prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Handeln är en småföretagarbransch. av företagen har mindre än fem anställda. En väl fungerande handel är också enförutsättning för industrins internationella konkurrenskraft, av vårimport består av energi och insatsvaror till industrin, har uttryckt en önskan om enutbildningslinje med särskild inriktning på parti- och detaljhandelns behov.Kanske vill statsrådet ta upp detta med och tillsammansmed honom överväga förslaget. Till vill jag säga följande. När detgäller importerad ost får den svenske konsumenten betala avförsäljningspriset fill de svenska bönderna. År det verkligen så att detta ökarvåra möjligheter att klara en avspärrning eller en krigssituation? När kvoten för den indiska importen av dukar,fru statsråd, var fylld inskred den med sedvanlig handlingskraftoch satte stopp. Inte en duk till fick passera den svenska gränsen . HandUngssättet är belysande för en politik som inte sertill helheten. Vår export till är av helt annan och mycket störreomfattning och skulle verkligen motivera att vi inte silar mygg och sväljerkameler. Slutligen, fru talman, åter tillfrågan om handelsbojkott av , Jag beklagar uppriktigt att regeringengenom sin, enligt min uppfattning, helt felakfiga tolkning av GATT-fördragetöppnat sig för kritik av det slag som företrädare prov på i dagens debatt. brukade säga att man inte bordelåta sig påträffas med byxorna nere. Det är en klok regel, som jag hoppas attAnita vill göra till sin. 17PER-OLA () replik: Tack, , för deklarationen om attsvenskt medlemskap i är uteslutet. Jag hoppas att och vissa industriföreträdarenoterat detta och från den här debatten tar med sig debattprotokollet med dettabesked, vid sidan om referat ur den ryska litteraturen, som annars varit temati denna debatt. vill jag säga att många människor somtvingas leva under krig hellre vill ha ost än en duk från , Det är enviktigare förnödenhet, och jag tror man bör tänka på det när man diskuteraravreglering i olika sammanhang. Statsrådet säger att parlamentarikerdelegationen skall få ökadinsyn och vara med i beredningen av dessa frågor. Det är bra. Men densteg-för-steg-politik som statsrådet här talat om är litet oroande,med erfarenhet av de små stegens politik som socialdemokraterna ibland talar omi andra sammanhang. Det är vikfigt att vi får en samlad redovisning införriksdagen av de olika ställningstagandena när man prövar EG-frågan, Det finns ett område som inte berörts särskilt mycket idenna debatt -forskningen. Jag tycker att håller på att halka efter vadgäller engagemanget i , Svenskt bidrag till det europeiska rymdsamarbetethar minskat . Om detta fortsätter är detotillfredsställande mot bakgrund av att det finns risk att vi i intefår del av forskningsresurserna och anslagen till rymdteknologi i framtiden.Det är ett vitalt regionalpolitiskt intresse, men också ett intresse för helaSverige att delta i detta samarbete. Det finns ett annat område där också bör öka sinaktivitet. Det gäller stöd för export av reningsteknik för att komma fill rättamed miljöproblematiken ute i . Får jag fill sist, fru talman, säga att all harmoniseringav handeln självfallet inte är av ondo. Tvärtom är det angeläget att onödigahandelshinder tas bort och största möjliga handelsfrihet skapas i . Om ensådan harmonisering långsiktigt skall bli lyckosam kan vi inte inledadiskussionerna om ett närmande mellan och EG med enkapitulationsförklaring, som vissa intressegrupper i tycks vilja göra.Det är viktigt att poängtera detta så här mot slutet av denna debatt. 