prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — Med nuvarande låga oljepris håller mycket av den spirande utvecklingen påatt förtvina. Vad tänker regeringen göra i detta avseende? Det är naturligtvis också angeläget att ställa frågan omdet är arealen som skall begränsas eller möjligen någon av de andraproduktionsfaktorerna. Regeringen har tagit ställning för enhalvering av användningen av kemiska medel i jordbruket. Lantbruksstyrelsen,och kemikalieinspektionen har utarbetat ett förslag tillhandlingsprogram för att minska hälso- och miljöriskerna vid användningen avbekämpningsmedel. Jag har noterat att man i denna rapport säger att enövergång till lågdosmedel kan bli ett ytterligare sätt att reducera användamängder. Ja, det är klart. Det finns så högeffektiva bekämpningsmedel attexempelvis kan ersätta flera kilo. Jag vill fråga : Detvar väl inte denna övergång fill högkoncentrerade gifter som regeringen avsågmed halvering av mängden bekämpningsmedel? Beroende på brukningssätt, minskad djurproduktion, störreensidighet i växtodlingen, ökade skördar, nödvändigheten av minskadarbetsförbrukning m.m.- allt i överensstämmelse med den socialdemokratiskajordbrukspolitiken - har det svenska jordbruket blivit beroende av en radkemiska medel. En begränsning av användningen kan naturligtvis också utformasså, att man tar bort sådana medel av vilka beroendet inte är särskilt stort.Ett medel jag tänker på är s. k. tillväxtregulatorer ellerstråförkortningsmedel. Miljöeffekterna av dessa är fortfarande inte heltutredda. Tillväxtregulatorer används på ca en tiondel av stråsädsareaieni . Ett förbud mot stråförkortningsmedel skulle sannolikt motsvaraprodukfionen från 30 marginell vetejord. Personligen är jagmera böjd för att ha kvar arealen än att ha kvar fillväxtregulatorerna. Låt mig sluta med att vidröra ett ämne somkanske är det angelägnaste att diskutera framöver. dén fastapunkten i tillvaron knuten till möjligheten att odla jord och produceralivsmedel. Under industrisamhällets har den fasta punktenupplevts vara tillgången till arbete. I realiteten har detta uppfattats somnödvändigheten att bo där prpduktionen koncentrerats. I början på nästaårhundrade kanske litet av arbetskraften kan klara av hela .grundproduktionen av både livsmedel och industrivaror. Med tillgång tilleffektiva energisnåla kommunikationer, till ett avancerat telekommunikationssystem,till datateknik och kanske framför allt till en högre kunskap hos de mångamänniskorna ökar friheten och flexibiliteten i det framtida samhället. Dettainnebär att vi kan göra själva boendet, närsamhället, till den fasta punktenför människorna utan så stort beroende av traditionell grundproduktion. Jag vill gärna slå, fast att möjligheten att nu planeraför fungerande lokalsamhällen i såväl storstäder, mindre städer som på renlandsbygd är betydligt bättre än när jag var med om aft starta en debatt omdetta i början på 1970-talef. Hur vi lyckas med detta är avgörande, förmänniskornas framtida livsmiljö. Det skulle glädja mig om regeringen ochmiljöministern delar min uppfattning i detta avseende. Både tonläget och ämnesvalet i de fidigaretalarnas inlägg ligger mycket nära det som jag har för avsikt atf ta upp här . Det tror jag är ett tecken på att vi alla har lärt oss någonting av vad vihar varit med om under de senaste tio femton åren. Allvaret i demiljöproblemsom vi upplever nu framstår som alltmer uppenbart för oss alla. Detgäller inte minst om vi ser miljöfrågorna i ett internationellt perspektiv. Vi vet aft 60 000 människor dör av vattenburnasjukdomar, aft av jordens regnskogar har huggits ned , atfett land som kommer atf förvandlas fill öken på en generation, om dennuvarande utvecklingen får fortsätta. Def är faktorer som dessa som gjortmiljoner människor i , och fill svältande miljöflyktingar. Men också rymmer miljöflyktingar, som måste sökasig till länder som för att få uppleva orörd natur. Över def som engång var grönskande skogar, brusande floder och stolta berg