prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kanske ändå är viktigt i den diskussionen att påpekaatt besittningsskyddet syftar till att skapa en trygghet för de marklösa jägaresom inte har en jordbruksfastighet som inträdesbiljett till jakträtt. Det ärdem som vi tänker på. Men i grunden, , gäller det faktisktviltvården. Vi tror alt det blir en bättre viltvård om man gerjakträttsarrendaiorerna denna trygghet. Det är det som är det viktiga. Några besked till de mindre markägarna ochjakträllshavarna kommer inte från , Skillnaden är ju helt enkeltatt i vårt förslag får alla möjligheten att få en licens prövad. Del är dengrundläggande skillnaden. ställer återigen samma typav frågor. skall vi i jaktlagen skriva in åldern på jägarna. Skulle det varanågon katastrof om man som en del i hela sammanhanget gjorde en något olikabedömning av detta kriterium? Vad skulle del betyda för älgvården? Låt jägarna lokall hanlera dessa frågor. Om en äldre man har suttit pä sittpass, är jag helt övertygad om att man kommer att låta honom fortsätta att jagautan några spisningar. Det vikliga är vad detta betyder för älgvården. Den rentmänskliga aspekten i dessa frågor tror jag alt man lokall har väl så starkkänsla för att hantera som vi har i denna kammare. vice talmannen anmälde att anhållit all till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Jaktlag, tn. Anf.19 (): Jag har för avsikt att säga några ord i anledning avreservation nr 5. Den handlar om skyddsjakten på säl. hartidigare förbjudit skyddsjakten i . Förbudet utvidgas nu till attgälla även . Jag läste om ett projekt i Indiensom heter . Det var framgångsrikt. hade tigerstammenfördubblats från 2 000 till 4 000 djur. I ett av reservaten, Sunderbans iCalcuttatrakten, hade de 250 tigrarna som fanns där ätit upp 579 människor. Detvar fiskare, honungssamlare och skogsarbetare som stod på deras meny. i böter att skjuta en tiger, men i ersättning för enförlorad familjemedlem fick man . Nå, så farlig är väl inte salen, men dét finns vissalikheter. Om salen blir för talrik, tar den bort det som fiskaren skall levapå. får man inte längre skjuta de marodörer som tar fisken i fiskarens garnoch jagar bort det som de inte äter upp. Det är knappast möjligt att få någon ersättning, eftersomdet inte går att bevisa hur mycket fisk som salen har tagit och ännu mindre hurmycket fisk salen har skrämt bort. Det är inte samma förhållande som vid älg-eller rovdjursskador, där skadorna kan uppskattas och även ersättas. Men detintresserar tydligen inte jordbruksministern och inte heller majoriteten iutskottet. Ja, på det hela taget intresserar det inte så särskilt många.Skadorna berör ju så få. Det blir några kust- och skärgårdsfiskare mindre somman slipper se, men i gengäld kan semesterfolket, när det strömmar till, tittapå många salar. På ökar salen , och troligenhar vi fått en påspädning från . Sälskyddsområdena räcker inte till, ochsalen breder ut sig alltmer. Vi har säl långt inne i skärgården, där den nubeskattar den torsk som vi förväntade skulle förbättra fångsterna, sedan torskoch rödspätta har varit försvunna under tre . Den årsklassen torsk vägernu , och det går åt många för att t. ex. föda de tre salar somopererar runt den ö där jag bor. Salen är en finsmakare. Är det gott om fisk, river den uppbuken på fisken och äter bara levern. Då går det åt många kilo fisk tilldagsbehovet. Fiskaren får då i bästa fall resterna, I har sälstammen gått ner. Om den är så svag sompåstås från , är dock mycket tveksamt. Jag tror här kan använda en numera berömd ministers ord om sanningsvittnen. Mennedgången beror inte på brist på föda eller på skyddsjakt, inte ens på att mani fortfarande bedriver jakt på säl. Nej, det är giftutsläppen somskadar och decimerar stammen, vilket man väl inte kan göra mycket åt. Att i detta läge ta bort skyddsjakten gagnar dock intesälstammen. är det förgiftade djur, som inte kan livnära sig påett normalt sätt som föredrar att ta fisken ur fiskarens garn, där den är lättatt