18JÖRN (vpk) replik: entusiastiska uppsåt till trotsmåste jag säga att han har litet otur med sina exempel. Han hävdar att ju merintegrafionen skrider fram och ju mer frihandel vi får, desto mindrearbetslöshet blir det inom EG. Men under hela integrationsprocessen hittillshar arbetslösheten ökat i EG. Det har blivit ett värre problem . Detär värt att notera. Men det beror naturligtvis inte i första hand påhandelsförhållanden och självfallet inte på att det blir mer frihandel utan påandra mer djupa strukturella orsaker i EG-ekonomierna. Det går inte attresonera som så att om bara frihandeln får breda ut sig minskar arbetslösheten.Så ligger det inte fill. Detsamma gäller skuldbördan. Skuldbördan är i storutsträckning en produkt av handelssystemet, som ju, som jag sade, inte är ettfrihandelssystem utan ett system där industriella stormakter kan tvinga påu-länder en form av frihandel som är destruktiv för dessa länder och som skaparbl. a. ökad skuldbörda. Vår enda internationellt kända ekonom av betydelse. nämligenGunnar , har starkt betonat i sina skrifter att verkligenbehöver ett inslag av protektionism för att kunna skydda sin uppväxandeindustri. Det är en gammal tanke som går långt tillbaka i den teoretiskahistorien och som utvecklat på ett mycket slående sätt, eftersom han varden här i som bäst kände den internafionella ekonomins förhållanden. Sedan till frågan vem som är bra och bäst. Det är intealls fråga om detta. Man kan inte diskutera problemet, , i dentypen av socialt neutrala termer, utan det handlar om vilket socialt innehållvi vill ha och främja med vår utveckling, med vårt handelsutbyte och med vårarelationer fill exempelvis EG. Jag skall nu konkretisera min fråga i min sistareplik. har tillfälle att svara om hon finner sig ha tid. Om nu EG- jag spetsar frågan medvetet - vill ha mer tung biltrafik i sitt trafiksystemoch vi anser det förkastligt ur miljösynpunkt och i stället vill ha merjärnvägstrafik, vem skall böja sig? Förste vice talmannen anmälde attNic och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 19LENNART (); Först några ord till en av mina meddebattörer,. Han kom med en del vildvuxna förslag, som statsrådet klokt noginte fäste något större avseende vid, föreslog att vi skullehjälpa till att finansiera ett eventuellt EG-kontor här i . Jag tror,, att EG har tillräckligt med ekonomiska resurser för att klara densaken själv. I så fall är det bättre att tillsammans med andraEFTA-stater upprättar ett gemensamt EFTA-kontor i för att driva densamordning i våra diskussioner med EG som jag tror behövs i allt störreutsträckning. Sedan hänvisar till det, som han sade,bullrande och något yviga EG-parlamentet, som hade en viktig opinionsbildanderoll att spela i Europapolitiken - därmed underförstått att det inte alltidhade kontakt med verkligheten. Ett av förslag gick ut på att manskulle adjungera svenska riksdagsmän till EG-parlamentet för att de skall kunnadelta i bullrandet och yvigheterna där. Jag tror inte heller det skulle varaägnat att skapa klarhet i vad vill i sin EG-politik om man skulle tafasta på ett sådant förslag. Jag vill påminna om att det inteinnebär att vi inte för diskussioner i andra sammanhang med EG-parlamentarikeroch parlamentariker ute i , Vi har emellanåt delegationer där nere. Detär viktigt att föra diskussioner. Framför allt i diskuterar vifrågorna rörande samarbete inom , Det är ett viktigt forum som vi kanutnyttja i ännu större utsträckning för att göra synpunkter kända ochför att bereda marken för ökat samarbete. Jag ville, fru talman, ha detta sagt inledningsvis, innanjag går in på det som jag från början hade tänkt tala mest om, nämligen våraframtida relationer fill EG. Det är ju, tycker jag, den viktigastehandelspolitiska frågan just nu -GATT-förhandlingar och annat i all ära. Så ärdet i varje fall för del. Det är riktigt som regeringen säger att vibör vara med på detta tåg när EG nu ökarfarten i den ekonomiska integrationen genom beslutet att förverkliga den s. k.inre marknaden . Det faktum att två tredjedelar av vår export gårfill EG talar sitt tydliga språk om hur viktigt EG, med sina 320 miljonerinvånare, är för vår handel och därmed för vårt ekonomiska välstånd. Men det är helt klart; en ökad integrafion med EG innebärinte bara för oss angenäma fing, som lika tillträde för våra företag tilloffentliga myndigheters upphandling av varor och tjänster i , enfråga som vi drivit länge och som