breder nu ut sigett fuktigt, giftigt dis och milsvida halvt förslummade industrilandskap.Europas kulturskatter vittrar sönder av avgaser och. giftiga utsläpp.Tiotusentals människor dör i sjukdomar orsakade av miljögifterna. Detfinns t. o. m. länder i vår omedelbara närhet, som , där miljögifternaleder till att barn hämmas i sin utveckling, Haven som omger oss är nu så sjuka att djur och fiskardör. Vi har upptäckt dioxiner i luften och vattnet, i modersmjölk, i lax, strömming och krabbor utanför vår kust - och att dessa härrör bl. a. från bilavgaser. Ozonlägret tunnas ut - ökad ultraviolett strålning drabbar och nordligaste . Alla dessa larmrapporter pm fortgående och hastigtaccelererande miljökatastrofer, når oss med att vi gång på gångdrabbas av dramatiska katastrofer som Seveso, Bhopal och Tjernobyl. Vi vet att problemen är orsakade av mänsklig verksamhet,av felaktig och slösaktig användning av en miljöfarlig teknik, som hotar våröverlevnad. i def perspektivet framstår det som alltmermeningslöst, ja, t,p, m, motbjudande, att föra den traditionella jämföranderiskanalysdebatten. Visserligen är det angeläget att försöka göra hederliga ochrättvisande jämförelser mellan de olika risker vi utsätter oss för, för att vidvarje givet tillfälle kunna välja det alternativ som sammantaget innebär minstrisker. Men det som för mig framstår som viktigast är ändå att vi förmår draden slutsats jag redovisade i en artikel i : "Vi måste engång för alla bryta med den traditionella, slösaktiga och miljöfarligateknikkultur som ställer oss inför sådana hot." , författare och miljöjournalist, ställer i sinbok kunde gråta följande retoriska fråga; "Vilka prioriteringarskall vi låta väga tyngst , när det är morgondagens perspektiv sområder?" Svaret på denna fråga är självklart; vi måste sätta omsorgen omvåra efterkommande främst i det politiska arbetet. Jag säger detta medveten omatt vi från samtliga partier har anledning att se självkritiskt på en del av debeslut som tidigare fattats. Därför vill jag också gärna säga till ; Ni borde vara försiktiga vid betygsättningen och ansvarsfördelningen,för vi delar alla ansvaret. Jag är också glad aft kunna konstatera atf medvetenhetenom miljöproblemen växer sig allt starkare. Jag märker det i form av den storabrevskörd jag får. Jag märker det på resor runt om i landet, på skolor ocharbetsplatser, bland gamla och unga. Det personliga engagemanget i miljöfråganär lika starkt som engagemanget för fred, arbete och bröd. Jag är därför övertygad om att det finns en bred politiskenighet, både innanför och utanför portar, om att vi måste ansträngaoss än mer för att värna vår miljö. Det är vårt gemensamma ansvar att gripa ossan den uppgiften med både optimism och stort allvar. Den väg ut ur miljökrisen som vi skulle kunna samlas kringmåste kännetecknas ay insikten om att varje annat alternativ än det som byggerpå effektiv resursanvändning och miljövänlig teknik betingar ett pris som ingenav oss kan eller vill betala - vare sig man mäter i pengar och industriellkonkurrenskraft, i effekter på miljö och säkerhet eller i sociala konflikter. Det är nödvändigt atf dessa tankar ligger till grund närvi och vårvintern skall ta ställning till den framtidaenergipolitiken, som miljöpolitiken måste intensifieras bådenationellt och internationellt. Det är med resurshushållning ochteknikutveckling som dessa svåra uppgifter skall angripas. Till min stora förvåning har jag sett kommentarer somantytt att den inställning fill problemen jag redovisat skulle vara uttryck förteknikfientlighet. Inget kunde vara mer felaktigt. Tvärtom handlar det om enfördjupad teknikoptimism, som vågar ställa högre krav på tekniken . För att inte förlora i kapplöpningen med tiden och för attklara miljöfrågorna måste vi ta till tre olika angreppsmetoder jämsides. Den första metoden handlar om att läka och rena medåtgärder som sätts in i efterhand. Det är den traditionella miljövård därSverige länge har varit och är världsledande. har