komma ät. Enligt mitt sätt att se är det inhumant att inte avliva deförgiftade salarna utan låta dem fortsätta att plågas av sinaförgiftningsskador. Det tycks råda en enig uppfattning om alt möjligheten tillskyddsjakt utnyttjas i mycket liten utsträckning, skriver jordbruksministern ipropositio- nen.Enligt min uppfattning borde det vara ett skäl till att ha den kvar. Detvisaratt fiskaren känner ansvar och inte i onödan dödar säl. Man tar inte utanatt skada ifrån människor en rättighet, som de behöver för sin utkomst, som inteskadar sälstammen pch som är human och inte missbrukas. Därför yrkar jag ilikhet med bifall till reservation nr 5. Jaktlag, m./n. Anf.20 (): Man brukar säga att de frågor som folk blirmest osams om är älgjakt, kräftfiske och gärsgårdar. Att en fråga som älgjaktfår känslorna att svalla har många av oss upplevt . är detemellertid dags att fatta beslut. har man bedrivit försöksverksamhet medsamordnad jakt i 20 län. Det betyder att licensjakt och generell jakt harsamsats med varandra. I tre län har man haft helt reglerad älgjakt sedan 1967.Utvärderingar har visat att avskjutningen per har varit nästan lika stor vid generell jakt som vid licensjakt. Utvärderingarna harockså visat att i de län som har haft den samordnade jakten är av jägarna;. 'Ositiva till denna form av jakt. Jägare som har prövat både samordnad ochhelt reglerad älgjakt är till positiva till den samordnade jakten.Dessutom har det visat sig att i de län där man har prövat samordnad jakt harman frivilligt låtit tio miljoner hektar älgmark övergå till licensjakt. Ändåville inte regeringen låta de markägare som av ett eller annat skäl villestå utanför licensområdena göra detta. Jag tycker att regeringen borde haviktigare saker för sig än all lägga fram omotiverade förslag, som retargallfeber även på en del av den egna väljarkåren. Varför lade då regeringen fram detta kontroversiellaförslag i strid mot en stor jägaropinion? Ja, ett skäl som man tog till var myntade uttrycket produktionsanpassad jakt, ett väldigt dubbelbottnatuttryck. Hur skall vi veta om älgen har ätit sig mätt på din skog eller mittvete? Vi vet i alla fall att älgen hellre äter sig mätt på småbondens havre änpå storbondens kalhygge. Det enda vettiga hade varit att permanenta systemetmed samordnad älgjakt. Då hade man tillgodosett jägarmajoriteten i vårt landoch tagit till vara de små markägarnas intressen. Därför yrkar jag och minamedmotionärer i första hand att man skall bevara och utvidga den samordnadejakten. Samma yrkande har även vpk och en del socialdemokrater. Om ni moderateroch folkpartister hade stött motionsförslagen om ett bibehållande av densamordnade jakten, hade ni verkligen tagit till vara de mindre markägarnasintressen. Tyvärr gjorde ni inte så. Då tvingades vi försöka hitta den nästbästa lösningen för de små markägarna. vill jag vända mig till er som inte har ansett attälgjakt är vår största fråga just nu och som därför kanske inte har följt med ialla turer. I utskottsmajoritetens förslag ger man de forna"generelljägarna" en chans all få vara kvar. Utskottet skriver;"Bl. a. följande principer bör vara vägledande vid bedömningen huruvidasärskilda skäl för registrering föreligger;" Jag tycker att vi inte skallglömma det lilla ordet "bl. a.". Så följer i utskottets skrivning defem punkter som vi redan har talat om. De garanterar i mycket störreutsträckning än reservationens förslag de mindre markägarnas möjligheter attskjuta ett vuxet djur. Prot.1986/87:113 . Jaktlag, m. tn. Uppfyller markägarna inte något av kriterierna men ändåvill vara sina egna, får de skjuta ett obegränsat antal kalvar . Hur detta förslag exakt kommer att slå vet varken jageller . Enligt mening är det viktigt att länsstyrelsernageneröst tillämpar möjligheterna till särskild registrering enligtfempunklsavtalet, om jag så får kalla det. Eftersom vi räknar med en kortjakttid på dessa områden, borde också de omgivande licensjägarna kunna varagenerösa när det gäller att säga ja till sin grannes