varit viktig för oss i kontakterna med EG,liksom frågan om en fördjupning av frihandelsavtalet. om genomförandetav den s. k. inre marknaden talar också om andra saker: fria kapitalrörelser,harmonisering av den indirekta beskattningen och samordning inom ett stortantal områden, I detta ligger också krav på anpassning av säkerhets- och miljöföreskrifterför produkter till gemensamma EG-standarder, Man kommer också att kräva attprovningsresultat och cerfifikat som utfärdas i ett visst skall gällaockså i andra länder inom EG och då även i , är det i och för sig inte EG som har begärt att Sverigeoch andra EFTA-länder skall delta i den ökade ekonomiska integrationen iVästeuropa - det underströk också statsrådet - utan det är i ställetSverige och övriga EFTA-länder som har pressat på, av oro för att vår exportskall drabbas av nya handelshinder på våra vikfigaste marknader, EG klarar signaturligtvis bättre utan än klarar sig utan EG, Vi kan barakonstatera detta faktum. Den polifiska problematiken ligger i att vi i haren debatt som alltmer handlar om att miljön och säkerheten måste få gå förerenodlad tillväxt. Vi har också målsättningar om livskvalitet och regionalutveckling, och de blir allt viktigare. Ambitiösa poUfiska mål på dessa områdenmåste även i fortsättningen enligt min mening kunna förenas med vårahandelspoli-fiska bindningar. Men osäkerheten, fru talman, är ännu betydandebeträffande vad som måste ges upp om vi deltar i den fördjupade ekonomiskaintegration i som EG nu driver fram. Oron finns inte minst blandlöntagarna och deras organisationer, som ju har slagits hårt för att uppnå desäkerhetsregler och den arbetsmiljölagstiftning som vi har i , Också desom är engagerade för ett starkt konsumentskydd, inkl, konsumentverketsledning, känner osäkerhet om vart det hela bär i väg. kan det också vara så som bl.a. statssekreterareCarl brukar framhålla allt som oftast, nämligen att det inte ärsäkert att vi i är bäst på alla områden, utan att EG ibland också kanbidra med en och annan förbättring. Det har också understrukits av statsrådet idagens debatt. Det är även möjligt att en hel del av våra produktbestämmelsermycket väl skulle kunna anpassas till EG-standarder utan att för den skullmista sin skyddsverkan. Också det har understrukits i debatten. Om dessa frågor har debatten börjat komma i gång, bl.a. i fackförbundspressen, och man har naturligt nog mest fäst sig vidproblemen. Vad vi nu behöver är en bred diskussion grundad på ettordentligt faktaunderlag. Och det är regeringens ansvar att detta skall kunnagenomföras. Medborgarna och inte minst löntagarna och deras organisationermåste kunna skaffa sig en så konkret uppfattning som det är möjligt på detta förberedandestadium om vart vi är på väg i EG-politiken. Det är inte konstrukfivt att tadiskussionen bit för bit allteftersom de olika förslagen i EG:s vitbokaktualiseras. Ett exempel på hur det hela då kan utvecklas är den negativadiskussion som vi har haft om det eventuella slopandet av den svenskaS-märkningen av elmateriel och accepterandet av EG;s s.k, lågspänningsdirektiv. Det är därför viktigt att den analys av om deninterna marknadens genomförande som pågår inom redovisasoffentligt så snabbt som möjligt. På så vis kan vi få en övergripande ochframför allt konkret diskussion om vilka anpassningar som krävs från svensksida, vilka krav som sannolikt är centrala för EG och för att handeln skalllöpa smidigt samt vilka krav i vitboken som sannolikt är av mindre betydelse urhandelssynpunkt. I det sammanhanget måste också fästas vikt vid den regel somdanskarna fick igenom inom EG inför sin folkomröstning, nämligen rätten för ettland att ha kvar väsentliga miljö- och säkerhetsmässi-ga föreskrifter men attdessa då måste utformas på ett sådant sätt att deras inverkan pä handelnminimeras. Analysen av vitboken måste naturligtvis också ge svar påfrågan vilka UberaUserings- och harmoniseringskrav i vitboken som regeringenupplever som eventuella problem ur svensk synpunkt, vilka