prot · GA0962 · 1986-12-31 00:00:00 — Denbedömning som man har gjort är att farvattnen fram till den punktentidigare inte har ansetts vara svårnavigerade. Men på grund av omständighetersom man just nu håller på och undersöker kom fartyget ur kurs och stötte pågrund. Avsikten var alltså att man skulle ha med en lots på fartyget underresten av resan. Jag tycker inte att man , utan att avvakta pågåendeutredningar, kan ha någon bestämd mening om vilka konsekvenser detta kommer attfå för lotsverksamheten . : Om reglerna för sjötransport a v miljöfarligt gods, m.m. AnL 13ROSA ÖSTH (c): Jag håller med om aft man kan avvakta när detgäller aft bestämma dimensioneringen av lotsverksamheten till dess att man harsett resultatet av pågående utredning. Det som har förvånat mig litet i dettasammanhang är att man från regeringens sida infe mera har bevakatmiljöintresset. Jag är naturligtvis medveten om att inte hardet yttersta ansvaret för de här frågorna. Men med tanke på att vi nu ändå haren regering som har velat markera sitt miljöintresse genom att inrätta ettsärskilt miljödepartement är det, som sagt, en smula förvånande att den här Om det nya a vtalet om Gotlandstrafiken händelseninte har gett anledning till reaktioner och initiativ från regeringens sida. Omjag vore , skulle jag i detta sammanhang finna mig föranledd attha ett samtal med kollegan i . Överläggningen var härmed avslutad. 58 Svar på interpellationerna 1986/87:131 och 142 om det nya avtalet omGotlandstrafiken AnL 14Kommunikafionsminister : Herr talman! har i eninterpellation ställt följande sex frågor till mig mot bakgrund av atttransportrådet har sagt upp statens avtal med och presenteratett principavtal med rederiet ; under förhandlingarna med Goflandsbolagetom ett eventuellt nytt avtal förelagt detta bolag ett slutbud eller harGotlandsbolaget erbjudits avge ett sådant, innan nytt avtal tecknades medNordström ? Harlänsstyrelsen på , eller de anställda i Gotlandsbolagetberetts tillfälle att inkomma med synpunkter, innan de nya avtalet tecknades? Kan regeririgengarantera aft sysselsättningen på inte kommer att minska till följd avdef nya avtalet? Innebär det nyaavtalet att det kommer att bli billigare att resa mellan ochfastlandet? Kommer def nyaavtalet att tvinga fram några nedskärningar i Gotlandstrafiken, jämfört meddagens situation? Medför det nyaavtalet att förslaget om s. k. bashamnstrafik mellan och fastlandet medOxelösund som enda fastlandshamn ånyo kommer att aktualiseras? har i eninterpellation till arbetsmarknadsministern ställt följande frågor: Kommer regeringen att verka för attdet ställs garantier för att nuvarande anställd personal i Gotlandbereds fortsatt anställning i Gotlandstrafiken? Kommer det fortsättningsvis att i samma omfattning somhittills rekryteras personal till denna trafik från den gotländska arbetsmarknaden? Vilka garantier kommer att lämnas för att även ifortsättningen rekrytering av såsongsansfällda sker bland arbetslös ochferieledig ungdom på ? Har regeringen beaktat bieffekterna i form av minskadsysselsättning hos underleverantörer som levererar varor och tjänster? Kommer eventuella fördelar med det nya avtalet att uppvägakostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som blir följden? Avser regeringen att utföra och redovisa en övergripandesamhällsekonomisk bedömning, innan eft nytt avtal tecknas? Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande. Av regeringens proposition 1985/86:105 om färjetrafikentill framgår aff transportrådet fått ett uppdrag att ta uppöverläggningar och förhandlingar med olika företag om upphandlingsformer ochvillkor för Goflandstrafiken . I proposifionen redovisades ocksåregeringens syn på konkurrens vid upphandling och på inflytandet i fråga omtonnage i trafiken. När nu i sin interpellation betonarfördelarna med det nu uppsagda avtalet vill jag erinra om att det såväl här ikammaren som i den allmänna debatten också förts fram stark kritik mot bådeavtalet och trafiken. Utgångspunkterna för fransportrådets