önskan att också iframtiden få jaga på sitt "generellområde" eller, som det nu kommeratt heta. "särskilda licensområde". Produktionsanpassningentillgodosågs, som vi redan har konstaterat, bra genom den samordnade jakten.Produktionsanpassningen skall därför inte behöva utgöra något hinder. Jag säger ja till den korta jakttiden av två skäl. Förstoch främst föreställer jag mig att det blir lättare för våra små markägare attslippa tvingas in i ett licensområde, om licensjägarna kan säga att de småmarkägarna bara håller och att man sedan är av med dem. Detandra skälet är att ett tvång att tillhöra licensområdet, ett tvång att säga jatill en utdragen jaktsäsong, drabbar småbönder med mjölkkor hårt. De kan inteleja bort djuren så mycket och så ofta. Det är jobbigt att under så många dagargä upp så tidigt att man kan klara både kor och dellagande i ett jaktlag. Menglädjen över att tre ta ledigt och dra till skogs för att jaga påegen mark skall vi inte ta ifrån dem. Får man en älg är det okej. Får man ingenälg har man i alla fall haft chansen. har talat med emfas om älgjakten. Han sägeratt den lösning som vi har ställt oss bakom är ett vilseledande politisktgyckelspel. agerande under den långa älgjaktsdebatlenpåminner om prästens lilla kråka, som än slank hit, än slank dit och än slankner i diket. Där anser jag att befinner sig just . Hanskriver i reservationen: " i stället för fri kalvjakt införsett system som medgertilldelning av ett vuxet djur av två eller , med enminimililldelnirig av en kalv (flerårslicens). Härigenom får en störredel av de berörda jägargrupperna möjlighet att jaga vuxet djur." Härskjuter jag in: Hur vet han det? "Licensperioden kan förslagsvis omfatta högst tre åroch tilldelningen bestämmas i en fallande skala där den nedre arealgränsen förtilldelning av ett vuxet djur på tvåår sätts vid 100 ha om lägsta arealgränsen för licens enligt huvudregeln ärt. ex. 200 ha. Jaktmarker i'slorleksordningen 50-99 ha skulle i ett sådant system tilldelas ett vuxet djurpä en treårsperiod. De minsta områdena bör ges en minimitilldelning av en kalvom året." Här måste jag instämma med . De som har under 50 ha kan känna sig blåsta. "Liksom bör dock gälla en nedre arealgränsunder vilken registrering ej bör komma i fråga." Så finns detalltså några stycken som inte får jaga alls, enligt den här reservationen. "Innehavare av större områden bör kunna välja frittmellan ett vuxet djur på flerårslicens och en kalv . Jakttiden bör i princip vara enhetlig för all licensjakt." Hurmoderater och folkpartister kan säga all del systemet skulle ge en större delav de berörda jägargrupperna möjlighet att jaga vuxet djur, förslår jag inte.En del får fälla ett , en del ett . På mindre områdenfår man bara fälla kalv och på de allra minsta ingenting alls. Jag kan intefinna att detta förslag på något vis kan överträffa det som majoriteten förfram, där man får möjlighet att fälla valfritt djur , om man uppfyllerolika kriterier. och folkpartisterna jämför sitt förslag ireservationen med propositionens förslag om enbart kalvskytte, men det anserjag vara falsk vambeteckning, för och folkparfiets förslag skalljämföras med utskottsmajoritetens. Vidare: Anta att en jägare med treårslicens fäller ettdjur första året. Vad skall han sedan gå ut i skogen för? Han har ju ingetspännande all se fram emot förrän om . Dessutom skulle de somhar flerårslicenser ha längre jakttid - jag har varit inne på detta. Jag ärrädd för det. Det finns alltför mänga vittnesbörd om slitningar inom ett lagsom består av både bönder och andra kategorier. De andra är lediga på lördagaroch , och bonden är vid egentligen inte ledig alls. Bedöms de fem punkterna generöst, som säger ireservation 3, kan man dra till skogs för alt under kort lid försökaskjuta valfritt djur. och har utformat sinreservation i strid med de fem punkterna. Men om ni i stället hade stött vårreservation nr 3 pm en generös tillämpning, hade ni ju uppnått precis det somni är ute efter, bl. a. de fem punkterna, och då