byggts.Rökgasrening blir allt vanligare. Miljölagar och tillsyn har successivt skärpts.Men fortfarande finns det klara För att komma till rätta med dessa har regeringen tillkallatlandshövding som fått i uppgift att snabbt lägga fram förslag omhur den framtida miljö- och naturvården skall organiseras i vårt land.Samfidigt pågår en översyn av lagstiftningen. Den andra metoden handlar om atf utarbeta räddningsplanerför att snabbt kunna angripa akuta problem. har vi enaktionsplan mot luftföroreningar och försurning. Men vi behöver räddningsplaner också på andra områden. Detgäller t. ex. haven, som flera talare här har nämnt. Under den kommande vinternskall den tillsatta "Aktionsgruppen mot havsföroreningar" tafram räddningsplaner för våra hav, från gränsen mot i norr till gränsenmot i väster. Dessa insatser för att rädda luften, vattnen och jordenbehöver följas upp internationellt. På svenskt inifiafiv beslöt de nordiskamiljöministrarna i går om ökade insatser för att snabbt och radikalt minskautsläppen av svavel, kväveoxider, kolväten, freon, tungmetaller och farligakemikalier. Vi beslöt också aft förlägga möte medHelsingforskommissionen på ministernivå för atf lyfta dessa frågor, Sverigedelfar också med betydande resurser i arbetet på atf rädda regnskogarna och atthejda ökenspridningen. Över huvud taget avser vi aft intensifiera vårtinternafionella arbete, som statsministern framhöll i regeringsförklaringen. Den tredje metoden handlar om att långsiktigt förändravårt sätt atf använda naturresurser och om hur denna användning tillåts påverkamiljön. Energipolitiken är det område där sådant arbete harinletts. Där har vi också kunnat visa att effektiv resursanvändning ochutveckling av god teknik är verkningsfulla instrument för att på en gångförbättra miljön, ekonomin, sysselsättningen och välfärden. efter Tjernobylprövar vi med stort allvar och ödmjukhet hur den omställningsplan vi har påenergiområdet kan förbättras ytterligare. Den fråga vi nu ställer oss är omkärnkraften kan och bör avvecklas snabbare än vi har beslutat om och hurdef kan ske utan skador på miljön. Jag vill med kraft och stark känsla här understryka atfvårt tredubbla uppdrag- att avveckla kärnkraften, atf bekämpa försurningen ochatf skydda våra älvar - måste ligga fast också inför dessa högre ställda krav.Även i den här nya situationen måste vårt huvudmål vara att pröva varje annanmöjlighet än utbyggnad som hotar dessa värden. Det är på den grunden och efteren förnyad noggrann och allvarlig prövning av kärnkraftens risker samt inteminst av våra erfarenheter av de mänskliga, sociala och miljömässiga skador somen kärnkraftsolycka orsakar som våra beslut måste fattas. har fått i uppdrag aft fa fram underlag fördet beslut som senare skall fattas av regering och riksdag. Jag villunderstryka att energirådets uppdrag är just att ta fram underlag för beslut -inte att föreslå hur dessa beslut skall se ut eller förhandla fram enkompromiss om energipolitiken. Skälen till aft vi har valt denna arbetsmetod är flera.Ett är aft vi tror att energirådets möjligheter aft ta fram def allsidigabeslutsunderlag som behövs ökar, om man slipper aft nu sitta och välja mellaneller strida om olika alternativ. Ett annat är atf partiernas ochorganisationernas företrädare infe kan sitta i rådet och på egen hand fatta beslutsom går utöver dem som fattats avorganisationen i demokrafisk ordning. Vi har t. ex. enhälliga kongressbeslutom energipolitiken som under pågående kongressperiod bara kan ändras genombeslut av partistyrelsen och riksdagsgruppen. Jag har noterat att ocksåföreträdare för andra partier och organisationer vill ha en möjlighet atf fattabeslut i normal demokratisk ordning. Det är också det enda naturliga. kommer därför att förse regeringen, partiernaoch organisationerna med det underlag som behövs för dessa beslut. Jag har förnågra minuter sedan mottagit den rapport som har utarbetats av den expertgruppsom bistår energirådet, liksom kommentarerna från den grupp av