prot · GA0973 · 1986-12-31 00:00:00 — Sjukförsäkringen är en omistlig del av välfärdssamhället.Från sida har vi länge hävdat att detta system måste göras sårobust och solitt att det kan vidmakthålla sin funktionsförmåga även i tider avlåg ekonomisk tillväxt. Vi har därför under en följd av år framfört förslag omen lägre konipensationsnivå för den första sjukmånaden. Vi har härvidlagerinrat om att densvenska sjukförsäkringen har ytterst höga kompensationsnivåer i jämförelse medförhållanden i andra länder. Vi har också framfört krav på en bättre koppling mellansjukförsäkringssystemet och sjukvården. Vi har påpekat att många patienter somväntar på operation och rehabiliteringsinsatser genom sjukpenning, sjukbidragoch förtidspensioner uppbär medel som både mänskligt och samhällsekonomisktskulle göra större nytta om de sattes in på en effektivisering och utbyggnad avsjukvården. Den främsta orsaken till sjukförsäkringssystemetsfinansiella försvagning är det ökade sjuktalet. Det s.k. ohälsotalet - dvs. sjukdagar ochdagar ersatta med sjukbidrag och förtidspension - är perår, vilket torde vara den högsta noteringen . Till bilden hör slutligen att regeringens prognos /88- ett underskott på 747 milj. kr. - sannolikt är alltför optimistisk. Denbygger på förutsättningen att medelsjukpenningen och sjuktalet detta budgetårblir desamma som innevarande budgetår och bortser från eventuella dynamiskaeffekter av det föreslagna slopandet av karensdagen. Mot bakgrund av vad jag här anfört ber jag att få ställaföljande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta med anledning av den dramatiska försvagningen av sjukförsäkringssystemetsfinansiella ställning? 1986/87:179av i (m) till finansministern om finansieringen av hälso-och sjukvården: Vid en diskussion på Karolinskasjukhuset om den svenska sjukvårdens nuvarande ekonomiskaoch organisatoriska problem berördes även frågan om fördelningen av ekonomiskaresurser mellan å ena sidan den sjukvårdande verksamheten och å den andrasjukpenningersättningen. Många av oss inom sjukvården, som sett de faktiskaresurserna drabbas av inskränkningar och nedläggningar, har alltmera ifrågasattom inte medborgarna skulle vara betjänta av en omfördelning av det allmännasekonomiska resurser från försäkringssektorn till vårdsektorn, så att särskiltakutsjukvårdens behov kunde tillgodoses på ett bättre sätt. I många lägen ärdet hjälp och inte pengar som i främsta rummet behövs. Till detta svarade finansministern att socialdemokraternainte är beredda att sälja karensdagar för bättre vård och påpekade att härfanns en fundamental skillnad i uppfattning mellan "LO-medlemmar" och"offentlig-anställda". En sådan överföring skulle kräva att avtalrivs upp. kan inte lagstifta bort civilrättsliga avtal. Ej heller kanstaten lägga sig i landstingens organisatoriska frågor. Det angavs attproduktiviteten i sjukvården går ned och ingen vet hur den skallkunna ökas. Finansministern medgav vidare att föreställningen att den utbyggdaöppna vården skulle minska anspråken på den slutna visat sig orealistisk.Samtidigt ser vi en ökande personalflykt från vårdyrken ochvårdyrkesutbildning. Finansministerns beskrivning av en del av de faktorer, sombetingar det alltmer katastrofala läget inom den slutna sjukvården i vårt land,är uppenbarligen riktig. Frågan är då om man inte från regeringens ochriksdagens sida borde göra en snabbinventering av mekanismerna bakom dennautveckling mot alltmer katastrofala förhållanden och försöka på ett så obundet pchokonventionellt sätt som möjligt presentera ett program för att rädda densvenska sjukvårdens kvalitet och kapacitet och dess utövares tro på, ochengagemang för, en "efter våra förhållanden" mot behoven svarande godsjukvård. Är finansministern beredd att förriksdagen redovisa och utveckla sina synpunkter på de i interpellationen nämndafrågorna? 