prot · GA09114 · 1986-12-31 00:00:00 — Därför trorjag inte att behöver vara oroliga för det. Sedan säger man att det är ett så litet antal som skullekomma i fråga. Det är just detta lilla antal som allmänheten har reagerat såvåldsamt emot, och det är just denna lilla grupp av irafikbrottslingar som vivill komma åt genom lagreglerna om förverkande av fordon. Man kan inte låta bliatt göra någonting bara för att det är en liten grupp förbrytare som ställertill stora bekymmer för andra medborgare. Jag yrkar avslag på reservation nr 1. Reservation nr 2 är frän och . De villge regeringen till känna sin uppfattning när det gäller en utvärdering avlagstiftningen. I proposition 100 uppges att man inom departementet håller på -man började - och utvärderar olika lagstiftningar. Man har redankallat experter, företrädare för myndigheter och organisationer till hearingspå departementet för att utvärdera den lagstiftning som skapades för något årsedan. Majoriteten i utskottet tycker att del är onödigt all för regeringentillkännage alt man vill ha till stånd någonting som regeringen redan håller påmed. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 2. När del gäller promillegränserna har folkpartietreserverat sig och vill ha en bestämd promillegräns . Vi har genomrättskemiska laboratoriets sätt att mäta fått tillstånd en annan bedömning när del gäller promillegränserna. gjorde generellt avdrag från de uppmätta värdena pä 0,14 %o. Det har man nu sänkttill 0,062 %r på grund av att man börjat tillämpa nya och mer tillförlitligametoder. Man har alltså sänkt gränsen med 0,08 7oc. Vi vet också all det finns nya metoder för mätning avalkoholkoncentrationen i blodet. Bl.a. har man i andra länder i mänga åranvänt en utandningsmetod som gör del möjligt all bedöma alkoholkoncentrationenoch det resultatet får i andra länder också ligga till grund för domslut. Jagyrkar avslag på reservation nr 3. har reserverat sig för ett gränsvärde förnarkotika. Vi har genom den nya dispensregeln nu givit myndigheterna möjlighetatt forska och komma underfund med hur droger påverkar en moiorfordonsförare.Att, som man begär i reservation 4, redan nu lägga fast gränsvärden tyckermajoriteten i utskottet skulle vara att gä händelserna i förväg. Vi är också rädda för-och del tror jag del finns skältill-att man genom en sådan lagstiftning skulle kunna i viss mån sanktioneranågon form av drogpåverkan vid framförande av motorfordon. Redan i gällande lagstiftning finns det förbud mot attframföra motorfordon för den som är påverkad av mediciner av vissa typer. forskningsom nu möjliggörs av den nya dispensregeln tror jag att man kan få Prot.1986/87:114 fram mycket mer bestämda fakta på det här området och därmed få enbättre grund att bygga en lagstiftning på. För min del skullejag gärna se att man i en ~. sådanlagstiftning införde en nollgräns för narkotika! I t' t A - j i. u- u- c- =. .° j 1 .. straff för vissa trafik- kan fafram de mutmetoder som behovs hador återstår dock att se. " 1 reservation 5 behandlas slutligen frågan omstraffskärpning vid återfall. Vi vet att frivårdskommittén ochfängelsestraffkommittén har lagt fram sina betänkanden. betänkande har varit ute pä remiss och behandlas nu avdepartementet. En proposition med anledning av betänkandet kan förväntasframöver. Det kan inte vara riktigt att nu bryta ut en del av hela dettafrågekomplex för att införa lagbestämmelser om straffskärpningar. Vi har också fått en proposition om kontraktsvård, och detkommer väl i samband med behandlingen av den att finnas möjligheter tillöverväganden om vilken vårdform som är den bästa. och konlraklsvårdspropositionen syftar ju till alternativavårdformer. Man kan naturligtvis ha olika synpunkter på principen attstraffet efter hand skall skärpas. Av tidningarnas och övriga massmediaspresentation av rattonykterhets- och trafikbrottsfallen framgår att rnänniskori ett flertal fall helt nonchalerar bestämmelserna i trafikbrottslagen. I ettfall redovisas att en man 