vetenskapligagranskare som också knutits till rådet. skall rådet taställning till om detta material är fillräckligt som underlag för den kommandeprövningen. Materialet överlämnas då till regeringen, som därefter kommer attinbjuda partier fill överläggningar. Def är min och regeringensförhoppning att def skall vara möjligt att nå bred politisk samling kring debeslut som skall fatfas. Ett sådant beslut bör, för att vara trovärdigt, bl. a.innefatta en uppgörelse, som vi gemensamt tar ansvar för, om hur framfidenselförsörjning skall . Energipolitiken kommer att kräva intensivainsatser - och . Men vi måste taitu med ytterligare några områden av strategisk betydelse för miljön. Avfallshanteringen är ett sådant område. Jag hoppas kunnaåterkomma till med förslag om detta under detta arbetsår. Dettaförslag skall bygga på principen om återvinning och hårda miljökrav. Som ni har noterat kommer regeringen redan i början avnovember aft lägga fram ett förslag om hanteringen av de miljöfarligabatterierna på bord. I detta förslag slås den principen fast, attden som med sin verksamhet orsakar miljöskador skall ta det fulla ansvaret ochkostnaderna för de åtgärder som krävs för att komma till rätta med problemen. Ett tredje område, där def krävs en successiv utveckling imiljövänlig riktning, är transport-och kommunikationssektorn. Det är vikfigt,infe minst mot bakgrund av de fakta vi känner till om vägtrafikens betydelseför skogsdöden och försurningen, liksom inte minst de hot den utgör förmänniskornas liv och hälsa. Genomförandet av besluten om blyfri bensin och avgasreningpågår nu med full kraft. Ett förslag om bilavgaslag kommer att redovisas förriksdagen . Detsenaste halvåret har en rad beslut fattats av stor betydelse för miljön; - Samhälletsinsatser för att skärpa hastighetskonfrollen har intensifierats. - SNF harerhållit stöd för en omfattande informationskampanj i syfte aft förmå landetsbilister att sänka hastigheten och därmed minska kväveoxidutsläppen. - SJ har beslutatom en ambitiös satsning på snabbtåg, som erbjuder goda alternativ fill flygetoch bilen. - Det pågår enkraftfull överföring av tunga transporter från landsväg till järnväg. - Miljökonsekvensbeskrivningarav olika alternativ för fasta förbindelser över skall göras. För vägenmellan och föreligger sådana redan. - Regeringenbeslutade, , att SJ:s planerade tågindragningarpå kustbanorna i och på linjen inte skall genomföras. Ett fjärde område är, och där delarjag uppfattning, jordbruks- och livsmedelspolifiken. Även härkrävs en handlingsplan för hur näringen skall utvecklas i mer miljövänligriktning i samförstånd med alla berörda parter. Som flera har påpekat harlantbruksstyrelsen tillsammans med kemikalieinspektionen och livsmedelsverketnyligen på regeringens uppdrag presenterat ett konkret förslag om hur enkraftig minskning av bekämpningsmedlen i jordbruket skall gå till, och jag kanförsäkra att vi kommer att behandla denna fråga så snabbt som möjligt. Iaugusti förbjöd regeringen användningen av bekämpningsmedlet Roundup i stråsäd.Avgiften på konstgödsel har visat sig framgångsrik, så framgångsrik att deföretag som producerar handelsgödsel nu protesterar hos regeringen för attavgiften här fått erforderlig effekt i foi"m av minskad försäljning. har regeringen beviljat Stiftelsen ett bidrag på 10 milj. kr. för att klarlägga förutsättningarnaför att uppföra en fullskaleanläggning för etanolproduktion. Jag vill gärna säga till aft arbetet medatt finna en alternafiv användning för åkerarealen för t. ex. användning påenergiområdet bedrivs med stor kraft och kommer att bedrivas med stor kraft.Jag anser att det är mycket viktigt atf vi försöker hitta konstruktivalösningar. Jag har redan vid ett flertal tillfällen diskuterat dén här fråganmed den nye jördbruksmiriistern. De uppgifter vi har framför oss är i och försig inte lätta. Men de är viktiga, och de är mycket stimulerande ochhoppingivande just därför att vi vet hur vikfiga de är. De förutsätter att allaställer upp med kunskap och engagemang, med djärvhet och framsynthet i arbetetoch med vilja till samarbete över olika gränser. Klarar vi den utmaning vi står inför kommer vi atf kunnaåstadkomma resultat och alternafiv, som kan skapa nationell samling kring såvälmiljö-som energipolitiken, kanske också jordbruks- och livsmedelspolitiken. Jagtycker det är mycket viktigt att vi gör det här försöket. Jag är övertygad omatt de av oss som sviker de förväntningar som finns kommer aft förverka sittförtroende hos medborgarna, hos sina medmänniskor. 