1986/87:180 av . Maltsson (c) tillkommunikationsministern om upprustning och utbyggnad av ; När byggdes var avsiktenatt den skulle sammanbindas med det norska järnvägsnätet. Av olika skäl blevdetta inte genomfört. Därefter har vid upprepade tillfällen gjortsframställningar om att utbyggnad skulle ske. Projektet omfattar ca 25 kmjärnväg samt bro över . Det finns en rad starka motiv för att nu aktualisera ochgenomföra utbyggnaden. Ett av dessa är samarbetet de nordiska länderna emellannär det gäller utbyggnad av kommunikationerna. Detta var ett väsentligt inslagi den nordiska investeringsplan som tagits fram och behandlats i . Ett annat motiv är den starka ökningen av trafiken påEuropaväg 6- inte minst när det gäller gods. På norsk sida planerar man nu attuppföra en stor omlastningsterminal för gods. Terminalen avses uppföras iHaldens kommun i ett läge där järnväg och går nära intill varandravid station. För utvecklingen i den norra delen av skullejärnvägsinvesteringen betyda mer än de flesta andra regionalpolitiskaåtgärder. Det skulle medföra att de satsningar som ägt rum , bl. a.även med statliga medel, skulle ha säkrare framtidsförutsättningar- inte minstgäller det turist-och konferensanläggningar. Vid upprepade tillfällen har vara eller intevara varit uppe till debatt. Företrädare för säger att SJ inte har medeltill underhåll och inte heller något önskemål att fortsätta med tågtrafik.Andra företrädare framträder och säger att SJ inte har planer på att lägga ned.Detta skadar naturligtvis allmänhetens tilltro till att SJ avser att förbättra ochupprätthålla banan. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag frågakommunikationsministern: Vilka åtgärderavser regeringen vidta för att säkerställa att trafiken på Bohusbananupprätthålls och att banan upprustas till högre standard? Avserregeringen uppta förhandlingar med norska järnvägsmyndigheter om utbyggnad avBohusbanan så att denna anknyts till de norska järnvägarna? Prot.1986/87:73 1986/87:181 a\ () till miljö- ochenergiministern om dioxin-17februari 1987 utsläppen i : Meddelande om frågor ochnorra vatten har varit starkt förorenade. Pågrund av föroreninga. och algblomning försvann torsk och rödspätta helt i norraBohusläns skärgård för en del år sedan. Musslorna har under större delen av detre inte kunnat skördas därför att de innehållit giftiga ämnen. Under den senaste tidens hårda vinterstormar har vattnetbytts ut mot vatten som kommit väster ifrån och en betydande förbättring avvattenkvaliteten har märkts. Med nuvarande utsläpp kan man dock tyvärrförvänta att förbättringen är tillfällig. har man även spårat dioxin bl. a. ikrabbor, och man har ställt sig frågande till varifrån utsläppen kommer. Dioxinär svårt att mäta och därför inte heller lätt att spåra. Enligt rapporter hardet framkommit att Norsk Hydros Magnesiumfabrik i ensam har så storautsläpp av dioxin att de överstiger allt dioxinutsläpp från samtligasvenska sopförbränningsstationer. Om det finns ytterligare utsläpp på dennorska sidan vet man ännu inte. Det förefaller som om de uppgifter som finns ärtrovärdiga, och i anledning därav anhåller jag att till miljö- ochenergiministern få ställa följande fråga: Vad avser miljö- ochenergiministern att vidta för åtgärder i anledning av de rapporter om utsläppav dioxin från norska industrier som framkommit? 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:366 av () tilljustitieministern om åtgärder mot kvinnomisshandel; Företrädare för kvinnojouren iHaparanda har i ett uttalande krävt att polis- och åklagarmyndigheterna åläggsatt, vid anmälningarom kvinnomisshandel och hot mot kvinnor, ingripa medaktiva åtgärder fastän berörda kvinnor inte önskar det. Vi vet att kvinnor som misshandlats och/eller hotats avsina män, ofta uppmanar polisen att vänta med att ingripa, för att kvinnornasjälva först skall kunna fly och/eller ordna upp sin situation och då undgåbefarade repressalier. Då kvinnomisshandel i hemmet numera faller under allmäntåtal, kan polisen fortsätta utreda och åklagaren åtala, trots att kvinnan villatt det skall vänta . Naturligtvisär dessa ärenden mycket svåra för berörda myndigheter, då det kanbli en konflikt mellan hänsyn till kvinnans vilja och tillämpning av lagreglerna.Dock får inte konflikten mellan å ena sidan kvinnans tro att hon 98 själv kan ordna upp sin situationoch å andra sidan behovet av ett snabbt ingripandeför att skydda kvinnor och barn leda till handlingsförlamning hos berörda myndigheter. Överväger justitieministernåtgärder med syfte att ålägga berörda myndigheter att vidta mer aktivaåtgärder, för att förhindra fortsatta brottsliga gärningar efter anmälan omkvinnomisshandel? 