prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Detbeslut som fattade om rymdverksamheten innebar att Sverigeanslöt sig till det principbeslut om ett rymdprogram för som fattatsnågra år tidigare vid ett ministermöte i . Tyvärrtvingas jag konstatera att majoritet inte tog de finansiellakonsekvenserna av sitt ställningstagande. Om vi i vill dra fördelar avsamarbetet inom ^ESA måste vi vara beredda att också delta i 1986/87:127 20maj 1987 finansieringen av ^ESA:sprogram. Och på den punkten har jag anledning att vara kritisk.Socialdemokraterna har visat en för njugg inställning när det gällt att anslåekonomiska medel till olika projektinom ramen för ^ESA. I förlängningen kan detta inverka negativt påmöjligheterna att dra fördelar av samarbetet. Medlemsländernasbidrag till ^ESA:s obligatoriska program beräknas på grundval av BNP. Sverigesandel är 4 ^%, men dess värre kommer den svenska ^andelert att vara lägre ochdessutom att minska, om man skall följa riksdagsbeslutet frän . Det ärmot ^dert här bakgrunden som vi föreslåratt anslaget för nästa budgetår räknasupp med 25 milj^.^ kr. till drygt 236 milj^.^ kr. Det är den nivå som viföreslog . Ettoptimalt ^utnyttjartde av de möjligheter som ^ESA-samarbetet erbjuder kräverett helhjärtat deltagande från svensk sida. kan annars inte få den^ställrting inom ^ESA som vi bör ha och kan få. I sammanhanget bör påpekas attandra länder som är medlemmar i ^ESA och som blivit medlemmar under innevarandeår, t. ex. , visar en stor ambition att delta i rymdsamarbetet och bekostaolika projekt. Ominte visar tillräckligt stort intresse att ta vår del av^ESA-^programmen, finns det såvitt jag kan förstå en uppenbar risk att det slårnegativt mot svensk industri^,^ mot ^Esrange och Kirunaregionen och möjligheternaatt utveckla en ^högteknologisk industri i olika delar av landet pårymdteknikens basis. Därför yrkar jag bifalltill reservation nr 1. Sedannågra ord om ^Tele-X. ^Tele-X skall enligt planerna skickas upp . tillkomst ligger i hög grad kulturpolitiska motiv. Rättutnyttjad kan ^Tele-X bli ett viktigt instrument för att stimulerakulturutbytet mellan de nordiska länderna, och det beslut som tagits påministernivå om antalet kanaler kan bli en ytterligare styrka för helaprojektet. Jag villemellertid påminna om att även inom ramen för en privatisering av^Tele-X-projektet, som vi har förordat, måste de kulturpolitiska intressenatillgodoses. Det är viktigt för utvecklingen av det nordiska kulturellasamarbetet. Ireservation 3 har vi tagit upp vissa telekommunikationsfrågor. Närmast gällerdet den monopolsituation som har. Det är angeläget, menar vi, attutvecklingen pä rymdteknikens ^öch telekommunikationernas område inte hämmas avetablerade intressen. Detta bör beaktas vid de överväganden om telepolitikenoch roll som skall göras. Vi menar också, som vi har anfört i enavvikande mening i trafikutskottet, att dessa överväganden måste ske inom ramenför en parlamentarisk utredning om telekommunikationerna och roll. Den härfrågan har också granskats av NO, men NO har ännu inte avgivit något yttrandeutan kommer att göra det . Därför finns det ingen anledning att nuframställa något direkt yrkande^:^ utan vi pekar bara i motivskrivningen ireservation 3 på vårt ställningstagande. Med detta yrkar jag bifall till de av oss undertecknade reservationernatill detta betänkande. 168 BIRGITTAJOHANSSON ^(s): 1986 antog riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet.Riktlinjerna bygger på ett fyraårsprogram. Innebörden av programmet är ikorthet att svenskt näringslivs möjligheter att bli konkurrenskraftigt pårymdområdet skall förbättras, att rymdteknologin skall spridas utanförrymdindustrin samt att de fördelar som rymdverksamhet i norra erbjuderskall tas till vara. Deindustripolitiska insatserna på rymdområdet har som ett av sina huvudmål attskapa en bred kompetens på systemnivå inom landet. För att nå detta mål är detnödvändigt med ett svenskt deltagande i några betydande ^nyttosatellitprojekt.Insatserna har koncentrerats