prot · GA09126 · 1986-12-31 00:00:00 — Också när det gäller detta kan man avkrävastatsrådet en förklaring. Jag tycker för övrigt.att statsrådet skall ta del avden artikel som var införd i angående det häravtalet. Så några ord om arbetstillfällena. För mig är frågan omGotlandstrafiken inte en exklusiv trafikteknisk angelägenhet utan i hög grad enregional- och arbetsmarknadspolitisk angelägenhet. Ungefär 320 gotlänningar ärför sin inkomst beroende av . Rederiet är länets näst störstaprivata företag med starka direkta och indirekta förankringar i gotländsktnäringsliv och gotländsk arbetsmarknad. Till detta kommer ca 500säsongan-ställda. Var femte gotlänning har berettssommarjobb vid Gotlandsbolaget. De arbetslöshetssiffror som nämnde ärenligt min mening riktiga. Endast och har högre arbetslöshetssiffrorän . Antalet tillsvidareanställda var 1986 i land 112 personeroch ombord 220. Det enda som är klart är att ett femtontalpersoner får anställning i Visbyterminalen. Bokningskontor skall ligga iStockholm. databas ligger i Åbo. Varför medverkar regeringen ochtransportrådet till att dessa arbetstillfällen tas från , där desjälvklart hör hemma, och flyttas över till en - som vi upplever det -överhettad storstadsregion? har ju - i varjefall denna vecka-Gotlandstrafiken på sin dagordning . Jag vet intehur mycket tid man önskar ägna åt detta kära ämne samma vecka, och jag skalldärför försöka begränsa mina kommentarer till de båda föregående inläggen. När det gäller vad staten skall betala för trafiken tyckerjag att det är viktigt säga, eftersom både och varinne på den frågan, att man inte kan jämföra det avtal som går ut med detavtal som har träffats för de kommande tio åren. Staten befann sig ju inte iden situationen att man kunde besluta om att förlänga det gamla avtalet på dessvillkor eller teckna ett nytt avtal. Skall det bli en riktig jämförelse, fårman naturligtvis göra en jämförelse mellan de båda anbud somförelåg i den nya avtalssituationen. Därför är dessa historiska siffror avganska begränsat intresse i detta sammanhang. När man talar om kostnaderna vill jag påminna om att en avanledningarna till att vi tog upp denna diskussion igen inte bara var attavtalet löpte ut utan också att mycket bestämt uttalat sig mot dekostnadsökningar som uppstått vissa år och som, om jag inte minns fel, de år devar som högst uppgick till 70 milj. kr. Sådana kostnadsökningar ville man intese upprepade i ett nytt avtal. Man får inte någon Gotlandstrafik för 20 milj.kr., utan så sent som kostade denna trafik istorleksordningen 70 milj. kr. Det var utgångspunkten för när man uttaladeatt regeringen borde se över hela den här situationen. Dessa uppgiftermodererar ganska ordentligt de sifferexempel som nämnts i debatten. Det är i och för sig förståeligt att och hyser omtanke om de anställda i Gotlandsbolaget och att de talar omden oro som dessa känner. Men det enda sättet att få den oron att försvinnavore att staten träffade något slags evighetsavtal med Gotlandsbolaget. Är detvad önskar att vi hade gjort? 21 BOHAMMAR (vpk); Det är riktigt som säger attvi i kammaren återkommer till Gotlandstrafiken. Det är också riktigt attriksdagen nu har ett mycket pressat tidsschema, men det gäller ju bara vårakommande arbetsplena där vi verkligen måste försöka spara in på varje minut.Men i den här interpellationsdebatten har vi mycket gott om tid, och jagbeklagar att inte vill använda för att svara pånågra fler av de många frågor som vi har ställt. Som var inne på kommer statenuppenbarligen genom den här uppgörelsen helt enkelt att skänka bort 120 milj.kr. av framtida reavinster. Jag förstår att aktieägarna i Gotlandsbolaget ärmycket nöjda. Jag vet inte hur denna ytterst märkliga situation haruppkommit med alla dessa bolag som är involverade och hela det kaos som rådervad gäller färjetrafiken och trartsportpolitiken för räkning. Jag fårnågot slags misstanke att regeringen alltför mycket kommit i händerna påtransportrådet, att man inte tänkt på människorna på och på