skulle man ha fått en generöstillämpning. Ni borde stödja den reservationen, men det gör ni inte. Innan jag lämnar älgjakten vill jag tacka utskottetssocialdemokrater, och centerpartister för det jobb dé har gjort. Dethar i alla fall betydligt förbättrat en dålig proposition. skall jag tala om vildsvin. Det som kanske förvånar migmest är att frågan om vildsvinens vara eller inte vara kan bli en partipolitiskfråga. I står det under rubriken alt vildsvinetär utbrett över norra , de inre delarna av samt Syd- ochMellaneuropa och fanns i i upp till . På Ölandlevde del kvar till 1688 och inplanterades där äter 1723 av menutrotades ånyo ." går socialdemokraterna i kung spår och säger att de vildsvin som finns i landet inte skall utrotas. Ettskäl skulle vara alt de aren del av vår ursprungliga fauna. Del ärbara sant omman går tillbaka ända till , och del är väl ganska långsökt. Vildsvinsskador,i grödor och odlingar kan lokalt blimycket stora, och de har delvis annan karaktär än älgskadorna. ex. förstöra nysatta potatisodlingar. De bökar upp jord och sten. som oftafastnar i skördetröskan. Så kör man sönder skördetröskan och det tar fleradagar att reparera den för , och man kan inte skörda underliden. Då säger utskottsmajoriteten all skadorna kan kontrollerasgenom ökat jakttryck. Men det är ju arrendatorerna som drabbas värst, i och medatt de inte har någon jakträtt all kompensera sig med. Och de somdrabbas skall bara få ersättning om de vidtagit skadeförebyggande åtgärder. Att socialdemokraterna med sin synnerligen negativa syn påjordbrukare har den inställningen, kan jag förstå. Men , som sägeratt de vill Jaktlag, m. m. Jaktlag, m. m. slå vaktom vår modernäring, varför tycker de att vi skall ha vildsvin som bökar söndermarken för oss? vill jag fråga dessa båda partiers representanter: 1, Är detverkligen rimligt att säga ja till en djurart som enligt utskottels egenbedömning kan få svåra ekonomiska konsekvenser för enskilda lantbrukare? 2, Vilka åtgärderskall den skadelidande ha vidtagit för att få ersättning? 3, Ingår ensönderkörd skördetröska med försenad skörd som följd i underlaget förskadeersättningen? De tre frågorna vill jag ha svarpå. Medan jag inväntar det, yrkar jag bifall till reservation 1. Så kommer jag till vårjakt på sjöfågel, har jagvarit med och motionerat om att skärgårdsbefolkningen återigen skall fåtillstånd till begränsad vårjakt på sjöfågel. Att vi motionärer inte sagtdirekt all så skall det vara, beror på att beståndet av ejder har gått ned. Jagvill fästa kammarens uppmärksamhet på att den nedgången har skett utan att vihaft tillåtelse till vårjakt för skärgårdsbefolkningen. Hade vi haft det,skulle säkert vårjakten ha fått skulden för att ejdrarna minskat i antal. Detär ett memento när ejderstammen åter ökar. För att bereda fastlandsbefolkningen ökade tillfällen tillrekreation har det s. k. fria fisket införts på skärgårdsbons eget vatten. Vidjämförelse därmed är det förståeligt om skärgårdsbon känner sig diskriminerad,när han är förvägrad sin urgamla rätt att skjuta sig en husbehovsfågel undervårsträcket. Jag har med det behandlat det särskildayttrandet om sjöfågel. Ersättning för viltskador har redan varitinne på. Jag vill komplettera med några ord. Det kan inte vaia rimligt att lantbrukarna själva skallstå för så stora kostnader som det ibland varit . Det kan intevara rimligt att den allmänna självrisken skall beräknas på förelagets helaareal, och det är särskilt orimligt att vall och träda skall tas med iberäkningen. Det är inte rimligt att tala om att jordbruket kan anpassa sinproduktion efter älgförekomsten. Det är tvärtom så att i älgrika trakter ärhavre ofta den bästa grödan. Ja, den är direkt nödvändig för gårdar med djur,och det hårde flesta gårdarna i skogslänen. Många arrendatorer som arrenderar av domänverket ellerskogsbolag har mycket älg på och kring gården, Dehär marker som bäst passar förhavre, De har ingen jakträtt och mycket små möjligheter att få arrendet sänkt.De drabbas särskilt hårt