till ett fåtal företag. Den svenska rymdindustrinbestår av, förutom det statliga Rymdbolaget, ett fåtal företag. Ibeslutet förutsattes det att industrin skulle bidra tillfinansiering av viss nationell rymdverksamhet. Ett avtal har träffatsmellan DER och de tre företagen ^Space AB, ochVolvo . Avtalet har godkänts av regeringen, vilket innebär attstaten bidrar med 40 milj. kr. och industrigruppen med 60 milj: kr. enligt 1985års prisnivå till ett industriellt forsknings- och utvecklingsprogram. Hittillshar de svenska industriföretagen haft betydande framgångar. De svenskaföretagen har också etablerat sig internationellt som leverantörer tillrymdindustrin på kommersiella villkor. Det är värdefullt för hela den svenskaindustrin att få ett sådant genombrott. Den socialdemokratiska regeringensindustripolitik präglas av en målmedveten satsning på industriell utvecklingoch förnyelse, på morgondagens produktion och på jobb. Svenska företag harblivit eftersökta samarbetspartner i internationella projekt. De företag somblir godkända som leverantörer till rymdsystem har fått en kvalitetsstämpel.Denna kvalitetsstämpel står för teknologisk kompetens, systemkunnande ochproduktionskvalitet. Näringsutskottetsbetänkande /87:26 behandlar förutom budgetpropositionen två motioner frånden allmänna ^motionstidert. Motionerna syftar till en ökad privatisering ochtill att deltagande i ^ESA förstärks. Liknande yrkanden ställdes ocksåförra året. När det gäller kraven på privatisering av ^Tele-X-projektet ochåtgärder för att motverka monopol på internationella telekommunikationer hartrafikutskottet yttrat sig till näringsutskottet. har inteansett att motionsyrkandena skall föranleda några åtgärder, eftersom dessa frågorövervägs inom . Majoriteteninom näringsutskottet avstyrker de både motionerna, och yrkar bifall tillbudgetpropositionens förslag till försatt satsning inom ^rymd-^och^Tele-X-området. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan, och avslag på reservationerna. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa^arbetsplenum.) 1986/87:127 12§ Föredrogs 1986/87:20om anslag till , ^m.^m. ^(prop. 1986/87:100 delvis). Anslag till transportrådet, ^m.m. Tredjevice talmannen meddelade att debatten skulle vara gemensam för samtligapunkter. Anslagtill transportrådet, ^m. 169 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp): Betänkande 20 från trafikutskottet har rubriken "Anslag tillTransportrådet, ^m.m,". Det är framför allt kring det som döljs under^"m. som jag skall säga några ord, men avslutningsvis ämnar jagta upp även själva transportrådet. Vad gällerpunkt 2 i betänkandet, transportstödet för ^m. ^m., har folkpartietäven motioner om att persontransportstöd till vissa företag skall få gällaäven för ^egenföretagares egna resor. Detta förslag avstyrks liksomtidigare. Som argument för yrkandet om avslag har angivits att stödet skallbegränsas till sin omfattning. För innevarande budgetår fick stödbeloppetuppgå till högst 24,6 milj. kr. Detta belopp beräknas inte förbrukas, ochstatsrådet föreslår därför en sänkning för /88 med 6 milj. kr.^fill 18,6 milj. kr. Hade detinte varit bättre om åtminstone en del av denna minskning hade fått användassom ^regionalpolitiskt stöd till företagare i ? Det är ju i första handinom små- och medelstora företag som nya arbetstillfällen skapas. Att bli egenföretagare - kanske från början utan anställda -framhålls ju ständigt som enmöjlighet för människor att bo kvar i glesbygd. Att få bidrag till de högaresekostnaderna till och från skulle vara ett värdefullt stöd särskiltför ^nyetablerade företag, som bygger sin verksamhet på kontakter utanförNorrland. Envidgning av vilka företag som kan komma i fråga bör också diskuteras. Men detverkar som om varken statsrådet eller majoriteten i kammaren vill ge dennauppmuntran trots att budgetpropositionen sades ha en ^regional^politiskinriktning. Eller, ligger frågan i fel utskott? Skulle den egentligen ^platsabättre i det betänkande, ^AU:13, som behandlas här i kammaren ? Eftersomanslaget behandlas i trafikutskottets betänkande nr 20 yrkar jag bifalltill den reservation nr 4 som står för. skall 1989 stå som värd för en konferens om transportmedel förhandikappade. Som skäl anges att har en lag som tillgodoser^handikappaspekterna. Ja, det finns en klar inriktning mot attkollektiva färdmedel skall anpassas även till handikappades behov. Föreskrifterhar utfärdats och nyanskaffningarna inom t. ex: järnvägen blir^handikappanpassade. Och det behövs verkligen - därom kan nog de flesta somåker tåg vittna. Det är dock små ochlångsamma steg och har därför föreslagit en översyn avanpassningen och en utvärdering av gjorda insatser. Utskottet säger visserligenatt frågor rörande handikappanpassningen kommer att tas upp i dettrafikpolitiska översynsarbete som pågår. Vi tror dock att det finns en riskför att de stora frågor som där behandlas inte ger utrymme nog också för dessaproblem. Jag yrkar därför bifall till reservation 5. Närakopplat till ^hartdikappanpassningen är frågan om ^riksfärdstjänstensorganisation. Denna organisation har upplevts som byråkratisk och svårhanterligför de handikappade. kom med ett förslag tillomorganisation som dock förkastades av de handikappades organisationer. Nu^finrts det sedart nya föreskrifter. SJ Resebyrå bokar resor med tågeller flyg och i stort sett övriga resor. Förhoppningsvisinnebär detta förenklingar och större snabbhet vid beställningar. Vi har därförinte reserverat oss mot utskottets skrivning utan endast i ett särskiltyttrande betonat att färdtjänsten också bör samordnas mer med den länsvisa^kollektivtrafikcrt. Till sistvill jag något beröra transportrådet. Både när det gäller Gotlandstrafiken,handikappfrågorna och eventuella ^järnvägsnedläggelser har vi från folkpartietkritiserat transportrådets sätt att arbeta. Det gör vi fortfarande men avvaktarnu utredning liksom den trafikpolitiska översynen. Men detblir säkert anledning att återkomma när det gäller ^transportrådsfrågor. I övrigt yrkar jag bifalltill hemställan i trafikutskottets betänkande. Anslag^tiU transportrådet,^m. 170 (): Vi centerpartister har föreslagit att transportrådetskall avvecklas. Vi från de ^s. k. borgerliga partierna har i debatten mångagånger varit ense om att den offentliga sektorn bör minska. Vi tycker att detär bättre att om möjligt avskaffa ett helt verk i stället för att med^osthyvelprincipen skära i alla verk, vilket dessutom alltid går ut öververksamheter ute i periferin. Deuppgifter som transportrådet nu har anser vi kan läggas över på länsstyrelser,kommuner och kanske i något fall på . Jag yrkarbifall till reservation 1. Analogt med detta yrkande hemställer vicenterpartister att det tilltransportrådet anvisas ett förslagsanslag på 8 milj. kr. Omvi skulle få gehör för vår åsikt i reservation 1, vilket väl är en fromförhoppning, anser vi att ^transportforskningsberedningen, som är koppladtill ^transportrådet^i^ skall flyttas tillLinköping. Där finns väg- och trafikinstitutet, och där finnstransportforskning och dito utbildning vid . Vid bifall tillreservation 1 yrkar jag bifall till reservation 2. IngridHasselström ^Nyvall har redan talat om reservation 4. Jag instämmer helt ihennes synpunkter. Ett persontransportstöd skall självfallet även omfatta egnaföretagare. Alla företag börjar i liten skala och är. oftast uppbyggda på enenskild persons idéer. Alla möjligheter att underlätta för driftiga personeratt utveckla sina företag bör tas till vara. Jag yrkar därför bifall tillreservation 4. 