depolitiska konsekvenserna av vissa avtal som transportrådet ingått. Jag har ettalldeles bestämt intryck av att transportrådet tänker ekonomiskt oerhörtkortsiktigt, vilket på lång sikt blir mycket olönsamt och drabbar en massamänniskor på både kort och lång sikt. Jag anser att regeringen borde ta etthelt annat grepp om färjetrafiken till . När det gäller frågan om hur mau skall lösatrafiksituationen för har vi ett mycket klart alternativ. har också här i kammaren sagt att staten måste gå in och ta ett totalansvar, precis som staten har ansvar för transporterna i övrigt i . Staten borde ha precis samma ansvar för Gotlandstrafiken som den har när det gäller och dess transporter. frånsvär man sig det ansvaret, och en massa olika bolag blir involverade. På detta sätt fär vi dessa olyckliga konsekvertser. . \ Jag beklagar att Svert Hulterström inte mer konkret villgå in och diskutera den oro som människorna på känner. Det handlär härom en av största arbetsplatser och om väldigt många människorsframtida arbete och försörjning. Jag tycker att de borde kunna få litet klararebesked av kommunikationsministern. 22GUNHILD (): Gemene man vet fortfarande inget om det nyaavtalet. Det är hemligt, och jag vet inte när vi får veta vad det innehåller.Men det skall bli intressant att få reda på det när det offentliggörs. I vårt transportstöd räknar man in sådana kostnader somstaten självfallet skall svara för, exempelvis hamnavgifterna. Underinnevarande budgetår är dessa avgifter beräkrtade till 30 milj. kr., vilket ären ganska stor del av transportstödspengarna. Oron för effekterna av det som sker har på olika sättpåtalats från och kommun. Effekterna har även diskuterats vidinterpella-tions- och frågedebatter i . De har även på ett tidigtstadium påtalats i skrivelser och vid uppvaktningar från de fackligaorganisatiorterna. Det råder både bitterhet och besvikelse bland deanställda i Gotlands- 11 protokoll 1986/87:124-126 bolaget,bl. a. därför att både transportrådets generaldirektör och det nya rederiet vidupprepade tillfällen har gett långtgående utfästelser om att Gotlandstrafikenäven i fortsättningen skulle administreras och skötas från . Dessalöften har man på ett närmast flagrant sätt frångått. Kvar på kommer detbara att bli skärvor efter ett väl fungerande serviceföretag, somför ändamålet kompetent personal får sälla sig till de övriga arbetslösapå . Det går inte att bara avfärda de framförda synpunkterna med att detfinns andra politiska styrmedel i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dethandlar om hundratals arbetstillfällen vid Gotlandsbolaget. Det handlar omuppskattningsvis 75 jobb i det gotländska näringslivet, och det handlar om attdet gotländska samhället, kommer att lida skada. Detta är verkligen en fråga som regeringen måste ha enskyldighet att anlägga en helhetssyn på så att man vet vad den ena handen gör i förhållande fill den andra. Det krävs att regeringen tar ett samlat ansvar för vadregeringens förlängda arm i form av transportrådet har åstadkommit i dennafråga. Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att gå in och så att sägastyra det som håller på gå snett när det nya rederiet så uppenbart frångårgivna löften. Regeringen är naturligtvis beredd att ta ettsamlat ansvar. Men frågor går ju bara ut på en sak, nämligenatt Gotlandstrafiken skall skötas av Gotlandsbolaget, och det skall det göra ievigheter, och det får inte ske några förändringar i detta avseende. Jag kariirtte uppfatta åsikter på något annat sätt. Alla problem somhon redogör för hänger ihop med att det är Gotlandsbolaget somsköter trafiken. Detta är tydligen mening. Men det är inteden mening som har haft. har eftersträvat att konkurrensenskulle öka och att även artdra skulle få lämna anbud. Jag tycker inte att resonemang är rikfigtlogiskt. Först kritiserar han praktiskt taget allt som staten gör när det gäller Gotlandstrafi ken. Enligt honom är det fel på det mesta - transporträdet gör fel, trafiken läggs upp på fel sätt, ambitionerna är för lågt ställda i fråga om insatserna, folk är oroliga, och de anställda går på knäna. Sedan avslutar han med att säga att staten skall ta hand om det staten till äventyrs ännu inte här tagithand om när det gäller Gotlandstrafiken. Först kritiserar han alltså staten för alla fel den gör, och sedan säger han att han tror att allt skulle bli bättre omstaten tog över även det som den inte sköter . Detta går logiskt inte ihop för mig. . . Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare inlägg. 24 BOHAMMAR (vpk): Jag vet inte hur uppfattarlogiken. Jag har sagt att statens fel inte är att den gör för mycket utan attden gör för litet.. Statens fel i det här sammanhanget är att man överlåteransvaret för Gotlandstrafiken,som är en viktig trafikpolitisk men också en oerhört viktigsysselsättningspolitisk fråga, till ett privatkapitalistiskt företag, som sedankan hantera frågan på olika sätt. Detta är nonchalans och visar ointresse fränstatens sida. Det handlade min kritik om. Jag vill att staten skall gå in ochta det fulla ansvaret för trafiken så att det blir en bra trafikförsörjningsamt trygga arbetsförhållanden för de anställda. Detta tycker jag ärfullständigt logiskt, åtminstone från mina utgångspunkter. Avslutningsvis vill jag berätta en sak för SvenHulterström. Jag har talat med en del socialdemokratiska vänner till mig påGotland. De berättade om förstamajfirandet i , där vartalare. Han talade mycket om regionalpolitiska insatser bl. a. för . Hantalade om olika enstaka jobb runtom på , iBurgsvikochpåandrahåll. Det ärviktigt för ett län i svår sysselsättningskris. Men dessa partivänner till SvenHulterström och goda vänner till mig undrade hur detta stämmer överens med låter hundratals fasta jobb för gotlänningar inom färjetrafikenäventyras. Det får de inte att gå ihop, och de är mycket besvikna. Om tekoutbildningen vidhögskolan i Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1986/87:235 om tekoutbildningen vid högskolan i har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att tekoutbildningen vid högskolan i i sinhelhet lokaliseras till produktionstekniskt centrum för textil- ochkonfektionsindustrin (Proteko) i det f. d. Algotshuset. Tekoutbildningen vid högskolan i bedrivs i f.d. , som hyr av kommun.Enligt vad jag under hand har inhämtat från pågårdiskussioner mellan , högskolan och kommun om hurlokalfrågan för tekoutbildningen bäst skall lösas . Det är riktigtatt i dessa diskussioner, med hänvisning till att det finnstomma statsägda lokaler i kvarteret , föreslagit att den teoretiska delenav utbildningen förläggs till kvarteret och att den praktiska delenföriäggs tillsammans med övriga delar av Proteko i f. d. Algotshuset.. På såsätt skulle de statliga lokalerna utnyttjas effektivare. Den från verksamhetssynpunkt bästa lokallösningcrtförefaller enligt min mening vara att de teoretiska och praktiska delarna avutbildningen får lokaler i rimlig anslutning till varandra. Detta måste dock iden aktuella situationen vägas mot behovet av ett effekfivt iitnyttjande av destadiga lokalerna. Diskussioner pågår mellan berörda parter omhur en lämplig lösning av lokalfrågorna skall utformas. Det föreligger ännuinte något förslag till regeringen från . Jag är därför irtteberedd att nu ta ytterligare ställning i frågan. Om tekoutbildningen vid högskolan i 26LENNART BRUNANDER (c); Jag tackar utbildningsministern för svaret,även om jag måste säga att det var iritetsägande, eftersom utbildningsministerninte kom till någon slutsats i sina resonemang. Utbildningsministern anför att det pågår diskussioner omhur lokalfrågan skall lösas. Dessa har i så fall pågått . Högskolanskrev till med anledning av detta redan i september 1986.Därefter diskuterade man hur frågan om lokaldisposition skulle lösas.Uppenbarligen kom man inte fram till det resultat som högskolan önskade,nämligen en samlokalisering av samtliga utbildningar inom tekoområdet. Idecember 1986 skrev man till och begärde att få träffautbildningsministern. Detta skedde