58 gånger blivit fälld för olovlig körning. Man kanfråga sig hur mänga års strafftid han skulle få, om straffet successivt skulleskärpas efter varje dom, Jag tror att vi på denna punkt får avvakta depropositioner som kommer med anledning av frivårdskommitténs ochfängelsestraffkommilténs betänkanden liksom även behandlingen avkonlraktvårdspropositionen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna, 6 () replik: När det först gäller iHelsingborg synpunkter på vår reservation beträffande en särskild utvärderingav förverkanderegeln är del i och för sig riktigt, som säger,att det inom pågår ett kontinuerligt arbete med utvärderingav olika lagkomplex. Men det finns många och omfattande lagkomplex, och ettsådant här utvärderingsarbete tar ganskalång lid. Vi tycker all del lagförslagsom det nu gäller har vissa särskilda dimensioner som gör all del är viktigtatt snabbt få till stånd en utvärdering. Som jag berörde i mittinledningsanförande är förverkanderegeln dålig ur fömtsebarhetssynpunkl, ochden lämnar ganska stora utrymmen för skönsmässiga bedömningar. Vi menar alltså att denna lagbestämmlse inrymmer särskildaproblem och att det därför direkt bör uttalas att den måste bli föremål för enutvärdering, som med hänsyn till deay mig redovisade rättssäkerhetsaspekternamåste genomföras ganska omgående. Också vad gäller frågan om straffskärpning vid upprepadetrafiknykter hetsbrott hänyisar till pågående arbete, bl.a. till fängelsestraffkommitténs betänkande, som har utsänts på remiss och som är föremål för bearbetning inom . Enligt min mening är det bäst att vi, om vi är överens om ett visst förhållande, redovisar detta för 15 Prot.1986/87:114 regeringen, så att den vet om detta när den skall skrivapropositionen med anledning avfängelsestraffkommitténs betänkande. Det är därför som vi nu i Ändring i lagen om straff för vissa trafik brott, nx. reservationeni detta avseende föreslår ett uttalande till förmån för en straffskärpning vidupprepad brottslighet. Så jag ser inget motsatsförhållande mellan att riksdagengör ett uttalande och att det pågår ett arbete i . Tvärtom, dåvet ju regeringen vad den skal! skriva i propositionen, och det finns godamöjligheter att propositionen går igenom snabbt och lättvindigt, 7 () replik; Del är alldeles rikligt som iHelsingborg säger, att det slår i proposition nr 100 alt man utvärderar olikalagstiftningar. Men det är inte tillräckligt att skriva att man gör det. Manmåste faktiskt göra del också, I det här fallet vill vi sätta en tidsram inomvilken det skall vara gjort, delta sä mycket mer som iHelsingborg var med om i utskottet att konstatera att vi hade gjorten beställning som ännu inte är expedierad. När del gäller folkpartireservationen om promillegränsernavill jag säga att det inte är nog för oss, i , nu i praktiken har gått något lägre. Vi i vill sänka ännu mer.Vi har inte sagt var gränsen kan gå, fördel tycker vi att regeringen skallutreda, och det kommer säkert att ta tid. Från sida tycker vi att folk skall varaspiknyktra närde kör bil, och det trodde jag att de flesta i tycker, 8 HANS i (s) replik: Jag håller med om attlagförslaget är komplext. Vi vet inte rikligt hur lagen kommer att fungera. Detfinns många minor inlagda i det här. Vi får naturligtvis följa vad som sker. Viär ju jämt intresserade av de här frågorna, och som riksdagsledamöter kan viaktualisera dem' på olika sätt. Det talas om utvärdering i proposition nr 100, men manmåste göra någonting också, säger . Jag vill då läsa upp vad somslår på s. 4 i propositionens bilaga 4: "Inom justitiedepartemeniel harvidare påbörjats en aktivitet för att fortlöpande utvärdera lagstiftning somhar varit i kraft någon tid. I detta syfte har hållits s. k.hearings med berördamyndigheter och organisationer m.fl.