förhandlingar harvarit att åstadkomma förbättringar i båda avseendena. Jag vill för övrigterinra om de utgångspunkter för ett nytt avtal om Gotlandstrafiken som jagredovisade i en interpellationsdebatt : - Fortsatt trafikåret runt på en nordlig och en sydlig linje. - En bra ocheffektiv trafikförsörjning till en rimlig samhällsekonomisk kostnad. - Eft avtal somger den som driver trafiken incitament att utveckla och förbättra dennasamtidigt som samhällets kostnader skall vara kontrollerbara. - Möjligheter till, förutom eftstatsunderstött basutbud året om, ett kompletterande trafikutbud under högsäsong. Eftersom regeringen före sittställningstagande avvaktar den särskilda juristgruppens granskning avtransportrådets handläggning av förhandlingarna, kan jag infe nu ge JerryMartinger närmare besked på flera av hans frågor. Beträffande bashamnstrafiken, som till, gäller emellerfid samma besked som fidigare. Trafiken skalldrivas på en nordlig och en sydlig linje. efterlyser i sin interpellafion garantierfrån statens sida beträffande antalet anställda, rekrytering av fast ochsäsongsanställd personal från och val av underleverantörer. Någrasådana garantier har inte funnits i tidigare avtal och kan inte heller ges nu.Rederiet har emellertid, som framgått bl. a. iGoflandspressen, deklarerat en klar viljeinriktning beträffande rekrytering avgotländsk personal, utnyttjande av gotländska underleverantörer m. m. I den beredning som pågår inomregeringskansliet ingår givetvis frågeställningar om sysselsättning och turismsom en viktig del. Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken AnL 15JERRY (): Jag ber att fä tacka kommunikationsministernför svaret på min interpellafion. Kommunikafionsministern säger att han inte kan ge närmarebesked på flera av mina frågor därför aft regeringen avvaktar den särskildajuristgruppens granskning av fransportrådets handläggning av förhandlingarnaom Gotlandstrafiken. Men det förstår jag inte riktigt, eftersom def bara årenav Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken mina sexfrågor som handlar om förhandlingarna. Att jag inte får svar på den frågan får jag naturligtvisfinna mig i. Men jag ber kommunikationsministern notera att en av parterna,dvs. Goflandsbolaget, har den bestämda uppfattningen aff det statligatransportrådet infe iakttagit gällande upphandlingsbestänimelser och attrederiet infe fått möjlighet att förhandla på lika villkor med övriga rederiersamt att det nu efteråt har visat sig att en av statens representanter iGoflandsbolagefs styrelse som han deltagit i de internaöveriäggningarna i rederiets styrelse har fungerat som fransportrådets avtalsexperfvid förhandlingar med andra, konkurrerande rederier. Det är visserligen infe ovanligt att en förhandlingspartär missnöjd med eft förhandlingsresultat, men det är mera ovanligt att dettaberor på att man anser att förhandlingarna inte gått rätt till. När nu så ärfallet och den part som beskylls för oegentligheter är en statlig myndighetföreligger en unik situafion. Det gör då infe saken bättre att def också ärstaten som tillsätter den särskilda juristgrupp som skall granska den statligamyndighetens handläggning av förhandlingarna. För aft undanröja varje misstanke om otillböriigthänsynstagande till synpunkter från statens egna förhandlingsrepresentantereller misstankar om att det redan från början är uppgjort vadjuristgranskningen skall komma fram till för resultat hade det varit bättre meden mera allsidigt sammansatt granskningsgrupp. När staten är med vid förhandlingsbordet ärdet ur rättssäkerhetssynpunkt särskilt vikfigt att alla parter känner att dehaft möjlighet att förhandla på lika villkor med övriga parter. Det är därför,oberoende av vad juristgruppen kommer fram fill, ett förhandlingsetisktrenlighetskrav att nya förhandlingar kommer till stånd. Infe heller när det gäller min fråga om huruvidalänsstyrelsen pä , eller de anställda i Goflandsbolagetberetts tillfälle aft inkomma med synpunkter innan avtalet med tecknades har kommunikafionsministern