sedan också i . Där informerade manutbildningsministern, såvitt jag vet, om bekymren, om viljan att få lokaler påsamma ställe för hela utbildningen och om nödvändigheten av detta. iår skrev man dessutom till industriministern. Vad jag vet har diskussionerna pågått ganska länge, ochrimligtvis borde man komma fram till ett resultat. Byggnadsstyrelscrt har naturligtvis en önskan om att fåutnyttja sina lokaler så effektivt som möjligt. Det är något som jag begriperhelt. Men huvudändamålet med en tekoutbildning är ju att man skall kunna ge enutbildning som är av god kvalitet. Och det önskemålet borde vara viktigare änatt de lokaler som finns utnyttjas på bästa sätt. Jag skulle därför viljaställa några frågor till utbildningsministern. Vilken uppfattning om de här frågorna fick ministern närministern var i ? Det framgår ju inte av svaret. Vilka diskussioner pågår ? Diskussionernamellan och.högskolan borde vara avslutade. Vad man väntar päär ett besked från , ett ställningstagande i någon riktning. När kommerutbildningsministern att göra något i den här frågart? I håller man nu på att bygga upp ettproduktionstekniskt centrum för teko. Detta är mycket viktigt för helaSjuhäradsbygden och för tekoindustrin. Det stimulerar utvecklingen och hjälpertill på många olika sätt. Här samarbetar kommunen, branschen, dvs. företagenoch facket, , utvecklingsfonden, högskolan och gymnasieskolan.Tanken är att man skall på samma ställe sammanföra de utbildningar påtekoområdet som finns i . Därför är uppfattning i denhär frågan inte bra, och därför är det olyckligt att utbildningsministern ochutbildningsdepartementet inte har gjort någonting åt saken. Staten har också gått in i samarbetet och satsat 7 milj.kr. på att detta produktionstekniska centrum skall fuugera bra. Då är detmärkligt att man från det andra hållet - - inte ärberedd att dra sitt strå till stacken. Den lösning som har skisserats innebär att man får ensämre utbildning. Man kan inte lösa utbildningsfrågorna på ett bra sätt då,eftersom den praktiska och teoretiska utbildningen måste integreras. Manförlorar tid genom att man tvingas förflytta sig mellan de olikautbildningsplatserna. Också lärarna måste förflytta sig vilket medförkostnader, och det blir även Dessutom kommer detta produktionstekniska centrum att fungerasämre. Vad man sparar i lokalkostnader genom att utnyttja delokaler som man annars inte skulle utnyttja kanske man föriorar på annat håll.Dessutom är min uppfattning att de aktuella lokalerna behövs. Utbildning förförskollärare behövdes t. ex., och tanken var också att sådan utbildningskulle finnas. Det hade UHÄ begärt, och det var ett olyckligt beslut att lägganed förskollärarutbildningen. Man hade haft chansen att reparera det genom attlägga dit utbildningen från . Vi trodde också att vi skulle få det så,men det har inte blivit på det sättet. Det finns andra expansionsmöjligheter för högskolan därdessa lokaler också skulle behövas. kan man komma i det läget att den härutbildningen måste flyttas igen, och då kanske de lokaler som nufinns i Algotshuset inte är disponibla. Det är alltså mycket som talar för attnu bestämma sig för att samlokalisera utbildningen i Algotshuset. Jag vill ha svar på frågorna om vilken uppfattningministern har, vilka diskussioner som pågår och när det kommer att händanågonting. öm tekoutbildningen vid högskolan i Det problem som här haruppehållit sig vid hör enligt min mening till ett av de minsta bland högskolanslokalproblem . Tekoufbildningen i består av dels enteoretisk del, dels en praktisk del. Den praktiska utbildningen meddelas ilokaler i den s. k. Algotsbyggnaden. Dert teoretiska utbildningen meddelas pånågra i en fastighet, som staten äger och där vi harandra lokaler för högskolan. talar om att utbildningen blir sämre.Jag kan omöjligt förstå varför utbildningen skulle bli sämre, om de studerandefår gå några steg kanske , eller att det skulle åsamkakostnader att lärarna måste förflytta sig. Den kostnad som uppstår i och medatt lärarna under