-------------------- ." Det inte barastår där, ,utan man gör så. Då anser vi från utskottsmajoriteten attdet är onödigt atttillkännage en sak som man häller på med i departementet. Sedan vill alt vi redan nu skall geregeringen tips om att vi vill ha en straffskärpning. Jag vill då erinra om altde tankegångarna fanns proposition, som drogs tillbaka. Så jagär säker på att regeringen har funderingar i den vägen, när vi nu får förfinademätningsmetoder, så att man på ett bättre sätt kan bestämma vilken nivå man skalllägga promillegränserna på. Det är välsjälvklart, , att vår ambition är all trafikanterna Men vi vet alt det också finns svårigheter här. '6 stående fot erinrar jag mig ettfall, nämligen hattmakaren i som blev Åndring i lagen om straff för vissa trafikbrott, m. Han var tempelriddare, men i sill arbete hade han Prot.1986/87:114 andats in giftiga ångor, och vid en mätning blev han fälld förrallfyjleri. Det är , men del kan fortfarandehända med de kemikalier som ingår i mänga arbetsmetoder. Därför får man vara myckel försiktig när man talar omgränserna. Detta har också utretts . Jag tror alt vi fårvänta och se vad den forskning kan leda till som dispensregeln medger, 9 () replik: Det är bra att i Helsingborghåller med om att det är ett komplext och svåröverskådligt lagstiftningsärendevi har att behandla, hänvisar till vad regeringen skriver iproposition nr 100 om hur man följer frågorna i och hur mansköter utvärderingen. Det framgår av hans citat att man utvärderar lagar somvarit i kraft någon tid. Som jag sade förut innehåller detta ärende särskildadimensioner av rättssäkerhetskaraktär. Därför bör man följa upp och utvärderadenna lagstiftning från det ögonblick då den träder i kraft, så all man inteförst låter den fungera och sedan gör en utvärdering. Om straffskärpningen säger att dessatankegångar fanns redovisade redan i propositionen om irafikonyklerhetsbroltensom regeringen lade fram 1984. Jag bara beklagar att inte sammatankegångar återfinns i den proposition som regeringen lämnade 1987. 10 () replik: I korthet vill jag säga till Hans Petterssonalt fallet med hattmakaren i nu är gammalt, och det brukarpåpekas all metoderna är exaktare . Vi kan notera att vi är ense om att folk skall vara nyktranär de kör bil. Jag tycker att detta faktiskt är ett skäl för att sänkapromillegränsen. följer inte riktigt sin egen övertygelse. 11 (): Sambandet mellan rattonykterhet ochtrafikolyckor är klart visat. 1 har vi med envisa insatser bekämpatrattonykterheten. Detta har haft och har ett brett stöd i folkopinionen, såkraftigt all regeringen , som vi hörde tidigare, fann för gott att dratillbaka ett eget förslag som uppfattats som en uppmjukning av de strängaregler om alkohol i trafiken som vi har. Insatserna har inte varit förgäves. Nykterheten på vägarnaanses vara bättre i än i flertalet jämförbara länder. Trots detta fångar polisen in många trafikanter som brytermot reglerna. Mörkertalet, de som kör omkring onyktra utan att upptäckas, ansesockså vara högt. Situationen kräver alltså fortsatta kraftansträngningar.Folkpartiet har i flera motioner givit förslag till många verksamma åtgärder. För all försöka ytterligare minska promillekörningen ochmed skärpa fastslå all alkohol och trafik absolut inte hör ihop, har lagt fram 17 2 protokoll 1986/87:114-116 Ändring i lagen om straff för vissa trafikbrott, m.m. förslag omsänkning av den tillåtna promillehalten. Vi har alla , på affischtavlor och i mångaandra sammanhang, runt om i landet kunna lägga märke till en kampanj avMotorförarnas helnykterhetsförbund, MHF, för den logiskt sett enda tänkbaranivån, nämligen 0,0 %o. En sådan lättfattlig och klar gräns skulle ge positivtstöd till informationsarbetet. Utskottets långa resonemang i denna fråga tycker jag ärför framtiden förpliktande. Ett klart ställningstagande mot all alkohol itrafiken har en bred förankring hos människor. Därför är det beklagligt attutskollsmajoritelen nu avstyrker folkpartiförslaget. Att bara vänta och avvaktaär ju inget för en offensiv politik. Särskilt utmanande blir det näralkoholpåverkade personer ertappas vid ratten i rad. För en tidsedan visades i ett uppmärksammat TV-program i exempel på sådana fallsom också