kunnat åstadkomma ett svar. Menden frågan måste å andra sidan också vara särskilt besvärlig för en regeringsom representerar ett politiskt parti som i varje valrörelse säger sig viljaverka för medbestämmande och aktiv regionalpolitik. Vid besvarandet av min fråga om sysselsättningen påGotland hänvisar kommunikafionsministern till de föga förpliktande uttalandensom gjorts av i bl. a. Gotlandstidningarna. Som skäl föratt infe ge några sysselsäftningsgaranfier anför kommunikafionsministern aftnågra sådana garantier inte funnits i tidigare avtal. Men att def inte funnitsnågra garantier tidigare, herr talman, är infe så konstigt. Då har de ju intebehövts, därför att def varit helt naturligt för ett Goflandsföretag somGoflandsbolaget att gynna . För ett företag med kontoret på Skeppsbroni är detta infe lika självklart, och det är också därför som mångamänniskor nu är oroliga. Minst ett tjugotal företag på är mer eller mindreberoende av Gotlandsbolaget som köpare av varor och tjänster. Goflandsbolagetär intimt förknippat med näringsliv, turism och utbildning pä ön. Försvinner nudetta enda börsnoterade företag från färjefrafiken är det stor risk aftGotland förlorar åtskilliga arbetstillfällen. Det är kommunikafionsministernuppenbarligen medveten om. Mina frågor om eventuellt planerade nedskärningar itrafiken har jag ställt därför aft jag helt enkelt inte kan begripa aft det nyaavtalet skulle kunna bli billigare för staten om inte nedskärningar i trafikenäger rum eller förslaget om s. k. bashamnstrafik återigen aktualiseras. Det harju gjorts gällande att def är ekonomiska orsaker som ligger bakombeslutet att säga upp avtalet med , Skall man behålla dagensfartygskapacitet måste fakfiskt avtalet med blibetydligt dyrare för staten än ett förlängt avtal med Goflandsbolaget, äger inga passagerarfartyg;eftersom man aldrig ägnat sig åt persontrafik, utan måste köpa sådana. Detinnebär med dagens fartygspriser och räntor kapitalkostnader på minst 60 milj.kr. Gotlandsbolagef har ju redan fartyg, som man dessutom köpt föreft bra pris, varför kapitalkostnaderna skulle stanna vid endast 20 miljoner omdet nuvarande avtalet.förlängdes. Därtill kommer aft staten genom att säga uppavtalet med avsäger sig sin andel i eventuella realisationsvinstervid försäljning av fartyg. Den statliga andelen kan där beräknas fill intemindre än 120 miljoner. Om man då gör gällande att det nya avtalet kommer attbli billigare måste avsikten alltså vara kraftiga nedskärningar i trafiken. Jag vill fråga kommunikationsministern följande: Vilken äranledningen till att Gotlandsbolaget, som ombesörjt trafiken mellanGotland och fastlandet, infe längre får utföra denna? Är regeringen beredd påatt ett avtal med ett annat rederi kan komma att bli minst dubbelt så dyrt förstaten som en föriängning av det nuvarande avtalet? Min fråga om huruvida det nya avtalet innebär aft detkommer att bli billigare att resa mellan och fastlandet harkommunikationsministern över huvud taget inte berört. Det är naturligtvis enkänslig fråga, eftersom def kanske är mera sannolikt med en höjning avbiljettpriserna om kalkylen skall gå ihop. Def bästa vore naturligtvis fri konkurrens iGotlandstrafiken, Om däremot koncessionslagstiftningen skall fortsätta affgälla, måste det anses åligga regeringen att sluta avtal med def rederi som ärbilligast för staten och skattebetalarna. Skulle regeringen nu fatta definitivtbeslut om avtal med eft nytt rederi i Gotlandstrafiken och def sedan visar sigaff detta avtal blir väsentligt dyrare än ett förlängt avtal medGotlandsbolaget, har statsmakternas företrädare handskats synnerligen ovarsamtmed folkhushållets medel. Saken måste då i ett senare skede bli föremål för ensärskild granskning. Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken AnL 16GUNHILD BÖLANDER (c): Tack för svaref. Jag kan dock icke på någotsätt förklara mig nöjd med detta svar. Def andas verkligen inga löften införframtiden för de anställda som arbetar vid . Aft svarefdessutom är överlämnat till kommunikationsministern tycker jag är direktfelaktigt, eftersom frågan om Goflandstrafiken inte är en exklusivtrafikfeknisk angelägenhet, utan i hög grad en regionalpolitisk ocharbetsmarknadspolitisk Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken Detvar utifrån den bedömningen som jag ville ha arbetsmarknadsministerns syn påden nu uppkomna situationen. Den pro som de anställda känner är naturligtvis grundad påden bristfälliga information som givits efter det att gällande avtal sades uppoch ett nytt principavtal tecknades. Den tid som har förflutit sedan den 19december har inte använts av regeringen till aft räta ut särskilt många av defrågetecken som blev följden. Tvärtom har det förekommit många spekulationer omden framtida utvecklingen - om det nu blir någon - och om vilka villkor somkommer att gälla för de anställda och deras familjer. har enmycket hög arbetslöshet. Enligt länsarbetsnämnden står ungefär 3 000 personerutanför den ordinarie arbetsmarknaden, och det är av arbetskraften.4 % är öppet arbetslösa. Ungefär 320 gotlänningar är för sin inkomst beroende avRederi . Rederiet är dessutom öns näst största privata företag medstarka direkta och indirekta förankringar i gotländskt näringsliv och gotländskarbetsmarknad. Det är ofrånkomligt aft förlusten av koncessionstrafikenför Gotlandsbolagef kommer att medföra konsekvenser för personalen, såvälbland ombordanställda som bland dem som arbetar i land. Antalettillsvidareanställda har varit 112 personer i land och 220 personerombord, och av dem är mantalsskrivna på . Statsrådet säger i sitt svar här att rederiet har uttalat en klar viljeinriktning att rekrytera gotländskpersonal. Men i vilken utsträckning som detta nya rederi kan övertaGoflandsbolagefs roll på arbetsmarknaden är alltfort omöjligt att bedömautifrån den information som givits, eller snarare infe givits. Från gotländsksida kan vi aldrig acceptera aft ett byte av rederi skulle gä ut över defgotländska näringslivets möjligheter att sälja varor och tjänster. De berördaföretagen finns i olika branscher och är i vissa fall till stor del beroende avförsäljnings- och serviceverksamhet som är riktad direkt mot Gotlandsbolaget, Också säsongsrekryteiingen av personal är av storbetydelse. Ett sommarjobb på Gotlandsbolaget har ofta gett möjligheter tillatt få ett fast jobb på eft helt annat sätt än vad som är fallet iverksamheter som bara finns . Av 483 säsongs- ochvikariafsansfällda arbetade 204 i land och 279 ombord, och mer änhälften av dem var skrivna på . Rederiet sysselsatte alltså mellan 332och 815 personer 1986, beroende på säsong. Under högsäsong uppstår naturligtvisbrist på arbetskraft på , och då rekryterar man huvudsakligen frånKalmar län, där det också är en betydande arbetslöshet. betalade landanställd personal drygt 4,5 milj.kr. i preliminär skatt, och för den ombordanställda personalen blirsjömansskatten ungefär 7 milj. kr. En verksamhet av Gotlandsbolagets storlek betyder mycketför det övriga näringslivet. har gjort en försiktig bedömning avvärdet av varor och tjänster till Goflandsbolaget och har kommit fram till attca 70 personer för sin inkomst är beroende av rederiets inköp. Från gotländsk sida har framförts nödvändigheten av aftGotlandstrafiken hanteras i en särskild kommitté eller motsvarande underkommunikations- departementet.Där skulle gotländska intressen genom länsstyrelse, kommun och näringslivkunna ges tillfälle fill en reell beredning av trafikens långsiktigauppläggning. Hänsyn måste fas fill regionalpolitiska bedömningar, och jag villgärna fråga kommunikationsministern om regeringen är beredd att ställa sigposifiv till en sådan behandling av de gotländska trafikfrågorna. Slutligen har den knapphändiga informafionen om vadprincipavtalet med det nya rederiet innehåller skapat oro och osäkerhet omstatens avsikter med Goflandstrafiken, därför att denna har så fundamentalbetydelse för andra livsbetingelser på denna ö. Huvudfrågan till kommunikationsministern måste då bli: Hurkan man göra en kostnadsberäkning på något som man inte har - och som man intevet kostnaden för när man skall köpa in det - och hur man kan göra en kalkyl ieft principavtal som statens man anser vara förmånligt för staten? Vem kommeratt få betala ytterst? Blir def resenärerna eller vem blir def? Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken AnL 17INGRID (): I går när jag flög hit upp utefterÖstersjökusten följde oss Visbys glittrande ljus en lång sträcka av färden. Sånära def kändes och ändå så besvärande fjärran - som också denna och andradebatter i den här frågan visar. Med anknytning fill statsrådets svar vill jag fa upp någrafrågeställningar kring Gotlandstrafiken och börja med den fjärde punkten imålsättningarna för trafiken. Där vill jag fråga om en förbindelse mellan Ölandoch kan innefattas i, som statsrådet säger, "ett kompletterandetrafikutbud under högsäsong"? Två företag har ansökt om att få bedriva trafik mellan debåda öarna . Något beslut har ännu inte kommit. Det börjar brådskamed tanke på tidtabeller, marknadsföring, personalfrågor, etc. Denna linje har befarats vara en konkurrens för denstatsunderstödda trafiken. Jag instämmer med furisforganisafionerna i aft det istället är en komplefferingslinje, som främjar turismen på öarna och därtillkan bidra till ökat resande på de övriga linjerna fill och från . Detta bör man inför framfiden veta mer om, och därför voredet värdefullt om man kunde genomföra en undersökning omresandeströmmen när det gäller trafiken mellan öarna, en lämplig arbetsuppgiftför t. ex. turisflinjen vid högskolan i . Trafiken mellan öarna har visat.en ökning.Samarbetet inom turismen ökar också. Det vore synnerligen olyckligt om 1987skulle gå till historien som det år då inga semesterfirare kunde åka mellandessa attraktiva turistområden och då vi inte heller kunde få underlag för enfortsatt planering för en framfida trafik. I en motion har jag föreslagit ett rådgivandekommunikafionsråd för . Def skulle vara värdefullt om även vorerepresenterat där. Vidare vill jag gärna när def gäller högsäsongstrafikenpeka på den tidtabell som transportrådet fastställt påVästervikslinjen. Enligt mångas farhågor kan denna tidtabell innebära enminskning på linjen utan att trafik överflyttas fill andra router. 2 protokoU 1986/87:62 Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken gan får enmer positiv handläggning . Statsrådet anför i sitt svar också att en avutgångspunkterna i ett nytt avtal om Gotlandstrafiken är en fortsatt trafik på en nordlig och en sydlig linje. Detta hälsar vi naturligtvis återigen med glädje. Men jag kan här inte underlåta att ta upp Oskarshamnstrafiken och uttrycka, inte en förhoppning utan ett krav på att tidtabell och fartyg på Oskarshamnslinjen blir sådana att de kan anses anpassade för alla resenärer, även handikappade. En snabb förbättring; dvs: ett borttagande av , vore givetvis en önskad åtgärd, men ännu vikfigare är aft man inför förhandlingar med en eventuell ny huvudansvarig för trafiken kommer till rätta med Oskarshamnstrafikens utformning. ' sysselsättningen i , speciellt inomserviceyrkena, är trafiken på routen av betydelse efter destora nedläggningar som skett där - jag tänker bl. a. påvarvet. Inom länet hoppas vi givetvis på förbättringar, inte försämringar. vill jag upprepa förhoppningen frånden fråga jag riktade fill statsrådet - den anknyterockså fill vad här har anfört - nämligen att får förblihemmahamn för den Gotlandstrafik som bedrivs året runf, oberoende av vem somdriver trafiken. AnL 18Kommunikationsminister : Herr talman! Det har i dehittillsvarande inläggen i den här diskussionen ställts ett ganska stort antalfrågor. Interpellationerna innehöll ungefär ett dussin frågor, och de har nukompletterats med ytterligare några. Jag vill genast säga att jag inte kommeratt ge svar på alla dessa frågor. Anledningen till def är aff regeringen äniiuinfe har behandlat detta ärende. Vi har fått förslag till ett principavtal. Principavtalethar blivit utsatt för mycken kritik, bl.a. från eft par av interpellanterna:Man har