sju promenerar på kan väl inte varaså stor, att vi på grund av den skulle låta statens lokaler i statens egenbyggnad stå tomma? Om vi får andra uppgifter för de lokalerna, kan vi senareflytta ihop de båda delarna av utbildningen i Algotsbyggnaden. Jag skulle vilja påstå att de problem vi har i t. ex.grannstaden , där institutionerna ligger spridda över hela staden, ärverkliga lokalproblem. Det jag har sett i vill jag beteckna som ett av deallra minsta problemen. Någon flyttning från statens lokaler kommer inte attske så länge vi inte har någon annan hyresgäst till de lokalerna. Jag vill också säga att jag inte ser något större fel iatt den prakfiska ingenjörsutbildningen i delvjs sker i samma lokaler somBibliotekshögskolan och en del annan teoretisk utbildning utnyttjar. Det äringen olycka att studerande med olika studieinriktningar har samma uppehållslokaleroch lokaler för måltider, bibliotek m. m. Det förekommer i högskolestäder medlängre traditioner än . Om teköutbildningen vid högskolan i Anf, 28LENNART BRUNANDER (c): Utbildningsministern säger att de problem manhar i är små i förhållande till dem man har i . Det är mycketmöjligt att man har större problem i . Men det hindrar inte att manförsöker hitta den bästa lösrtingen på problemen i . Den bästa lösningenskulle vara att man lokaliserade all tekoutbildning till Algotshuset. sägerutbildningsministern att det inte har så stor betydelse, för det är . Dessa båda hus ligger nästan i var sin ände av staden.Det är inte så enkelt som utbildningsministern vill göra gällande. Dessutom ärdessa utbildningar integrerade, så att man behöver ha dem nära varandra, eftervad jag har fått mig beskrivet. Utbildningsministern säger sedan att det är ganska bra attde som utbildas inom olika områden får umgås i samma lokaler. Det betvivlar jaginte . Men det är egcrttligcrt inte det som är tekoutbildningensväsentligaste uppgift. Det är i stället att utbilda folk på just tekoområdet.Det göi- man bäst genom att ha utbildningen på ett ställe. Det är ett' mycketbestämt krav från högskolan i att så sker. Det är mycket olyckligt om detär så som utbildningsministern säger här, att han inte är beredd att medverkatill en sådan lösning. Så länge högskolan har tomma lokaler somstaten äger får den finna sig i att utnyttja dessa, innan man hyr lokaler pånågot annat håll. Det är inte orimligt att även statlig förvaltning sker medrimliga ekonomiska utgångspunkter. 30 (): Som jag sade redan i mittförsta inlägg firtnsdet viktiga och angelägna verksamheter som man kan förlägga till dessa tommalokaler. Vi var faktiskt nästan lovade - i varje fall väcktes mycket storaförhoppningar -att vi skulle få det, när universitets- och högskoleämbetetbegärde att man skulle förlägga utbildning av förskollärare till högskolan iBorås. Det råder brist på förskollärare i regionen , eftersom man lade nerden utbildningen. Det är mycket angeläget att utbilda förskollärare. Det finns alltså behov av att utnyttja de här lokalernaför annat än teköutbildning. Eftersom lokalerna i Algotshuset är klartbilligare än dem i kvarteret är det ingen ekonomisk uppoffring attanvända dem för den här utbildningen utan snarare så att staten och högskolantjänar på det. 31 Utbildningsminister : Herr talman!Jag vill erinra om att denna diskussion gäller användning av lokalerna i Boråsför den utbildning som finns i och att utbildningen av förskollärareenligt beslut har flyttats från . Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Anmäldes och bordlades 1986/87:102Tulltaxelag m. m. 7 § Anmäldes och bordlades 1986/87:23.