lett till olyckor och ohyggliga mänskliga tragedier. För litet sedan redovisades ett fall med en man frånAlingsås, Tingsrättens lista omfattade över 50 rattfylleribrolt, alla med enoch samma förare vid ratten. Socialmyndigheter, polis och åklagare anser allmannen, med del fingerade namnet , är en välanpassad alkoholist. Han harbara ett problem. När jag blir full vill jag köra bil, säger i deupprepade polisförhören. Varje gång när kommer ul efter fängelsevistelsenstär bilen och väntar på honom. Polisen vill beslagta den och tvinga honom allsöka vård för sina problem. Vi försökte ta bilen, säger polisen, men då sadetingsrätten nej. vill inte heller ha någon alkoholistvård, och då finnsdet ingen möjlighet att genomdriva en sådan, eftersom anses varavälanpassad. Att cyklister riskerar att bli dödade nästa gång ger sig uloch kör bil räknas ju inte. Lagen utgår från hälsa, inte från medtrafikantemas. I berättar polismästaren om den 19-årige pojken somställdes inför tingsrätten i fem fall på en månad. Pojken saknar körkort, men inte bil. Ett annat exempel är den 20-årige ynglingen från som för mindre än släpptes efter att ha avtjänat straff för rattfylleri. harhan påträffats berusad bakom ratten inte mindre än sju gånger. ' Dessa och åtskilligt flera fall visar tvåsaker. För det första ser man hur berättigat detär ätt införa folkpartietsmodell av konlraklsvård som påföljd vid vissa trafiknykterhetsbrott. På så sättskulle man kunna ge i en möjlighet att med aktiva insatser fåvård i egentlig mening. För det andra visar det, fru talman, behovet av att ivissa fall kunna la fordon i beslag och förklara dem förverkade. Vid såuppenbara fall som de beskrivna utgör tillgången till fordonet både enlockelse och en reell möjlighet att gång på gång återfalla. Förverkande börkunna komma i fråga då del är uppenbart nödvändigt för all förebygga fortsattatrafiknykterhetsbrott och då förverkandet inte är oskäligt. Om nu också ansluter sig till denna linje föralt motarbeta rattfylleriet är det positivt. Del kunde kanske bilda underlagför flera gemensamma, aktiva insatser inom detta viktiga område. Förverkande är visserligen inte en brottspåföljd ijuridisk mening, utan i stället en särskild rättsverkan av brott. Oaktat dettamenar vi i att Åndring i lagen om straff för vis.sa trafikbrott, m. m. effekternaav förverkandet av fordon borde utvärderas. Det måste i varje fall Prot.1986/87:114 anses vara ett starkt trafikpolitiskt intresse att effekterna av deolika åtgärder som införs kan avläsas. Utskottet anserockså att goda skäl talar för delta, men kommer ändå fram till att motioneninte bör föranleda någon särskild åtgärd från sida. Trots HansPetterssons förklaringar anser jag detta vara märkligt. Med detta vill jag delsinstämma i det särskilda yttrandet av m. fl. om kontraktsvård,dels yrka bifall till de folkparliledda reservationerna - nr 2 om utvärderingav förverkanderegeln, nr 4 om sänkt promillegräns och nr 5 om straffskärpningvid återfall. 12HANS i (s): Vi lär inte kunna bli överens om dessafolkpartimolioner. Anledningen till att jag begärde ordet var att jag villetacka för den ytterligare motiveringen till det'kloka beslutsom utskottet har fattat. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (utvärdering av förverkanderegeln) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 94 förreservation 2 av m,fl, 21 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 5 (promillegränserna) Utskottels hemställan bifölls med 251 röster mot 61 förreservation 3 av och i , 2 ledamöteravstod från all rösta. Mom. 6 (gränsvärde för narkotika) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 56 förreservation 4 av m.fl. 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (slraffskärpning vid återfall) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 152 förreservation 5 av m; fl. Övriga mo/nent Utskottetshemställan bifölls. 