förslag i vitbokendär det inte finns några problem och slutligen vilka samarbetsområden som ärspeciellt angelägna ur svensk synpunkt, med sina blott åtta miljoner invånare vägernaturligtvis lätt mot det stora EG, Skall vi komma någon vart i diskussionernamed EG måste därför den samlade styrkan av samtliga EFTA-stater utnyttjas såmycket som möjligt. Visserligen är vi då ändå bara tiondelen av EG:s folkmängd,men EFTA har ändå tyngd i sin egenskap av EG:s viktigaste handelspartner, ochför länder som är EFTA-staterna av mycket stor betydelse bådeexport- och importmässigt. När nu på nytt besätterordförandeposten i vill jag uppmana statsrådet attmed all kraft verka för en ökad samordning inom ramen för EFTA iförhandlingarna med EG, Skall de små EFTA-staterna ha någon chans att få gehörför sina synpunkter, då måste man samordna sig så mycket som möjligt. Senaste gången vi hade ett toppmöte inom EFTA påstatsministernivå var i , Den gången gällde det att lägga uppstrategin inom EFTA-kretsen efter den breda, i och för sig viktiga men ändånågot vaga samarbetsöverenskommelsen i Luxembiirg mellan EFTA- och EG-staterna,som hade mötts där samlat . Om det har funnitsbehov av ett toppmöte inom , så är det helt klart , när samtligastater gör sig beredda att gå in i förhandlingar med EG om fördjupning avfrihandeln och anslutning till EG;s inre marknad. Ett stort problem för och övriga EFTA-stater närdet gäller att få gehör för sina synpunkter är den snäva fidsplan som EG harstakat ut för den interna marknadens genomförande i kombination medbeslutsprocessen inom gemenskapen. När man väl har gjort upp inom EG på en visspunkt, finns det som regel föga utrymme för ett enskilt EFTA-land att komma medändringsförslag, utan det bUr fråga om ett ja eller nej, vilket En central fråga för oss liksom för övriga EFTA-stater är därför hurvi skall kunna föra fram våra synpunkter på olika vitboksfrågor redan påberedningsstadiet och innan EG ännu har fattat sitt beslut. Detta är inte minstviktigt i produktsäkerhets- och miljöfrågor. Vi har redan standardiseringsorganpå vissa områden inom som är öppna och där såväl EG- som EFTA-staterdeltar. Vi har också på forsknings- och teknikområdet ochlitet till. Via EFTA borde vi gemensamt kunna pressa på om denna typ avförberedande diskussioner på ytterligare områden. Tillsammans med vissa stater inom EG borde ochövriga EFTA-stater kunna spela en pådrivande roll när det gäller miljö,arbetsmiljö och den s, k, sociala dimensionen av det ekonomiska samarbetet iEuropa. Men det gäller alltså att hitta formerna för att driva dessa frågor såeffektivt som möjligt. Inte minst fackföreningsrörelsen ute i harförväntningar på att och andra EFTA-stater inte lägger sig platt påmarken för de kommersiella krafternas krav, som man uttrycker det. Ingen kan säga att EG har lyckats särskilt väl närdet gäller vikfiga delar av sin politik. På ett så centralt och avgörandeområde som sysselsättningen måste man tala om ett utomordentligt allvarligtmisslyckande. År stiger arbetslösheten. 19 miljoner går arbetslösainom EG. Det innebär en arbetslöshet på . Om detta skulle smitta avsig på vore vi verkligt illa ute. Detta förhållande bidrar naturligtvistill att tveksamhet uppstår om en alltför stor samordning med EG-staterna. Jag avstår från att anlägga synpunkterpå frågan inom vilka områden det kan vara speciellt besvärligt för attställa upp på de förslag som för fram i vitboken omfullbordandet av den inre marknaden. Vi vet för övrigt inte särskilt mycket omkommissionens konkreta planering. Jag vill inte heller anlägga några synpunkterpå vilka förslag som för svenskt vidkommande borde vara speciellt intressanta.Sådana synpunkter bör enligt min mening anstå fills regeringen har redovisatsitt analysarbete i en bred och öppen debatt, vilket ännu inte har skett. Låt mig i stället sluta med att säga att för sindel har all anledning att välkomna ett ekonomiskt och politiskt starkt EG, somju är det yttersta syftet med planerna på att rasera handelshindren och skapaen gemensam marknad inte bara till namnet utan också i verkligheten. EG, ochVästeuropa, har en vikfig politisk uppgift att fylla som en modererande krafti världspolitiken mellan de två supermakterna och . Ju starkareVästeuropa blir ekonomiskt, desto bättre kan man axla den rollen. 