38 () replik: Det är en vänlig och ambitiös miljöministersom här möter kammaren. Det tycker jag är tillfredsställande. Men jag tyckerdet är synd att hon går förbi t. ex. den viktiga frågan om kolanvändningen. Vimåste vara mycket försiktiga med atf initiera och öka användningen avenergislag som vi vet medför stora faror. Miljöministerngick också förbi frågan om den internafionella luftvårds- fonden,som har uttalat sig om. Jag skulle vilja ha ett svar på denfrågan. När det gäller frågan om användningen av åkerjorden förbl. a. energiändamål delar jag uppfattningen att vi måste komma fram tillkonstruktiva lösningar. Åkerjorden är en resurs som är mycket flexibel: Den gåratt använda till detena eller det andra med ganska kort omställningstid. Därförbör vi vara rädda om den. Men det som oroar mig - även om män nu tar ett tag företanolprodukfio-nen - är att den stimulans som fanns i höga priser på olja inte längre finns. Frågan är om def inte krävs insatser på det området föratt de aktiviteter som är på gång ute i näringslivet.runt om i landet inteskall tyna bort. Låt mig sedan säga några ord fill om det här med betygsätfning. Jag är utomordenfiigt försiktig med allbetygsättning. sätter övervägande låga betyg. Men det enda-jag i def härfallet har tagit upp är egentligen regeringen. 39 () replik: Det var ett vackert tal som statsrådet . Det var så vackert atf man nästan drar sig för atf replikera. Ändåställde jag under mitt anförande några frågor som jag inte har fått svar på. Jag vill först konstatera att socialdemokraterna harändrat sin inställning när det gäller biståndspolitiken och i varje fallmarkerar en utomordentligt positiv inställning fill miljö-, markvårds- ochenergifrågor på just det området. Def går att markera en än mer positivinställning, när vi nästa är återkommer med samrna motioner som vi har väckt iår om just särskilda anslag till detta område. Jag frågade om statsrådet är villig att stödja def förslagsom utrednings gruppen från har kommit med, nämligen om statsbidrag till gödselvårdsariläggningar. Förslaget är identiskt med det förslag som vi har framlagt i men som har avslagifs av majoriteten. Det kanske är dags atf ändra uppfattning så att vi kan motse en positiv inställning även till denna fråga. Det är på samma sätt med importenav produkter, som innehåller rester av ämnen som i infe får användas iväxtskydd. Även på detta område bör vi sänka gränsvärdena ner till noll, så attvi kan garantera aft de livsmedel som importeras är av samma höga klass som vikräver av den egna produktionen. Även i detta avseende vore det intressant attfå höra statsrådets uppfattning. När def gäller att välja vilka frågor som jagskall svara på direkt befinner jag mig litet grand i ett dilemma med hänsyntill kammarens tid. Jag skall besvara flera frågor liknande demsom har ställts här, t. ex. en om åtgärder beträffande . Jaghoppas aft accepterar att jag återkommer till den saken. Jaghar också när def gäller t. ex. freoner fått interpellationer, som inom kortskall besvaras i kammaren. Låt mig fa upp ett par väsentliga frågor som har ställtshär utöver dem som jag har tillfälle att besvara . Det gäller förstoch främst frågan om en internationell fond för att flnansiera investeringar imiljöförbättringar. Självklart känner jag, som har varit ledamot av dennakammare , en utomordentligt stor respekt för beslut ochskall se till att de effektueras. Men ju mer jag har studerat dessa frågor -och det har jag