7 § På förslag av förste vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande, i ell sammanhang vid kammarensarbetsplenum ... Prot.1986/87:114 8 § Föredrogs 30 april1987 jusfifieutskottets betänkande 1986/87:23om anslag till polisväsendet, m. m. 1986/87:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 13GÖRAN (): Kammaren har pä sitt bord anslaget tillpolisväsendet inför kommande budgetår. I mer konkreta termer innebär det beslutsom kammaren kommer att fatta ett principslällningstagande till polisens förmågaatt dels förebygga brott, dels beivra de brott som begåtts. Bekämpningen av brottslighet är förvisso inte enbart enfråga som hör samman med polisens kapacitet. Det gäller, som vi många gångersagt i denna kammare, en fråga som vi drivit pä många fronter. Här kan deträcka med att nämna familjepolitikens utformning och skolans roll. Trots att vi tycker oss göra en hel del pådessa områden säger det dystra facit som vi har att läsa ur att den totalabrottsligheten ökar. Det är ingen snabb ökning. Det är en långsamt stigandebrottsfrekvens, och det är egentligen detta som är oroande. Snabba kast ibrottskurvor är nästan regelmässigt lätta att identifiera orsakerna till, menen svag men ständigt pågående ökning är mer ogripbar. I reservation 1 tar de tre borgerliga partierna upp ochdiskuterar vikten av att personalläget inom polisen inte ytterligare försämrasgenom att aspirant-antagningen ligger långt under den faktiska avgången.Reservanterna godkänner därför det äskande som har lagtinför budgetåret på 460 platser i polisskolan. 1 debatten om antalet polismän kontra antalet tjänster harman med det ena räkneexemplet efter det andra sökt bevisa olika saker. Iregeringens fall har man sökt bevisa att polisen förstärkts, medanrikspolisstyrelsen och de borgerliga partierna sökt visa att så inte är fallet.Mot den bakgrunden kan det, fru talman, finnas skäl att till kammarensprotokoll än en gång redovisa det faktiska förhållandet, vilket också ärunderlaget till reservationen 1. För att förenkla redovisningen skall jag här användaavrundade siffror, men de påvisar ändock storheterna på ett klart sätt. I landetfinns ca 15 000 polismanstjänster, och i vikarie- och förstärkningsstaten finnsca 1 700 polismanstjänsler. Tillsammans blir detta med enkel matematik ca 16700 poliser. Under de borgerliga regeringsåren ökadesantagningen till polisskolan kraftigt, och något av åren var denna intagninguppe i ca 800 nyantagna. Eftersom avgången var runt hälften uppstod en klardifferens mellan å ena sidan antalet polistjänster och å andra sidan antalet iuniform faktisk befintliga polismän. uppgick denna differenstill ca 1 400 polismän, dvs. polismän som fanns utanför tjänstestaten. Förexempelvis del var denna siffra 400 polismän. 1985/86,fullgjordes ett övertidsultag inom svensk polis svarande mot 800polismanstjänster. Det är en uppseendeväckande politik attregeringen vill dra ner antalet polismän som finns . I debatten om'antalet polismän kontra antalet tjänster kan man finna att vi har ett överskottav poliser som faktiskt behövs. Vi har dessutom en brist på bortåt 1 000poliser. I årets budgetproposition dras antalet poliser ned ytterligare. Jag kan i förbigående nämna att denna neddragning nu påmånga orter börjar få besvärande konsekvenser, I kant, ex, någon polisstation behöva stängas . Om man stängerSkärholmens polisstation innebär det ungefär detsamma som att stängapolisstationen i , som liksom har 70 000 invånare. I reservation 2 föreslår vi moderater att mandels skall avsätta de 20 nya tjänster som regeringen föreslår tillvåldsbrottsbekämpning, dels inrätta ytterligare 75 tjänster för just dettaändamål. Del fordras inte någon mer omfattande argumentation för denna åtgärd -de senaste årens utveckling på våldsbrottsområdet talar sitt tydliga språk. Detär enligt vår uppfattning en grundläggande uppgift för samhället att svara förmänniskors trygghet, I detta arbete har svensk polis uppenbarligen för småresurser. Det är skälet till reservafion 2. I reservation 5 återfinns ett gemensamt ställningstagandefrån de ickesocialistiska