prot · GA0995 · 1986-12-31 00:00:00 — Flerahelger har jag fått samtal hem till bostaden från människor i Malmösom har protesterat mot bilfabriken och dess placering. Man har också anklagatindustriministern för denna industriplacering. Det är väl under sådanaförhållanden mänskligt att även jag då och då har undrat om det inte finnsnågon som är för bilfabriken öch varför mari i så fall inte tar till orda i denallmänna debatten. Men, som sagt, jag kommer inte att ta några initiafiv ifrågan. Ändå erkänner jag att det skulle behövas både en och två bilfabriker iLuleå. 25 (): Industriministerns deklaration attbilfabriken kanske hellre skulle ha anlagts i och är som musikatt lyssna till. Faktum är att de problem som ser ut att få i Malmökan göra att projektet drar ut . dom kan överklagas,sade industriministern , och vad det kan betyda förstår var och en. Debatten visar på problemen i . Fabriken harplacerats i centrum, och man kan fråga sig hur klokt det är. Jag villkonstatera - jag gör det nu och jag kan få göra det även senare - att enplacering av Saabs fabrik eller liknande i och definitivt ärett plus såväl för och något annat företag som för . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på frågorna 1986/87:457 och 470 omförnyelsefonderna har', med anledning av enintervju med mig i , frågat om jag förberederen proposition om att av företagen icke använda pengar i förnyelsefonderna ejskall återbetalas till företagen. har frågat om mitt svar i intervjun skalltolkas så att en socialdemokratisk regering kommer att konfiskera innestående -och - ej ianspråktagna medel på förnyelsekonton. Mitt svar på och frågor ärnej. Med anledning av frågorna vill jag framhålla att förnyelsefonderna tillkomi direkt anslutning till centrala avtalsuppgörelse. Det är regeringensförhoppning att de används för sitt ändamål fullt ut. Det är viktigt förSverige och svensk industri att stora satsningar görs på utbildning, forskningoch utveckling och att dessa satsningar inte i onödan fördröjs. Regeringenavser att noga följa utvecklingen och verka för att fonderna används för avsettändamål. 27 (): Jag tackar industriministern för svaret ochkonstaterar att han har utnyttjat möjligheten att glida förbi kärnfrågan. I intervjun i sade industriministernfaktiskt: ligger pengarna . Men om företagen går och drömmer om attkunna få tillbaka oanvända pengar så kommer den drömmen att spolieras-åtminstone om det sitter en socialdemokratisk regering. säger industriministern i svaret: "Regeringenavser att noga följa utvecklingen och verka för att fonderna används för avsettändamål." Men på vad sätt kan regeringen verka för att fondernaskall användas för avsett ändamål? Vad har regeringen för maktmedel? Enligtriksdagens beslut får företagen utnyttja fonderna om de anser att behovföreligger och facket går med på det, men om de inte gör det får de tillbakapengarna och måste då betala skatt på pengarna. Dessutom är de insattapengarna på kontona räntelösa. Något tänker industriministerntydligen göra. Står industriministern fast vid det klara uttalandet i DagensIndustri? Man tror naturligtvis att regeringen förbereder någon ny konfiskationeller kanske någon ny sorts fond. Det enda regeringen har visat sig mäktig iförnyelseavseende är, tycker jag, att komma med ständigt nya fonder. 28ERIK HOLMKVIST (m); Även jag tackar för svaret. Vad som har häntär att vi har fått en engångsskatt på pensionerom samten forskningsskatt på affärsbankerna om 600 milj. kr., och är vi måhända påväg att få en förnyelsefondsskatt på företagen som kan komma att ge 3-4miljarder. Industriministern sägeri en intervju; ligger pengarna,alltså förnyelsefonderna, stilla . Om företagen drömmer om att fåtillbaka oanvända pengar bör de förstå att den drömmen kommer attspolieras. Om förnyelsefonder/ia åtminstoneom det då sitter en socialdemokratisk regering. Det blir fallet trots vad somsades i den proposition som antog. Detta är facit efter beslutet omförnyelsefonderna. Till detta kan läggas införandet av löntagarfondsskatt,förlorade avdragsmöjligheter, m. m. - alltsammans förändringar över . Industriministern sade i en intervju ;Företagen är för kortsiktiga och styrs i alltför hög grad av sinavinstintressen. Den socialdemokratiska regeringen har genom sitt agerandepå ett flagrant sätt verkligen gett näringslivet motiv för att handlakortsiktigt - men det har näringslivet inte gjort. Det visar industrinsutveckling , som också är ett tecken på industrins ansvar. Kan vi lita på att industriministern kommer att ta avståndfrån inrättandet av ännu en engångsskatt, på företagen? Vi har fåtttvå besked -ett tidigare, som tyder på att industriministern vill ha pengarna,ett annat . Låt mig börja med att säga att intervjun iDagens Industri var godkänd av mig. Där gav jag uttryck för otålighet över attdet har gått