gjort vid ett besök i och iförrgår, när de nordiska miljöministrarna kunde lyssna till en föredragning avBrundflandkommissio-nens generalsekreterare om den förestående rapporten frånBrundtland-. kommissionen till - desto mer övertygad blir jagom atf de länder som säger att de inte har räd att byta teknik fill en merresurshushållande och miljövänlig teknik har fel. Det de inte har råd med äratt fortsätta att använda den gamla tekniken, för den är slösaktig och dyrbarsamtidigt som den skadar miljön. Budskapet från kpmmer i hög gradatt bli just detta-jag har själv framhållit det vid många tillfällen under desenaste åren, och jag sade det förresten i mitt anförande alldeles ; Vi harinfe råd aft fortsätta att använda den gamla dåliga tekniken. Det enda vi harråd med är att byta till en bättre, mer resurshushållande och miljövänligteknik. Härigenom kan man göra oerhörda vinster. Sedan kan vi resonera om hurman skall bära sig åt för att klara de praktiska problemen inkl. finansieringenvid byte av sysfem. Men det är små problem. Det hör till det väldigtuppmuntrande i det som vi diskuterar att allt flera förstår atf detförhåller sig på detta sätt. Jag talade inte konkret om kolet. Det är riktigt. Men jagsade, , att vårt trefaldiga uppdrag är att på en gång klarakärnkraftens avveckling, kampen mot försurningen och skyddet av våra älvar. Detbetyder att kärnkraftsavvecklingen inte skall med kol och olja. Jag harsett en del förslag, där man vill göra det enkelt för sig och gå snabbt framgenom aft använda sådana alternativ. Det vill inte jag, regeringen ochsocialdemokratin göra. Detta är oerhört viktigt. För inte mer än en pch en halv vecka sedan hade jag enutomordentligt intressant diskussion med företrädare för jordbruksrörelsen ochFöreningsbanken, där det ställdes två konkreta frågor till mig. Den ena var;Är regeringen beredd att medverka till att oljepriset med olika medel höjs iden takt som behövs för att satsningen på inhemska bränslen inte skallavstanna? Den andra frågan var: Kan regeringen garantera att def inte blir enså snabb kärnkraftsavveckling att den måste genomföras med hjälp av kol ocholja, som kommer att undantränga satsningen på inhemska bränslen och på etanolsamt möjligheten att koppla ihop lösningen av energi- och miljöpolitiken medlösningen av jordbrukets och livsmedelsproduktionens problem? Mitt svar var att det är precis den balanspunkt som gör detmöjligt att kombinera dessa olika syften, soin regeringen önskar uppnå. Det äri hög grad detta som jag menar att våra diskussioner borde handla om . Därmed har jag lämnat svar på frågan om hur vi skalldiskutera en riktig, förnuftig och omsorgsfull användning av den mark som stårtill förfogande för odlingav olika grödor som behövs för försörjningen i det svenska samhället iframtiden. 41 () replik; Jag är fullständigt medveten om att det infeär lätt atf ha en balanspunkt där kärnkraften skall avvecklas, försurningenförhindras och de inhemska energikällorna utnyttjas. Jag ställde frågan tillBirgitta och regeringen just därför att detta inte är lätt. Det finns inomde olika partierna i en stark oro, som är befogad, för hur dessaproblem skall lösas, och vi har behov av aft ganska ofta få rapporter. Detkommer också att dyka upp många problem på vägen framöver. Jag delar naturligtvis uppfattningen att enresurshushållande teknik är lönsam på lång sikt - det är odiskutabelt.Förslaget om en internationell luftvårdsfond skall ses som ett sätt atf skyndapå den internationella utvecklingen. Detta är svårt atf bedöma, och det ärmöjligt atf regeringen har bättre förmåga att göra det genom sina kontakter medomvärlden. Def vikfiga är emellertid att man hittar vägar så aft det snabbtblir resultat. Jag vidhåller aft vårt förslag är en sådan idé som kanfullföljas - det lönar sig naturligtvis . har själv nysssagt att man måste fundera över hur problemet med omställningen ochkapitalbehovet vid omställningen skall lösas. Ur den synpunkten är det viktigtatt denna debatt fortsätter.