11 protokoll1986/87:127 A^nslag ^ull transportrådet, ^m.m. 171 (vpk): Jag vill börja med att yrka bifall till ^vpk-reservationerna 3 och 6,vilka bygger pä partimotioner om sjöfartspolitiken resp^;^ ^handikappanpas^sadkollektivtrafik. Vpk har dessutom i ett särskilt yttrande behandlattransportrådets roll. Transportrådetär ett omtvistat organ, som i flera frågor som rört viktiga trafikpolitiskaområden agerat rent provokativt. I rapporten biter^Claes-Eric Norrbom huvudet av skammen genom att lansera idén om att ersättahela järnvägslinjer, t. ex. /, med långväga buss.Opinionen för den miljövänliga järnvägstrafiken har sedan rapporten såg dagensljus vuxit. Ilördags passade miljökämpar och ^järnvägsentusiaster på att demonstrera förbandelen . Från steg människor på tåget längshela sträckan för att i välkomnas av en mottagningskommitté med egen^-blåsorkester. Det var fart och glädje på centralen i i lördags.Aktionen kom till för att visaregering och riksdag att järnvägen behövs. Vid en av stationerna stod ensocialdemokratisk arbetarkommun med röda fanor för att visa sin sympati förjärnvägsaktionen och för alla de ^vpk-are som hade'startat aktionen: Ilskanmot transportrådets "insatser" för att lägga ner bandelen var tydligför oss som tog emot i . Synen på vad som är lönsamt skiljer sigkraftigt åt: medan ^transporträdet räknar krasst ^privatekonomiskt, räknar deflesta sunda opponenter långsiktigt samhällsekonomiskt. Våra argument för detsenare alternativet blir allt starkare. Skogen, vår nationalrikedom, ärallvarligt hotad. Detta faktum verkar inte ha nått fram till transportrådet.Vpk anser att transportrådets myndighetsfunktioner bör granskas förutsättningslöst. Transportrådethar utfärdat föreskrifter om ^handikappanpassningen. Alltför haranvänts innan man kom till skott. Stora brister kvarstår också, eftersom manhar struntat i att ta till vara alla de kunskaper som finns inomhandikapprörelsen. Ambitionerna måste därför bli högre. bristpå intresse visar att ett annat organ måste anförtros detta viktiga arbete ochatt de handikappades organisationer skall inbjudas till överläggningar om detfortsatta arbetet. Det behövs enligt vår uppfattning en ny och mer preciseradförordning om kollektivtransporterna skall få den handikappanpassning sommånga i landet anser behövs. Ivpk är vi inte nöjda med statens stöd till sjötransporterna. Eftersom vitidigare haft sjöfartspolitiska diskussioner i denna kammare, både vidfrågestunder och i anslutning till ^betänkanden från trafikutskottet, tänkerjag bara säga några ord om sjötransporterna. Det endastöd som finns utgår till landtransporter fram till hamnen. Det finns försjöfarten inget godstransportstöd som omfattar själva ^sjötranspor-^'^ terna.Varför inte, ? Varför motsätter sig regering och riksdagsmajoritetatt sjöfarten subventioneras när landsvägs- och järnvägstransporternasubventioneras? Sjötransporter är ju ^miljövänliga till skillnad motlandsvägstransporterna. Vpk har länge agerat för ett stöd som stimulerar kust-och inrikessjöfarten, och vi efterlyser det igen. Vi föreslår även i årets ^sjöfartspolitiskamotionattregeringenfåruppdragetatt utarbeta ett konkret ^Prot. 1986/87:127 förslag till ett sådant stöd. Efter att haträffat sjöfolket i samband med dess ^\ avslutade kongress iGöteborg är jag stärkt i min uppfattning att vpk har ^^>^J^^'^Ogti^transpori-^hamnat rätt när det gäller sjöfarten. För den händelse att OlleÖstrand har ^^^^ ^^^ ^'^ ^'^ ^"' missat massmedias bevakning avSjöfolksförbundets kongress, vill jagmed detta ha sagt att bitterheten mot den socialdemokratiska regeringen ärmycket stor. ^Hulterströms tal på kongressen innehöll inte ens ett löfteom bättre tider. Är det inte dags att ta kraven på allvar, innan en helyrkeskår är utraderad? ^Låt-gå-politiken borde vara ovärdig en ^s. 172ANNA ^WOHLIN-ANDERSSON (c) replik: Herr talman! Jag delar att sjöfarten behöver få ett snabbt och betydligt bättre stöd . Orsaken till att intestöder den här reservationen är att vi har haft som princip att transportstödetskall utgå till de inre delarna av , inte till kustlandet. Om vi hade obegränsat med pengar, vilket vityvärr inte har, kanske vi skulle kunna formulera om målen. Men när vi harbegränsade medel just när det gäller transportstöd tycker vi att det är viktigtatt man lägger det i den västra delen av norra inland. Det är alltsådärför som vi inte stöder denna reservation. 