av bestämmelserna som gäller . Jag anser att hur manberäknar skadan skall hänföras till den skadade arealen eller enbart till deskadekänsliga grödorna. Så talar man om att lantbrukarna skall vidta rimligaåtgärder för att få skadeersättning. Men tolkningen av vad som menas medrimliga åtgärder är oklar. Utskottet skriver om produktionsplanering. Menarsocialdemokraternas talesman att lantbrukarna förutom träda för överskottetsdel och hänsynen till miljön och kväveläckage skall planera sin produktionefter älgar och vildsvin? Även mekaniska hinder, skrämselanordningar, talarutskottet om, sade en gång att det hjälper inte med sådana. Jagtycker inte att man kan begära all bönderna skall sätta upp dem. Jag yrkarbifall till reservation 2. Om reservationerna 6 och 8 har i Ljungtalat, och jag instämmer på de punkterna helt i vad han har sagt. Till slut; I några motioner har frågan om anslag tillRiksförbundet kommit upp; Jag och mina medmotionärer harföreslagit att detta förbund skall få mer pengar från samhället. Vi hadehoppats på en positiv behandling av dessa motioner, inte minst därför attutskottet på punkt efter punkt talat om jaktorganisationernas ansvar för att ipraktiken omsätta de beslut som vi kommer att falla . Man har alltså talatom båda organisationernas ansvar och möjligheter. Dä måste också bidragen tillde båda organisationerna bli rättvisare. Jag yrkar bifall till motion Jo792, vilket innebär attockså kraven i motion Jo785 och delvis i motion Jo784 tillgodoses. Jaktlag, m. m. 21ARNE i () replik: Man uppnår inte alltid vad man vill i enpolitisk debatt - inte heller i en jaktpolitisk. Såvitt jag förstår har jaginte kunnat förmedla någon som helst jaktpolitisk kunskap till . Jag får nöja mig med att glädja mig ät alt jag lyckats väckaen kulturell tåga hos henne: hon tittar på mig och tänker på prästens lillakråka. Jag är ödmjuk och lacksam för det minsta medgivande. Hon sade t. o. m.att jag korrekt hade redogjort för ett par reservationer. Efter tacket till vpk-arna för att de ställer upp ochhjälper henne att klara motionen om riksjägarna förslår jag all loppet ocksånär det gäller röstningen här i kammaren är kört. Det innebär att både och jag fårvänta ett och annat år. Den verklighet under vilken beslutet skall tillämpaskommer alt visa om det är ett bra eller dåligt beslut. En av oss båda kommerförmodligen att få mer rätt än den andra. Jag hade med tillförsikt sett fram mot ett beslut som gettjägarna möjlighet att veta om de får skjuta älg eller inte. AnnaWohlin-Anderssons jägare skall gä omkring med mössan i näven och stora jaktgrannar om lov. Jag gratulerar till den framgången. Vildsvinen är ulan tvivel ett omdiskuterat vill. Men vihar haft en viss försöksverksamhet i och även i landet i övrigtmed skottpengar på vildsvin i avsikt att stammen skulle utrotas. Drar några som helst slutsatser av del förhållandel all del intevarit möjligt att tillämpa metoden med skottpengar? Anser hon alt vi skallrycka ut med en militär eller polisiär styrka för all utföra del jobb somjägarna inte kunnat klara? Jag tycker all vi skall vara realister. Det är vi senast hade vildsvin ide svenska markerna. Jag vill minnas att jag 1981 sade alt vi kan förlora enviltart som inte oftare än värnar om sin hemortsrätt iSverige. Jag har uppgell den ståndpunkten helt enkelt därför alt del är enrealitet all vi har vildsvin. Därför sade jag i mitt anförande att det istället är viktigt att vi håller stammen under kontroll. .1 protokoll 1986/87:113 Jaktlag, m. m. Jag vill upprepa vad jag sade i mitt första inlägg tillAnna , Jag anser att ni har intagit er ståndpunkt på ettfelaktigt beslutsunderlag. Jag upprepar också vad jag refererade frånriksjägarnas tidning, nämligen att jakten skall bedrivas under tre olikaformer: licensjakl, modifierad generell jakt samt i vissa undantagsfall frikalvjakl. Tror att det bara i vissa undantagsfall blirfri kalvjakt? 