1986/87:367 av () till socialministernom viss planerad försöksverksamhet med rehabilitering inom sjukvården: är en s. k.frikommun som av riksdag och regering har uppmuntrats att bedriva försöksverksamheter.Rehabiliteringsberedningen har regeringens uppdrag att bl. a. ta initiativ tillförsöksverksamhet för att effektivisera samhällets insatser för rehabilitering. Trots dessa dubbla mandat har rehabiliteringsberedningen -på inrådan av - avstyrt ett förslag om försöksverksamhet iGöteborgs kommun och som avsåg att både minska lidandet genomökad vårdkapacitet och minska de offentliga utgifterna genom lägre utgifterfrån . I sitt försvar för regeringens avvisande hållning anfördesocialministern att det vore fel att öppna en "andra kanal" av statsmedel vidsidan om Dagmarersättningen. På denna punkt har regeringen numera intagit en ny ståndpunkt, eftersom förslag om extra anslag för har aviserats. ' I den allmänpolitiska debatten anförde socialministern istället att Bohusexperimentet kunde innebära risker för de patienter som intehar rätt till sjukpenning. Redan av den ursprungliga framställningen från Bohuslandstingetframgick emellertid klart att samtliga innevånare i landstingsområdet kommeratt behandlas på ett likartat sätt. Då regeringens argument för den avvisande hållningen tillBohusexperimentet numera har bortfallit vill jag fråga socialministern: Årregeringen nu beredd att låta detta experiment genomföras? 1986/87:368av () till bostadsministern om åtgärderför att förhindrapatentskydd för planlösningar i byggbranschen; Patentskyddade planlösningar förekommerför. närvarande inte i byggbranschen. Jag anser att detta inte heller skallkunna förekomma och ser därför med oro på det förhållandet att frågan om patentpå viss lösning avseende hissinstallationer i befintliga byggnader nudiskuteras. Mot den bakgrunden vill jag därför fråga bostadsministern: År bostadsministern beredd att tasådana initiativ som leder till att det inte skall vara möjligt attpatentskydda planlösningar i byggbranschen? 1986/87:369 av () till finansministern omlöntagarfondernas affärsetik: Östra löntagarfonden har erbjuditett antal direktörer i att köpta optioner på fondensinnehav i samma bank. uppenbarligenansetts vara mycket förmånliga, hur förmånliga är inte känt när detta skrivs,eftersom lösenpriset inte offentliggjorts. Optionsaffären ger anledning till många frågor. Skalllöntagarfonder genom förmånliga optionsvillkor gynna en grupp i samhälletsamtidigt som löntagarfondsavgifterna slår hårt mot löntagare och företag iallmänhet? Skall löntagarfonder genom förmånliga optionsvillkor söka köpapolitisk acceptans? År detta i så fall inte något som tangerar muta? Vad är detför villkor direktörerna i har erbjudits? Skall löntagarfonderuppfylla sina förmenta syften att sprida öppenhet och insyn eller skall desyssla med hemlighetsmakeri? Vid ett annat tillfälle tillsatte regeringen den s.k.Leo-kommissionen. Östfondens optionsaffärer med ger anledningtill minst lika många frågor som denna kommission hade att ta ställning till. Optionsaffärerna är inte den enda anledningen till att ensådan kommission bör tillsättas. Optionsaffärerna med Pronator är ytterligareen sådan. Löntagarfondernas affärer i ger vidare anledning attmisstänka att man medverkat till att blåsa upp kursen på detta företag. Även iandra sammanhang har fonderna agerat på ett sätt som ger anledning attifrågasätta deras etiska kvalitet. Mot denna bakgrund vill jag frågastatsrådet om han är beredd att tillsätta en kommission i syfte att granskalöntagarfondernas affärsetik, vad gäller optionsaffären med ,spekulationen i samt deras uppträdande vid börsen i övrigt. 1986/87:370av () till finansministern om uppskov medrealisationsvinstbeskattningen i vissa fall: I lagen om uppskov med beskattningav realisationsvinst (UL) framgår i 3 § att , om särskilda skälföreligger, får medge undantag från kravet att den skattskyldige skall ha varitbosatt på den avyttrade fastigheten i följd under den femårsperiodsom inföll närmast före den dag då avyttringen skedde. RSV saknar däremotlaglig möjlighet att medge undantag från det nämnda kravet på bosättning isådana fall. där den skattskyldige över huvud taget inte varit bosatt påfastigheten . Det är inte ovanligt vid släktförvärv avjordbruksfastigheter att den unga övertagande generationen, som svarar för denfortsatta driften, bosätter sig i omedelbar närhet av fastigheten för att denäldre generationen skall kunna bo kvar i sin gamla bostad. Rent socialt ärdetta ofta den bästa lösningen. Om den unga familjen på grund av ändradeförhållanden vill avyttra sin fastighet synes det naturligt att betrakta dettabosättningsförhållande likvärdigt med boende på fastigheten, när frågan omuppskov av realisationsvinstbeskattning kommer upp. Detta förefaller så mycketmer naturligt som kommittén för uppskov av reavinst föreslagit att kravet påbosättning helt skall slopas vid återinvestering i jordbruk. Vill finansministern medverka tillatt fall av denna typ behandlas som likvärdiga med de fall där brukaren ärbosatt på sin jordbruksfastighet och alltså kommer att erhålla uppskov medreavinstskatten? 