173 (vpk) replik; Jag är, ^Wohlin-Andersson, tacksam för varje bidrag till den typav stöd som vi skulle vilja ha. Tillskillnad från anser vi i vpk att det nog finns pengar. Det gäller baraatt se till att resursernaomfördelas. Medtanke på att sjötransporterna faktiskt är mycket miljövänliga borde centerninstämma på samma sätt som gör när det gäller t. ex. järnvägstrafiken.Vi får väl se hur det blir i nästa års motionsskörd. Jag hyser inte hellernågra förhoppningar om att få stöd för den reservation jag pläderade för här.Vi kanske kan enas med om en del och sedan skriva en ny motion - då fårvi måhända stöd. 174 () replik; Herrtalman^!^ Jag instämmer fortfarande i det mesta av vad säger.Det är klart att vi på något vis måste ta fram pengar för att stödja densvenska sjöfarten. Men jag tror fortfarande inte på att göra det viatransportstödet. Jag vill ha kvar inriktningen på transportstödet att detgäller att kunna vidareförädla varorna i de inre delarna av västra . 175 (): Herrtalman^!^ I anslutning till det här betänkandet skall jag behandla anslag till^transporträdet och transportstöd tillNorrland. kommer att beröra riksfärdtjänsten. Somvanligt återkommer med krav på att transportrådet skall avskaffas. ^Dét är ytterst märkligt att ni aldrig tröttnar. Det är ju ändå såatt om ^transporträdet avskaffas måste de uppgifter som rådet handlägger skötas 163 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till transportrådet,^m. av någonannan myndighet. Jag har redogjort för vad transportrådet sysslar med,och det skall jag inte upprepa här . Med hänsyn till kammarensarbetsbelastning skall jag inte heller ta upp någon järnvägs-, ^väg-^eller^sjöfartspolitisk debatt med . För attåtergå till transportrådet: Det pågår en hel del på det trafikpolitiskaområdet, vilket naturligtvis kan återverka på transportrådets uppgifter ochsjälvfallet då på myndighetens struktur. Då får vi naturligtvis överväga deförändringar av transportrådets organisation som kan bli aktuella. Med detta vill jag yrkaavslag på ^reservatiort 1. Jaggår sedan över till transportstödet till . Det är vid det här lagetoomtvistat att transportstödet fyller en mycket viktig ^regionalpolitiskfunktion. vill vpk att vi skall införa ett fullt utbyggt sjötransportstöd.Jag vill erinra om att fr. o. ^m. utvidgadesgodstransportstödet genom att ett särskilt bidrag nu lämnas för transporter avvissa varor till hamnar vid samt till och . Det stödet kallar vi i dagligt talhamntransportstödet. Det stödet har verkat endast , och jagtycker att vi skall avvakta effekterna av det. Men jag vill också deklarera attom stödet inte får avsedd effekt så att sjöfarten utefter framför alltNorrlandskusten stimuleras, då är också jag beredd att verka för att vi får ettfullt utbyggt sjötransportstöd. Närdet gäller och krav på stöd till ^egenföretagares resorvill jag erinra om att när vi införde persontransportstödet sade vi att det måstebegränsas inom en ram av 24 milj. kr. Det är riktigt att stödet inte harutnyttjats till fullo. Men det är inte detsamma som att det finns motiv för attinföra ett stöd till ^egenföretagarnas resor. har uttalat sig för attstödet skall gälla tjänsteresor till anställda. har vi också sagt attstödet skall vara enkelt och okomplicerat. Men det är naturligtvis ofantligtsvårt att göra en ^avgränsning av vad som är privata resor och resor i tjänstenför en ^egenföretagare. Meddetta vill jag yrka avslag på samtliga reservationer och i övrigt bifall ^fillutskottets hemställan på samtliga punkter. 176 () replik: Vi i ^centerrt slutar inte driva en fråga därför att vi tröttnar påden. Vi skulle möjligen sluta driva en fråga därför att vi anser att den äröverspelad, obehövlig eller dum, men eftersom vi inte anser att frågan om ettavskaffande av transportrådet är varken överspelad, obehövlig eller dumfortsätter vi att driva den. Jag villgärna påpeka för och även för ^Nyvall att nikommer att lägga nya uppgifter på transportrådet i och med försvarsbeslutet om10 milj. kr. ^fill försvarspolitiska åtgärder. Det innebär ytterligare enuppgift för transportrådet, en uppgift som det enligt vår mening vorefördelaktigare att lägga på länsstyrelserna. Vadbeträffar ^egenföretagarnas resor kommer säkert ^Nyvall attbemöta på den punkten. Jag vill bara säga att om man bara därföratt man är rädd för att en ^egenföretagare eventuellt skulle göra en privatresa inte vill ge honom eller henne chansen att utbilda sig, att vidareutvecklasina idéer, att få kontakt med ^affärsbekanta eller att studera olika^vinklingar på sitt företags verksamhet, då tycker jag det är ganska horribelt. 