ifrågasatt om det har fillkommit på ett korrekt sätt. Vi har sagt affvi skall låta några av våra mest erfaina jurister studera om det finns någongrund för denna krifik. Vi får fa ställning till själva ärendet och dekonsekvenser som det eventuellt kan få i olika avseenden när den frågan ärfärdigutredd. Om jag tar fasta på fråga om vilkenanledningen är till att Gotlandsbolagef, som har haft Goflandstrafiken i 122år, som det ser ut just nu inte skulle få svara för den trafiken ifortsättningen, kan jag säga att det säkert finns flera anledningar fill det.En av anledningarna är att bl. a. företrädare för parti - jagtalar då om de företrädare som vanligtvis sysslar med sådana här frågor och somförmodligen kan en del av dem - har motionerat till och sagt affGotlandsbolagets monopolställning bör brytas. En annan anledning kan kanskevara att och flera andra från i enliknande motion kritiserade def nuvarande avtalet. De sade attavtalefs konstruktion liksom Gotlandsbolagets ägarstruktur leder till ettotillräckligt kostnadsmedvetande inom företaget. Det kan inte vara rimligt attett aktiebolags vinst ökar ju större förluster man åsamkas, står det i denmotionen. .De skriver också att det har Varit ett allmänt önskemål att ökakonkurrensen inom Gotlandstrafiken, Detta tar jag bara som exempel. Den typen av debatt har förts här i gång pågång. Man har velat ha ett inslag av ökad konkurrens. Det var skälet fill afttransportrådet, nu när avtalet gick ut, också frågade andra rederier om de varintresserade av denna trafik. Jag vill också säga att det är fel när man säger affGotlands kommun, på och andra intressenter inte har hafttillfälle att framföra sina synpunkter. Detta med trafiken är ju en oerhörtvikfig fråga för kommunen och . Man har där varit fullt medvetenom att avtalet går ut och att def skulle förasförhandlingar . Man har varit i kontakt med både departementet ochtransportrådet när det gäller dessa förhandlingar. Det finns ingen grund föratt påstå aff infe kommunen och och även andra som intresserarsig för dessa frågor har haft tillfälle att framföra sina synpunkter och geuttryck för sina åsikter. Jag är som sagt inte beredd att föra någonmera ingående debatt om dessa frågor. Svaret på dem är ju i de flesta avseendenavhängigt av hur den granskning som kommer att ske utfaller. När vi har settresultatet av den skall vi kunna återkomma och föra en diskussion även om konsekvenserna. Jag vill bara understryka, att om en del av de farhågorsom redovisats här skulle vara berätfigade, finns de arbetsmarknadspolifiskainstrumenten, de regionalpolitiska instrumenten och intresset för att skapagoda förutsättningar för turismen på , osv. Dessa instrument skallanvändas. Men de skall naturligtvis inte kopplas fill den affärsförhandling somhar lett fill eft principavtal med ett annat rederi och som vi nu håller på attdiskutera. Jag tycker inte, , aft företrädare förGotland skall vara så pessimistiska som de är när de diskuterar dessa frågor.Skulle def bli som transportrådet föreslagit blir def två rederier som haranledning aft engagera sig för , till skillnad från tidigare bara ett.Det måste väl vara så att Gotlandsbolagets känsla för ön och för verksamhetendär inte upphör i och med aff man inte har hand om just denna trafik. Bolagetbedriver ju flera olika verksamheter. Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken AnL 19JERRY (): Det stämmer, herr kommunikafionsminister, attmoderata samlingsparfiet har sagt att Goflandsbolagefs monopolställning måstebrytas. Men jag hade faktiskt ingen aning oni att det var det som var skälet,eftersom det inte har hörts någonting om aft def är därför man avseratt frångå avtalet med . Det har tidigare inte sagts från någothåll, varken av transporfrådets generaldirektör eller av kommunikationsministern.Om det är det skälet så är jag dock nöjd, och vi har inom vårt parti allanledning att vara nöjda. Men då skall också förhandlingarna ske i frikonkurrens, och alla parter skall på lika villkor få förhandla med staten sommotpart.