1986/87:371 av () till finansministernom den regionala obalansen: Tillväxten i västvärlden sker i daghuvudsakligen i den privata tjänstesektorn. I har denna sektor enregional koncentration av antalet förvärvsarbetande i storstadsområdena.30 % finns i . Starka tendenser föreligger för en ytterligarekoncentration. Vad avser regeringen att göra för att bryta dennaregionala obalans? 1986/87:372 av () till jordbruksministernom den framtida strukturen inom mejerisektorn. Mejerikoncernen med 60 %marknadsandel har offentliggjort en "vision" till ett strukturprogramsom, om det genomförs, kommer att få omfattande konsekvenser i olika avseenden.19 av Arias 41 mejerier i Syd-och kommer att läggas ner inom tioår, däribland mejerierna i såväl som med vardera ca 115anställda. Utöver sysselsättningskonsekvenserna på många orter inger planernasextrema centraliseringsfilosofi betänkligheter. Färre mejerier innebär längretransporter från gård till mejeri till konsument. Det medför i sin tur krav påytteriigare behandling av mjölken för att den skall hålla sig färsk. En strävaninom livsmedelssektorn borde i stället vara att korta varans väg mellantillverkning och konsumtion. har motsatt sigstrukturplanen och krävt att ett småskaligare alternativ utarbetas. Mot bakgrund av jordbruksministerns uttalade ambition attge konsumenterna livsmedel med bättre kvalitet och färskhet vill jag fråga; Har jordbruksministern någon avsiktatt ingripa för att påverka den framtida strukturen inom mejerisektorn? 1986/87:373 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetsmarknadssituationen för kvinnor i : meddelades personalenvid Ledningsnät i att den största kunden ändrat sininköpspolicy. När byter underieverantör försvinner avverksamheten i . Ledningsnät har 66 anställda - de allra flesta ärkvinnor. hotas hela existensen för ett företag som startades somersättningsindustri för det nedlagda Spännarhyttan. Det finns alldeles för få sysselsättningstillfällen förkvinnor i . I är situationen särskilt besväriig, ochdessutom är den dolda arbetslösheten hög. Mot dennabakgrund vill jag till arbetsmarknadsministern ställa frågan: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att förbättra arbetsmarknadssituationen för kvinnorna i ? Prot.1986/87:73 1986/87:374 av () till försvarsministern omvisst uttalande 17februari 1987 av ; Meddelande om frågor I en intervjui ställs ett antal frågor till moderatledarenCarl Bildt. En av frågorna handlar om mobilisering i ett krisläge. I artikelngörs först en uppsummering av tidigare resonemang, där det heter; "Vid sidan av diskussionen om ekonomin brukar det imilitära kretsar dyka upp typfrågor som anses skiljande mellan de politiskablocken;" "Många officerare är oroliga över att regeringen intekommer att ge order om mobilisering i ett krisläge?" "-Ja,vi ska vara medvetna om att det finns en sådan risk." I svar ligger en anklagelse om att densocialdemokratiska regeringen saknar förmåga att fatta nödvändiga beslut i enför nationen mycket allvarlig situation. Detta bör, bl. a. med tanke påreaktioner i vår omvärld, ej få stå okommenterat. Mot denna bakgrund anhåller jag om att tillförsvarsministern få framställa följande fråga: Avser försvarsministern vidta någonåtgärd med anledning av moderatledarens uttalande? 1986/87:375 av () till finansministern omavtal om handel med optioner: Östra löntagarfonden har erbjudit18 högre befattningshavare i att köpa av fonden utfärdadeköpoptioner med aktier i nämnda bank som underliggande papper. Liknande avtalhar också träffats med bankens personalägda stiftelse samt erbjuditsmedlemmar i . Jag villställa följande fråga till finansministern: År dessa avtal förenliga med demotiv som låg till grund för beslutet om införande av löntagarfonderna? 