Ändring i räntelagen m.m. (prop. 1986/87:72) 1986/87:27 Riktade emissioner m, m, (prop. 1986/87:76 delvis) 1986/87:29 Ändring i hemförsäljningslagen (prop. 1986/87:88) 1986/87:30 Ändring i bokföringslagen (prop. 1986/87:101) 1986/87:31 Internationella köp (prop. 1986/87:128) 1986/87:19 Förslag omtilläggsbudget IIfill statsbudgeten /87 (prop 1986/87:109 delvis) 1986/87:13 Regionalpolitiken (prop. 1986/87; 100 delvis och förs. 1986/87:8) 8 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:595 av () tilljustitieministern om reglerna om umgängesrätt med barn: Fader, eller moder, som är skildfrån vårdnaden av sitt barn får enligt gällande regler ej fråntagas tillfälletill umgänge med barnet med mindre särskilda omständigheter föranleder det. Denna regel har kritiserats från många olika håll. Särskilt, har uppmärksammats ett rättsfall där en faderdömts till fängelse för sexuella övergrepp mot sin fyraåriga dotter men trotsdetta tilldömts umgängesrätt med dottern. En rättsregel som kan leda till sådana resultat uppfattasmed rätta som stötande för den allmänna rättskänslan. Är justitieministern beredd attvidta åtgärder för att ändra gällande regel om umgängesrätt med barn? 1986/87:596 av i (m) till miljö- ochenergiministern om innebörden av begreppet "ny energi": hade jag eninterpellationsdebatt med statsrådet avseende energikonsekvenserna förSkåne vid en förtida stängning av . Prot.1986/87:126 Som motiv för en förtida avveckling av kärnkraften talas deti ett program 19 maj1987 från socialdemokratiskapartistyrelsens verkställande utskott ] 1987 om tillgång och tillförsel av ny energi. e e aneomjragor i ovan nämnda interpellationsdebatt fick statsrådet fyra gångerfrågan om vad som menas med ny energi. Statsrådet föredrog att intesvara på dessa Jakten på ny energi har sedan längefängslat många vetenskapsmän och forskare världen över. Av detta skäl önskarjag att statsrådet preciserar vad som avses med ny energi enligtsocialdemokratiska partistyrelsens verkställande utskott. 1986/87:597 av () till justitieministern omnytt polishus i : Polisen i har undermåliga lokaler och därförplaneras byggandet av ett nytt polishus. Jag vill med anledning av ovanståendefråga: När bedömer justitieministern attbyggnationen av ett nytt polishus i kan påbörjas? 1986/87:598 av () tillkommunikationsmirtistern om förbättrad telefonservice på allmänna platser: Alltför ofta är de telefonautomatersom finns utplacerade på allmänna platser ur funktion. Detta skapar problem förde människor som är i behov av en fungerande telefonservice. Jag villmed anledning av ovanstående fråga: Vilka åtgärder ämnarkommunikatiortsministern vidta för att förbättra telefonservicen på allmännaplatser? 1986/87:599 av () till statsrådet om åtgärder mot våldet i skolan: Inslaget av våld och hot om våld ären avskyvärd del av skolans vardag numera. Då och då inträffar händelser somsärskilt uppmärksammas och går genom pressen; en plågad elevs lidande avslöjas,mobbningen pä skolgårdar och i skolsalar fokuseras, en skola stängs när enlärare kanske slagits ner. Det är vad som hänt på Sofielundsskolan i uttalar sig - inte sällan på ett sätt som visar hur fjärranverkligheten är för dem. är allt vid det gamla igen. Inget har hänt.Att tillfälligt toppen av ett dykt upp och sedan lika snabbt försvinnerunder en anonym yta oroar tydligen föga. Ändå finns på många skolor allt detta kvar.Roten till det onda kan i många fall härledas till ett fåtal elever somuppenbarligen inte kan anpassas till skolans arbetsmiljö. Vad ämnar statsrådet göra för attåterskapa arbetsro och socialt värdiga j4g förhållanden på skolor som plågasav elever, vilka trotsar alla försök att anpassadem till arbetsförhållanden, nödvändiga för varje arbetsplats? 1986/87:600av () till miljö- och energiministern om utökad användningav miljöavgifter: I allmänpolitiska debatti februari tog jag i ett replikskifte med statsministern upp frågan ommiljöavgifter. Statsministern svarade att regeringen på denna och andra punkterförberedde förslag. Miljöministern har därefter lovat att frågan om ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken noga skall prövas i kanslihuset och tas upp i ettsenare sammanhang. är i det närmaste slut och några nya förslagfrån regeringerts sida har ännu inte framlagts. Den nuvarande ordningen innebär att det i allmänhet ärgratis att förorena upp till de av myndigheterna fastställda nivåerna. Miljönstår gratis till förfogande.