177 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp) replik; säger att har beslutat att stödet bara skallavse anställdas tjänsteresor. Men just detta kan vi ju försöka ändra på genomatt säga att vi vill att den frågan skall ses över. I hela debatten kringfrågan om vad människorna skall göra för sin försörjning förs^egenföretagandet fram från alla håll, inte minst från socialdemokraterna, somen verksamhet som människor kommer att kunna ägna sig åt. Då skullepersontransportstödet kunna vara tillhjälp. När ,6 milj. kr. inte har utnyttjats kunde man vara generös och sägaatt hälften kan anslås till en omprövning för att låta även ^egenföretagarna fåmöjlighet att utnyttja stödet. OlleÖstrand säger också att det är ofantligt svårt att avgöra vad som är privataresor och resor i tjänsten. Men sådant håller ju taxeringsmyndigheterna på medvarenda gång det är fråga om ^egenföretagares resor. När de granskardeklarationer och annat har de att ta ställning till vad som är privatresor ochvad som är affärsresor. Det kan ju inte vara svårare att göra detta i sambandmed det här stödet än i alla andra sammanhang. Jag tror inte, med den kunskapjag har om ^egenföretagare, att ^resande på företagets bekostnad är det somstår ^egenföretagarna allra närmast. Det är snarare att försöka få företagetatt fungera så bra som möjligt. 178 () replik; Om man skall tillämpa en stödform måste det finnas rimliga möjligheteratt kontrollera att stödet betalas ut på ett riktigt sätt. De möjligheternafinns tyvärr inte när det gäller ^egenföretagarrtas resor. Det är praktiskttaget omöjligt att avgöra vad som är privatresor och vad som är tjänsteresor. Såtill frågan om transportrådets avskaffande. Det märkliga är att först fattar enenig riksdag, inkl. , det ena beslutet efter det andra om att ge transportrådetnya arbetsuppgifter, men sedan återkommer ständigt till atttransportrådet skall avskaffas. måste ni inom bestämmaer för vilken linje ni skall driva. Anslag till transportrådet,^m. 179 ^WOHLIN-ANDERSSON (c) replik:Herr talman! Vilka nya uppgifter, , ^harcentern varit med om attlägga på transportrådet ? Det skulle jag vilja veta. Omvi har gett transportrådet några nya uppgifter, då får vi lov att ändra oss påden punkten. Sedan villjag helt instämma i vad ^Nyvall sade om ^egenföretagarna.Det första en ^egenföretagare gör när han eller hon skall starta ett företagoch få det att "gå runt" är inte att ge sig ut på personliga resor,som inte har ett skvatt att göra med möjligheterna att få företaget att bärasig. Att hävda att så skulle vara fallet vore en väldigt dum motivering för attinte låta ^egenföretagare få del av persontransportstödet. ^Prot.1986/87:127 ^Anf. ^180^TNGRID ^nyvall (fp) replik: Anslag till transportrådet, ^m. att det är så ofantligt svårt att avgöra vad som är privatresor ellertjänsteresor när det gäller en företagare. Då tycker jag att han skall be ominformation från t. ex. revisionsdirektören i . Han kan tala omatt myndigheterna har en ganska stor ^erfarerthet av att avgöra sådana härfrågor. De ^kunskaperrta borde de kunna använda också när det är fråga om ensådan här stödform. 181 (); Som sade har vi den uppdelningen i utskottsgruppen attjag.har att ansvara för avsnittet om riksfärdtjänsten. Jag skall försöka varaså kortfattad att jag inte upptar kammarens tid i alltför stor utsträckning. Jagkonstaterar att vi i utskottet är överens om att det i det trafikpolitiskamålet att nå en tillfredsställande trafikförsörjning ligger att handikappadeoch äldre människor sä långt som möjligt skall kunna delta i samhällslivet påsamma villkor som alla andra.