1986/87:376 av () till finansministern omprisstoppet; presenterades enprisundersökning som konstaterade att inflationen varit de , till största delen orsakade av centrala och lokala politiskabeslut. Regeringen införde därefter ett prisstopp. Jag villställa följande fråga till finansministern: Varför gäller inte prisstoppetpolitiska beslut såsom sotningsavgifter, VA-avgifter, renhållningsavgifter, dagis-och fritidstaxor m.m.? 1986/87:377av (vpk) till industriministern om sysselsättningen vidCentro-Morgårdshammar, m. m.: 200 arbeten hotas vidCentro-Morgårdshammar. avser att sälja sitt dotterbolag till en utländskkonkurrent. Volvos avsikt att helt dra sig ur verksamheteniMorgårdshammar är i, högsta grad en politisk fråga. En försäljning fårregionalpolitiska konsekvenser, företaget undandrar sig sitt ägaransvar .försysselsättningen och ett svenskt företag och kunnande försäljs till en utländskkonkurrent. En kraftig nedskärning av de ca 450 anställda vidMorgårdshammar blir förödande för hela västra och i synnerhetSmedjebackens kommun, som har stor arbetslöshet. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att skall ta sitt ansvar för jobben i Morgårdshammar ochstoppa utförsäljningen av Centro-Morgårdshammar? 1986/87:378 av () till justitieministernom rättshjälpen för invandrare: Uppgifter har framkommit som visaratt de advokater som förordnas som offentliga biträden får vänta orimligt längepå att få sin ersättning från staten. Resultatet har blivit att många skickliga advokater inteanser sig ha råd med att åta sig sådana uppdrag. Konsekvenserna förrättssäkerheten är uppenbara. Motbakgrund av det redovisade vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avserjustitieministern vidta för att snabbt komma till rätta med förhållandena? 1986/87:379 av () till statsrådetBengt om svensk text till finskspråkiga TV-program: I det invandrarpolitiska programsom antagits av ges den finskspråkiga invandrargruppen en särställning. För de närmare 75 000 finlandssvenskar som bor i vårtland, alltså personer med svenska som modersmål, är möjligheten minimal att viaradio och TV ta del av samhällsinformation från hemlandet. I kulturutskottets betänkande av ,vilket ställt sig bakom, sägs bl. a. att icke direktsända TV-programi så stor utsträckning som möjligt bör förses med svensk text. Sedan den nyalagen om rundradiosändning av finländska televisionsprogram trädde i kraft, haringen förändring skett i detta avseende. Jag villdärför fråga kulturministern: Vilken åtgärd är statsrådet bereddatt vidta med anledning av den uppkomna situationen? 1986/87:380av () till justitieministern om informationen omutredningen av mordet på statsminister ; Meddelande om frågor Under störredelen av utredningen i Palmemålet har en representant för justitiedepartementetvarit närvarande i det s. k. . Denna person har i vart fall hafttill uppgift att fortlöpande motta information från den s.k. spaningsledningen.Denna direktinformation har sedan vidarebefordrats främst tilljustitieministern. har brottsutredningen omorganiserats enligt särskiltregeringsbeslut. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern: Avser justitieministern att vidtaåtgärder för att tillskapa motsvarande direktinformationskanal till den nyautredningsorganisationen? 1986/87:381 av () till miljö- ochenergiministern om bensintillsatser; och OK har börjat medinblandning av s. k. detergenter i bensinen. Enligt lag måste kemiskatillsatsers eventuella miljöfarhghet undersökas innan produkten saluförs. Dettahar och OK ännu inte gjort på ett tillfredsställande sätt. Trots dettafortsätter försäljningen. Vilka åtgärder avser miljö- ochenergiministern vidta för att tillgodose miljösäkerheten när det gällerbensintillsatser? 1986/87:382 av () till civilministern omKinda kommuns ekonomiska situation: kommun förlorade ett av sina största industriföretag. Åttiotalet anställda blevarbetslösa. Befolkningensjönk med ca 90 personer. halverar av strukturskälKindasågen, kommunens näst största industri. Åttiotalet anställda blirarbetslösa. Denna lilla kommuns möjligheter att i så tät följd klaratvå så stora bakslag i det lokala näringslivet är nästan enbart teoretiska. Menmitt i denna utveckling brandskattar staten kommunen på ansenliga summor genomolika ekonomiska pålagor. Avser civilministern att i denuppkomna situationen medverka till att kommunen befrias från vissa betungande,statliga pålagor och sålunda på detta sätt underlätta för kommunen att klarasin del vad gäller det sociala ansvaret för kommuninvånarna? 9 §Kammaren åtskildes .