget. Jag kan försäkra att entusiasmenhos framför allt de engelska delegaterna var måttlig. Jag tror ändå att det ärviktigt att driva frågan, inte minst som ett påtryckningsmedel. De borgerliga partierna har i ett särskilt yttrande velatunderstryka frågans vikt. Miljöministern sade också i den allmänpolitiska debattenatt hon blivit alltmer övertygad om att övergången till en merresurshushållande och miljövänlig teknik är nödvändig även i de länder som säger att de inte har råd. Hon sade vidare att den gamla tekniken i dessaländer i själva verket är den som är dyrbar och slösaktig. Jag håller med miljöministern om detta, men samddigt villjag konstatera att hon i första hand tycks beskriva socialistiska länder, därplanhushållningen lägger en förlamande hand över utvecklingen. Omsvängningenmot ett ökat miljömedvetande tycks i själva verket gå snabbast i borgerligtstyrda länder. I en centermotion, som lett till en reservation, föreslåsatt ett system med offentliga utfrågningar och vetenskaplig medling skallprövas i anslutning till någon lämplig utredning - tog uppdetta i sitt anförande. Vi moderater har föreslagit offentliga utskottsförhöroch är alltså ingalunda främmande för tankegången i centerförslaget. Vi hardock i det här fallet nöjt oss med konstaterandet att förslag av denna karaktärövervägs av regeringen. Om detta inte leder till resultat, får vi välåterkomma. Det konstateras i betänkandet att lagstiftningen påmiljöområdet - framför allt gäller det miljöskyddslagen - är föremål förgranskning. () har uttryckt oro över attlagstiftningen på miljöområdet här i landet varit otillräcklig för att genaturmiljön gott skydd. Det finns all anledning att dela denna oro. SNF har utarbetat ett ambitiöst lagförslag, som nyligenpresenterats i - Förslag till ny naturskyddslag. Mantänker sig denna nya riaturskyddslag som en ramlag. Den skall stå övermiljöskyddslagen och naturvårdslagen. Jag tyckeratt andan i SNF-förslaget väl speglas i den första paragrafen: "Naturen är en för människan gemensam tillgång somska skyddas och vårdas för nuvarande och kommande generationers välfärd. Varoch en ska bidra till skyddet och vården av naturen genom att visa hänsyn ochvarsamhet samt genom att undvika åtgärder som kan vara särskilt skadliga förnaturen. Naturen ska utnyttjas med försiktighet och så attekosystemens produktionsförmåga bibehålls, oumbärliga ekologiska processervidmakthålls, genedsk variation bevaras och människor skyddas mot skadligamiljöbetingelser. Användningenav naturresurser ska vara inriktad på uthållighet." Ett viktigt avsnitt i SNF-förslaget behandlarmiljökonsekvensbedömningar och innebär att beslut som kan leda till inverkanpå naturmiljön skall vara underbyggda av god kunskap om verkningarna, skadornaoch nyttan av genomförandet. Även alternadva handlingsvägar skall belysas. Den här frågan berörs i flera motioner, bl. a. i motion766 av , där obligatorisk förprövning enligt miljöskyddslagenföreslås bli införd för allmänna vägar, gator och flygplatser. Förprövningen ärju närmast ett embryo dll miljökonsekvensbedömningen. Vi har inte reserveratoss på denna punkt, då kravet tycks vara på väg att effektueras av regeringen. I vår partimotion om miljöfrågor har vi tagit uppmöjligheten att komma längre på miljöområdet med hjälp av vad vi kallarmiljövårdsstimulanser. Förslaget går helt enkelt ut på att företag som görmiljövårdande insatser utöver vadsom krävs enligt de villkor koncessionsnämnden angivit skall få en stimulans,t. ex. i form av skatterabatt-skattelindring. Det står visserligen i 24 § miljöskyddslagen attkoncessionsnämnden redan innan har förflutit får föreskriva hårdarekrav, om en ny process kan ge väsentliga förbättringar frånmiljöskyddssynpunkt. Man kan ändå konstatera att det är relativt sällan ensådan förändring sker. Det är säkert vardagsåtgärder som i praktiken -kanåstadkomma lägre utsläpp. Vi tycker att dessa vardagsåtgärder för att minskautsläppen bör kunna stimuleras. Man kan säga att koncéssionskraven normalt gerföretagen ett tufft ackord. Hårda krav ställs. Då är det bra att använda enmorot som uppmuntrar till nya idéer för att minska utsläppen. Jag vill ha fullt klarlagt att vi hundraprocentigt ställerupp på tanken att man inte i något fall skall kunna köpa sig fri från kraven pågod miljövård. Här ser vi koncessionskraven ligga i botten så att säga; det ärendast om man går längre än till att uppfylla de kraven som dessa stimulanserkan komma in. Vårt förslag om skatterabatter på bilar som har avanceradavgasrening har ju antagits av fram tillobligatoriet bilar. Det var ett bra beslut från miljövårdenssynpunkt. Denna typ av stimulanser är värd att pröva i andra sammanhang, så somföreslås i den borgerliga reservationen 6, till vilken jag yrkar bifall. 