1 så fall kan jag förstå henne - annars inte. 22 () replik; ställt en direkt fråga till mig, och jag skall besvara den. Hon frågadevarför vi inte i stället valt all följa reservation nr 3. Jag nämndeden reservationen i mitt inlägg och sade att den är ett bevis på att centernuppmärksammat de problem som finns, men ett bifall till reservationen skulleinte på något sätt öka rättssäkerheten för de mindre jägarna. Jag tror att har hamnat litet snett i sitt ställningslagande. Jagrespekterar hennes tal till stöd för de mindre jägarna, men det förslag honämnar biträda ger inte dessa jägare det stöd hon avser. Det måste vi varamedvetna om i den här debatten. Anf.23 () replik: I fråga om vildsvinen säger iLjung all del inte går att utrota dem. Det är ju ganska märkligt. På 1770-ialeiutrotades de med armborst och pilar. har vi som bekant t. o. m.Boforskanoner, och ändå skulle vi inte ha möjlighet all utrota vildsvinen, omvi verkligen ville det. Det tror jag inte på. Vidare påstod all jag blivit kulturelltintresserad. krav på kultur är tydligen inte stora. Jag hävdar, och , all eraförslag ger vissa möjligheter för vissa personer att under två eller tre årskjuta ett valfritt djur. För alla markägare som har en areal understigande 50 ha gäller all de inte får skjuta något vuxet djur. Vårt förslag ger med en generös tillämpningmöjligheter för de allra flesta "generelljägare" att även ifortsättningen skjuta ett valfritt djur. vilket naturligtvis oftast blir ettvuxet djur. Om ni hade tyckt att de här fem punkterna inte är riktigt bra,eftersom man inte vet hur de kommer att tillämpas, hade ni bara behövt stödjareservation 3. Då hade saken varit klar. och ni hade kunnat stoppa undan denhär underliga konstruktionen med flerårslicenser. Den som skjuter sill djurförsta dagen underdel första licensåret farväl sedan sitta hemma och titta päTV eller göra någonting annat under resten av liden. sade all vi här ikammaren skall spika åldersgränserna. Men ni spikar ju inte arealgränserna, ochdel tycker jag för min del hade varit mycket viktigare. Vi hävdar precis soniJan - jag stöder honom helt-all ni blåser alla markägare som harenareal under 50 ha. Då säger ni alt frågan om antalet hektar får diskuterassenare - det råder olika förhållanden i t.ex. och . Men då kan viväl också diskutera om jägarna skall var 55 eller . Del är ett betydligtmindre problem. 24ARNE i () replik: Som kammarens ledamöter märker blirargumenten allt konstigare. Jag tänker inte på det förhållandet all jag inteförstod mig på kultur, men del var ju skönt all självförslod att del inte var någon större kulturell prestation hon gjorde så jagslapp all säga del. Lika illa är det nar hon talar om Boforskanoner. Vad är det här för dumheter? Vi som sysslar med delta vetatt det intevaril så rasande enkelt med den här utrotningen. Del har ministernförstått, och det har förstått. Vi här, i kammaren som ärlitet mer realistiska än har också förstått det. Därförsade jag i milt inlägg all det är rimligt all man i andra delar av landet än iStockholms län så här tidigt får vara med och genom jakt hålla stammen på engodtagbar nivå. Då kanske vi rent av får glädje av viltet och slipper de skadorsom talar om. Till slut vill jag säga all del väl är ganska meningslöstall vi här diskuterar frågan om flerårslicenser. Vi kommer, , all få besked om detta. Jag inser nu att del finns enmajoritet här i kammaren som går emot vårt förslag. Jag är inte särskiltotränad när det gäller att förlora omröstningar här i kammaren, och jag kangöra del också . Däremot är del sällan som verkligheten tränger sig pä demsom vinner så brutalt som här kommer att bli fallet. Vi kan få alla dessa 20 000markägare som står där och klappar på dörren. Först .måste de klappa varje årför att få licensen. När avslaget sedan kommit måste de klappa igen. Tänkvilket klappande del skall bli, . Jaktlag, m. Anf.25 () replik: Herr talman! i , vildsvinenutrotades förra gången på 1770-lalel, som jag sade, och eftersom jag ärsåkulturell vet jag alt det var på lid. Dåtidens jägare hade baraspjut, pilbågar och flinllåsge-vär till sitt förfogande.