partierna när det gäller de 20 nya polismanstjänstersom regeringen avser att inrätta för ekobrottsbekämpning. Reservanterna föreslåratt dessa skall avsättas för just insatser mot våldsbrottsligheten. Avslutningsvis vill jag kommentera detsärskilda yttrande som avlämnats av moderater och folkpartister när det gällerfördelningen av polismanstjänster mellan polismyndigheterna. Den omständigheten att allt fler polisdistrikt, särskilt istorstäderna, får problem med att klara sin verksamhet beror i grunden inte påatt fördelningen av polismän mellan de olika distrikten är felaktig. Den berorhuvudsakligen på att regeringens politik, som syftar till att minska antaletpolismän, nu börjar slå igenom. Det är dock överraskande, fru talman, att dettagenomslag går så snabbt. Det råder en stor oro ute i polisdistrikten. Personalendär känner oro inför det förslag till omfördelning av polismanstjänster som harbegärts av regeringen. Det gäller få tjänster i de små polisdistrikten, men deträcker med att en eller två polismän berörs för att det skall minska polisensmöjligheter att fullgöra den uppgift när det gäller att upprätthålla trygghetoch säkerhet som vi alla är överens om. För att försöka skyla över detta problem har regeringenuppdragit åt att göra en ny fördelningsplan. Regeringen villskyla över den omständigheten att man nu har minskat antalet poliser såkraftigt att det börjar bli ett besvärande problem i en del polisdistrikt. Vilka åtgärder som blir utfallet av denna nyafördelningsplan är ännu ej bekant. En omfördelning kommer emellertid möjligenalt äga rum. De flesta i denna kammare hoppas att så inte blir fallet, eftersomalla polismän tycks behövas, även de ytterligare 800 som jag talade om tidigareoch som ännu icke finns. Prot.1986/87:114 Det bör emellertid, fru talman, enligt vår mening bli bekantför svenska Polis väsendet //x. folkel ochför denna kammare vilken effekt regeringens politik kommer all få. Del ärdärför vi i del särskilda yttrandet begär all denna omfördelnings-plan och deneventuella omfördelningen av polismän skall redovisas för . Därmed ber jag att fåyrka bifall till reservationerna 1,2,5 och 6 i justitieutskottets betänkande nr23, Anf.14 (): Redan under valrörelsen kundeMalmöborna läsa en stor skylt på en tomt i den centrala staden som upplyste omalt skulle börja bygga ell nytt polishus påjust den tomten. Del bygget har inte startat . Men en ny skyll har varituppsatt ett slag, och där sades del alt bygget skulle starta - någon gång.Tomten är byggklar, men ingenting händer. Jag vet inte om liknande skyltar har funnits i ,, , , , , , , och . Men jag vet att det behövs nya och bättre polishus ocksåpå de orterna. har därför precis som så många tidigareår haft all behandla ett antal motioner som begär ny- eller ombyggnad avpolishusen på de nämnda orterna. har vi försökt skynda på medvänliga skrivningar, men , fru talman, har ett enigt utskott lappattålamodet. Vi har enats om ett tillkännagivande för regeringen, där vi påpekaralt det inte är arbetsmarknadspolifiska skäl eller bostadspolitiska skäl somskall få råda i fråga om de här polishusen. Förhållandena är så dåliga altåtgärder är nödvändiga . Och vi vill ha en redovisning avplaneringsarbetet i nästa ärs budget. Trots alt vi är eniga i utskottet ochinte behöver debattera detta i kammaren har jag velat nämna det därför all jagtycker all del är en mycket viktig fråga. Låt mig säga all jag tyckerdel hedrar de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet att de står bakomdetta tillkännagivande. Det är bra all vi är eniga i den här frågan. Egentligen tycks vi .vara eniga i frågan om viklen av allbekämpa våldsbrollslighelen också. vi är eniga i principen. Regeringen harju därför anslagit medel till ytterligare nya tjänster, bl. 50 tjänster somskall avsättas för att bekämpa våldsbrotten. Från oppositionens sida har viinte något emot det, men vi vill gå längre och anser att samtliga 70 nyapolistjänster bör användas för att bekämpa våldsbrotten.