3KERSTIN GELLERMAN (fp): I det föreliggande betänkandet frånjordbruksutskottet om allmän miljövård behandlas många motioner från denallmänna motionsdden . Jag vill börja med att för folkpartietsdel yrka bifall dll reservationerna 1 och 6. Jag kommer i det följande attnärmare utveckla våra motiv och kommentera det särskilda yttrande om eninternationell miljövårdsfond som även står bakom. Miljöfrågorna är viktiga. De berör många utskott ochdepartement. Frågor om miljön har ddigare ställts i denna kammare, varvid intemindre än fyra statsråd blivit inblandade på grund av då rådandearbetsfördelning. har under en följd av år modonerat om attmiljöfrågorna borde behandlas av ett särskilt departement, ett miljö- ochresursdepartement. får vi ett miljö- och energidepartement med ett ansvarigtstatsråd. Med denna lösning är vi inte helt nöjda. Det är visserligen ett stegpå vägen, men är kopplingen mellan energi och miljö inte bra. Detfinns en uppenbar risk att statsrådet hamnar mellan två stolar,när hon skall vara ansvarig i fråga bm både energiförsörjningen och bevarandetav miljön på samma gång. Från kommer vi att följa utvecklingenmycket noga. -Miljöförstöring och resursslöseri drabbar ytterst ossalla. Att fåsin hälsa hotad och sin livsmiljö försämrad upplevs som ettövergrepp. Friheten för den ene att släppa ut föroreningar blir ettoacceptabelt hot mot andras välfärd. Så kan också välmotiveradearbetsmiljöåtgärder komma i konflikt med hotet mot den yttre miljön. Det fickvi på ett handfast sätt erfara när freon-diskussionenvar som hetast. Att byta trikloretylen mot freon i kemiska, tvätterier betyderbättre arbetsmiljö men en försämrad utemiljö. Från har vi i vår partimodon pekat på en radåtgärder som måste vidtas för att förbättra miljön. ha en översynav miljöskyddslagen - tillsynen fungerar inte som det var tänkt.Avgiftssystemet måste ses över. Intäkter som skulle finansiera kontroll ochinsyn har inte infludt i den mängd som förutsattes när avgiften introducerades.Nedskärningen av länsstyrelsernas naturvårdsenheter har lett till oönskadekonsekvenser. måste de förstärkas, så att det finns dd för en allsidigtillsyn och kontroll. måste man nämligen på många håll göra en krafdgprioritering och lägga i och för sig väsentliga uppgifter åt sidan. har en särskild utredningsman, landshövding ,tillsatts.av regeringen för att göra en översyn av helamiljövårdsorganisadonen. Det är särskilt viktigt att arbetsfördelningen mellanolika nivåer får en allsidig ' belysning och att miljö- och hälsoskyddslagensynkroniseras så att olika myndigheter på kommun- och länsnivå undviker atttrampa in på varandras områden. Detta har också framhållits i en motion avMargareta . Miljöfrågorna är förvisso internationella. Vi vet attsvaveldioxid och kväveoxider precis som freonerna inte känner någranationsgränser. De flesta länder i ställer sig nu bakom Wienkonventionenfrån 1985 om en planerad minskning av atmosfäriska Utsläpp.. har gett regeringen i uppdi-ag aft dels verkaför minskade utsläpp, dels ta upp frågan om en internationell luftvårdsfond. Ensådan fond kunde underlätta för de länder som inte anser sig ha rådmed de omfattande investeringar som krävs för miljöns skull. Statsrådet säger sig ha respekt förriksdagens beslut. T frågan om en luffvårdsfond tvekar hon emellertid, ochtolkar man statsrådets tal i den allmänpolidska debatten tycks några försök iden vägen inte vara att vänta. tycks mena att detta inte ärregeringens bekymmer. Alla länder borde begripa att miljöförbättringar lönarsig. Men ofta är detta ett . arbete som ger utdelning först på lång sikt, ochekonomin kan därför vara ett allvarligt hinder. Det är angeläget attregeringen tar .inidativ beträffande en luftvårdsfond. Dagens miljöjjroblem är till stör del en följd av dentekniska, och industriella utveckling vi haft. Motsvarande får inte gälla förframdden. Vetenskap och ny teknik kan lösa många miljöproblem och inte.minst främja en resurssnål och miljövänlig industriproduktion. Därför är detangeläget att miljön får én ökad tyngd i all ingenjörsutbildning, inte minst påvåra tekniska högskolor. En modon från med den innebörden kommersenare att behandlas av utbildningsutskottet. vill att ekonomiska