20NIC () replik: Jag vill gärna tacka fördet hedersomnämnande jag fick när han utpekade mina förslag såsom vildvuxna.Jag tror att vi behöver en hel del mer av vildvuxna förslag i det här huset. OmLennart kan leverera ett skulle det vara välkommet. Mitt förslag att vi skulle delta i finansieringen av ettEG:s informationskontor vilar på den fasta övertygelsen att detta är i likastor utsträckning ett svenskt intresse som ett EG-intresse. Som det nu är gårinformation från EG fill kommerskollegium, till departementet och till eninstitufion på universi- 4 protokoll 1986/87:99 tetet iStockholm, men eljest är det mycket dåligt med samordnad tillgång tillinformation från EG . Ett informationskontor skulle kunna tjänstgörasom en kanal för att göra EG-information tillgänglig på det sätt som jagbeskrev i mitt huvudanförande. EG-parlamentet, , är ett parlament därmänniskorna lever med i och deltar i debatten både Ijudligt och medkroppsrörelser. Det är också någonting som vi skulle må väl av att lära oss,. Alldeles klart är att världspolitiska frågor debatteras iEG-parlamentets talarstol på ett sätt som verkligen visar att debatten går överkulturella och nationella gränser. Det är en niycket levande debatt, och detvore synnerligen angeläget att svenska politiker fick delta i den debatten,även om vi naturligtvis inte kan begära att de får delta i besluten. Det intressanta med inlägg kommergivetvis från hans ursprung som ordförande i . Jag tänker påhans synpunkter på EFTA. Jag gjorde i mitt huvudanförande en markering av densplittringstendens som finns i EFTA och av de svårigheter som organisationenssjälva uppbyggnad faktiskt innebär i relationernatill EG. Som underlag fördenna mih farhåga vill jag, förutom de exempel jag gav i huvudanförandet, pekapå rapporten från de första sonderande samtal som fördes i den 22 och23 januari. Där betonade den österrikiske delegaten , önskemål omöverläggningar med EG parallellt med och oberoende av samtalen mellan EG ochNorden. Det är just så - tyvärr, kanske man skall säga - som EG ser ut i dag:en organisation som försvagas av nationella intressen. Naturligtvis är det santatt sex nationer kan ha en kraftfullare stämma inför EG-förhandlingarna, menbara om deras olika stämmor talar om samma sak. Jag tror mycket på det jag sadei huvudanförandet, nämligen att genom sin regering skall gripainitiativet och leda utvecklingen på ett aktivare sätt än som kan ske när virepresenteras av EFTA-delegationen. 21JÖRN (vpk) replik: Jag blev en aning förvånad över en vändning iLennart anförande, som jag tror det kan finnas anledning attdiskutera på ett mer nyanserat och kritiskt sätt. Det gäller tesen att EG,åtminstone potentiellt, skulle kunna vara en modererande faktor mellansupermakterna. Jag vet att vissa sådana möjligheter har framskymtat. Dethade att göra med att man hade en socialdemokratisk regering i ochatt människor som i , Kreisky i det EFTA-tillhöran-deÖsterrike och en del andra socialdemokratisksocialisfiska politiker drev sådanafrån NATO-etablissemanget och något mer oavhängda tankegångar. Men det somär karakteristiskt och har så varit under är att denflygelns inflytande klart har minskat, I stället har man, som jag nämnde redani mitt inledningsanförande, fått en utveckling, där insisterar på attsjälvständigt kunna avgöra vad som skall vara västalliansens beslut ochaktioner i konkreta lägen, vill alltså inte göra bruk av någrakonsultationer med sina allianspartner. Det gör att förmåga attutgöra ett modererande inslag rimUgtvis måste ha minskat. En intressant illustration till detta är t.ex. densocialistiske spanske premiärministern mycket servila ochoerhört proamerikan- skauttalande i samband med , då han sade att han tyckte detvar helt riktigt att avvisade alla tankegångar ochförslag. Det visar att det har skett en stämningsförändring, som inte allsstöder tesen om att EG inom en överskådlig framtid skulle kunna vara någonmodererande faktor. Det är i och för sig beklagligt, men jag tycker att tesensom sådan är något äventyrlig. Vi bör nog granska den noggrannare innan viförespråkar den. Prot.1986/87:99 lapril.1987 22LENNART () replik: förslag blir inte bättre av atthan upprepar dem. En av motiveringar var uppenbarligen att vibehöver fler vildvuxna förslag i riksdag. Jag kan förstå att NicGrönvall känner sig litet ensam ibland på den punkten, men det hela blir intebättre av att han fortsätter att föra fram än mer av den typen av förslag. Jag vill upprepa att speciellt den förflugna tanken att vipolitiker på något sätt skulle adjungeras till EG-parlamentet ligger långtifrån verkligheten, hur man än ser på den frågan. Men om kan få EGatt betala för att inrätta ett informationskontor eller om han kan få tillstånd ett sådant på annat sätt än genom att pungslå den , dåär vi självfallet intresserade av detta. Emellertid var det väl inte riktigtdetta diskussionen gällde. för också en diskussion omsplittringstendenserna inom EFTA. Jag vill ta fasta på det som förenar. Vi harav olika skäl markerat att vi inte söker medlemskap i om storaberedvillighet att gå in är till stor del gripet urluften-det tror jag konstatera, om han tar en närmare titt på den norska opinionen. Även om detfinns olikheter har vi inom EFTA ändå mycket som förenar, inte minst den lågaarbetslösheten och den ganska väl utvecklade sociala välfärden i våramedlemsländer, ' Jag vill sedan gå över till inlägg. Min tesom EG som en modererande kraft, både på kort och på lång sikt, tycker jagbaserar sig på en riktig observation. Vi vet hur reaktionen i har varitnär det gäller nedrustningsalternativen, "Stjärnornas krig" ochliknande frågor. Naturligtvis kan man diskutera hur läget är ,men vi måste föra Europadiskussionen i ett mera långsiktigt perspektiv. Det kanju faktiskt bli så - jag är alldeles övertygad om det - att socialdemokraternaförr eller senare kommer tillbaka till regeringsmakten i . Även iEngland och i kan säkert majoriteterna skifta. Det är för övrigt alltid bra att världspolitiken handlarsnarare om ett trekropparsproblem än om ett tvåkropparsproblem. Det ger störremöjligheter till fördjupning, nya idéer och nya kombinationer. Det är ingetargument mot ett ökat europeiskt samarbete att nu bestämmer så mycket ocksåi . Dét är tvärtom ett uttryck för att EG just nu är mycketsvagt - alltför svagt. Stärker sig EG ekonomiskt - och därtill kan kanske ävenvi bidra inom ramen för vår självständighet - kan EG tala med myndigare stämma.Dét skulle vara till fördel, tror jag, också för världsfreden. 23 () replik: Låt mig ge några kommentarer till LennartPetterssons synpunkter på vad jag har sagt om EFTA-organisafionen. Om vi kastar en blick på , finner visex nationer, varav fyra har den gemensamheten att de är neutrala smånafionermellan de två ekonomiska blocken i - det förenar dessa fyra. Norgeligger inne i N ATO-alliansen, har haft en folkomröstning om medlemskap i för en mycket livaktig debatt om en ny prövning av EG-frågan. Vi vetatt EG-parlamentet och har visat ett särskilt intresse för attansluta till EG; det skulle skapa bättre balans i EG:s uppbyggnad. Därförkornmer , hur mycket än vill bortse från det, att intaen särställning. Och ute i ligger , som naturligtvis redan genomdet geografiska förhållandet intar en särställning. När man betraktar EFTA måste man göra det med utgångspunkti dessa realiteter. Och vi har lärt oss att den nya regeringen i Österrikerepresenterar en ny syn på EG-gemenskapen och talar om ett självständigtösterrikiskt närmande till EG, I har det förekommit opinionsmätningar,som visar att stora delar av den schweiziska befolkningen, som alltid har varitstarkt neutralitetsbunden, är djupt intresserade av en anslutning till EG,