styrmedel utnyttjas istörre omfattning än för att erhålla och för framtiden behålla en godmiljö. Det måste bli lättare att fälla företag som släppt ut miljöfarligaämnen. krävs bevis att företaget erhållit ekonomisk av utsläppetoch att miljön allvarligt skadats. Det kan vara svårt att bevisa i det enskildafallet. Ekonomiska styrmedel kan utformas'på olika sätt, vilket ocksåframhållits i den gemensamma reservationen från moderata samlingspartiet,och . Det viktigaste är att det inte skall vara gratisatt smutsa ner och förstöra. Ingen skall kunna köpa sig fri från nödvändigamiljöåtgärder. Anf.4 (vpk): Miljöproblemen är så många och några så ohyggligaatt vi ibland måste undra till vilken nytta vi egentligen är här i parlamentet.Det finns ju så fruktansvärt mycket att gripa tag i ute i verkligheten. Ofta får i varje fall jag en känsla av att vi här tvingasstycka sönder verkligheten. Vi diskuterar mest enskildheter - ett miljöproblemi taget. Mera sällan ges det tid till en helhetssyn som förklarar samband ochförsvarar miljön och dem som ständigt kämpar, t. ex. i olikamiljöorganisationer. När man står på en sommaräng eller är på en ljuvligskärgårdsö en ledig dag känns förstörelsen av miljön och alla destruktiva,penninghungrande krafter mycket avlägsna. Men denna sommar har vi påmints om påvilken skör tråd det ekologiska systemet och människan i verklighetenbalanserar. Sommartavlan och naturbilderna känns ändå som en lisa ochuppmuntran till fortsatt engagemang. Det får inte vara försent. Jag säger detframför allt därför att jag tror att den största risken är att barn ochungdomar förlorar allt framtidshopp. Vi vet att det finns sådana tendenser . Vi måste alltså agera på alla nivåer. tal inger vissaförhoppningar. Miljöministern anlägger nu ofta en helhetssyn och en radikalitetsom jag måste säga ligger miljörörelsen och kommunisterna nära.Det återstår då att gå från ord till handling, i både större och mindremiljöfrågor. Ett ständigt utredande t. ex. är förödande, eftersom medborgarnaså väl vet att miljöengagemanget, kampen, är en kapplöpning . Sedan, herr talman, övergår jag till de enskildheter somvi faktiskt också är här för att diskutera. Jag tänker ta upp tre olika områdensom har anknytning till motioner och reservationer från vpk. Det handlar delsom nordiskt samarbete beträffande miljöprojekt, dels om miljöstörningar frånbensinstationer, dels om prövning av vägbyggnationer enligt miljöskyddslagen.Det gäller alltså den komplettering som vi i vpk vill ha. antog på sin 33:e session i 1985en rekommendation om en handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. Av underlagsmaterial och protokoll framgår att insatserna påmiljöområdet då i stort inskränkte sig till hänvisningar till resp. landsinsatser för att minska svavelutsläppen. Men desto mer diskuterade man andraväldigt "häftiga" och storslagna projekt, som jag menar i mångt ochmycket helt står i strid med de uttalanden som har gjorts i resp. land ommiljöförbättringar och löften om sådana. I rapporten framkommer detdock att det inom miljöområdet finns möjligheter till en lång rad samnordiskaprojekt som är arbetskraftsintensiva och som också skulle utgöra ett specielltnordiskt bidrag i debatten om den globala miljösituationen vad gäller bättrehushållning med naturresurserna. Sådana projekt fanns inte med i den nordiskahandlingsplanen för ekonomisk utveckling och sysselsättning. Projekt som redannämnts vid mötet i , bl. a. av föredraganden i social- ochmiljöutskottet, gäller avgasrening, rökgasrening, föroreningskontroll och-bekämpning, energin, skydd för biotoper etc. Vad som efterlystes var nordiskaprojekt avsedda för att utveckla en miljövänlig teknik som kan gearbetstillfällen och även exportmöjligheter på utomnordiska marknader. vilketinte är att förakta - om det nu skulle bli en biprodukt av allt detta. Sådana gemensamma insatser borde också kunna vara dllstörre samhällsekonomisk nytta enligt vpk. Jag vet - efter att ha lästprotokoll - att också har varit med i detta sammanhang och atthon på det möte i som jag hänvisat till var väldigt kritisk, därföratt man inte hade vidtagit sådana här åtgärder och därför att man inte hellerhade avgett några löften i det avseendet. Vi har också i vår motion tagit upp frågan om att fåanvända pengar från Nordiska Investeringsbanken, vilket det inte alls var talom den gången. Det sägs i betänkandet att denna möjlighet finns, men det ärändå viktigt att gör en markering av att de pengarna bör kunnaanvändas.