mycket långsamt att komma överens ute i företagen om användningenav förnyelsefondmedlen. Jag och regeringen i övrigt har trots det, som jag harsagt i mitt frågesvar, goda förhoppningar om att man snabbt skall kunna kommafram till bra beslut avseende fondernas användning. Det var ett led iavtalsrörelsen att fonderna skulle komma de anställda till del. Jag har dessutom svårt att tänka mig att det kan anses somgod finanspolitik ute i företagen att låta fondmedlen ligga oanvända iriksbanken utan förräntning. Jag är också övertygad om att de fackligaorganisationerna, som just i avtalsrörelsen tillmätte dessa förnyelsefonder enutomordentligt stor betydelse, kommer att driva på företagsledningarna för attfonderna skall utnyttjas till de ändamål de är avsedda för. Jag hoppas faktiskt att de politiker som har intresse avinvesteringar och utveckling - till dem räknar jag och - skall mana företagen att använda förnyelsefonderna. För dettaopinions- och påtryckningsarbete återstår nu av den tid somförnyelsefonderna skall verka. Men finns inte någon anledning förregeringen att vidta åtgärder. Regeringen planerar inte heller några åtgärder. Jag börjar bli litet orolig för ErikHolmkvist. Och jag undrar om inte norrbottningarna börjar bli en smulakonfunderade över hans agerande häri . När jag i kammaren talarföråtgärderför att stärka , då kommer upp i talarstolenoch angriper mig. När jag uppmanar det privata näringslivet att göra insatsersom skulle betyda mycket för , då talar han om konfiskation ellerockså sitter han stilla i sin bänk. När får jag stöd av för åtgärdersom skulle betyda mycket för ? Anf.30 (); Problemet är ju, industriministern, att förnyelsefondernaär fel tänkta från början. Som industriministern mycket riktigt påpekade kom detill som ett resultat av förhandlingar års avtalsrörelse. Det varinte så att någon hade satt i gång en utredning och sagt att det behövdeforskas och utbildas mer inom företagen, utan frågan var: Hur skall vi få enlugn avtalsrörelse? Svaret blev: Vi inför fonder. Jag vet inte hur många olika slags fonder vi har iSverige. Regeringen tror, att om vi bara inrättar en fond kan vi lösa problem.Men det förhåller sig tvärtom. Förnyelsefonderna verkar konserverande påföretagsstrukturen. De företag som har gjort goda vinster skall sätta in 10 %av vinsten, om denna överstiger . Men de företagen behöver inte någonsärskild utbildning eller någon särskild forskning. Det är ju de företag sominte gör vinster som verkligen behöver forskning för att de skall kunna hålla sigkvar. I stället har vi fått ett utbildnings- ochkonferensraseri. Facket skall vara med och bestämma och godkänna hur pengarnaanvänds. Det har gått snett när det gäller användningen av dessa fonder - dethela var snett tänkt från början. 31 (); Jag utgår från att det industriministernsäger i är det vi har att rätta oss efter. Det som industriministernsagt skulle innebära att industriministern inte avser att föreslå konfiskationav de medel vi debatterar. I och för sig kan det finnas skäl att uppmana företagenatt göra insatser, men vi vet också att svårigheterna är stora. Man har svårtatt komma överens med facket. Förhoppningsvis skall det bli en ändring till detbättre - även jag håller med om att det är dålig förräntning på pengarna. Industriministern undrar när han skall fä stöd av mig.Industriministern skall få stöd av mig varje gång industriministern tar vara påförslag bl. a. i våra motioner. De utgör ett gott underlag, som jag tror attindustriministern har nytta av att ta del av. Industriministern säger att han vill ta hit japaner. Ja,men då måste vi se till att vår industripolitik blir positiv för företagen. Jag skall göra ledsen när hannu vandrar tillbaka till sin bänk. Jag kommer inte att driva närings- ochregionalpolitik i i enlighet med förslag som framförs i moderaternaspartimofioner. Men jag är fullt klar över beslut angåendeförnyelsefonderna. Jag kan således lugna herrar Hegeland och Holmkvist med attingen form av retroaktiv beskattning eller konfiskation är aktuell. Det fårdock inte hindra mig som ansvarig för näringslivsfrågorna att på olika sättmana företag och fackföreningar att utnyttja fonderna, och detta kommer jag attgöra i olika sammanhang. Jag vill bl. a. understryka vikten av att företagenverkligen fullt ut använder fonderade pengar för de ändamål till vilka de äravsedda. Det borde, , vara ett gemensamt intresse föross alla att öka de anställdas kompetens - och varför inte ocksåföretagsledningarnas kompetens. O/n förnyelsefonderna protokoll 1986/87:95-98 Prot.1986/87:95 Anf. 33 (); 26 mars1987 Herr talman! Varför inte också ökaregeringens kompetens och inrätta en förnyelsefondför regeringen - det blir tydligen pengar över till det. Att företagen inte utnyttjar dessa fonder berornaturligtvis på att de är fel tänkta. Det är egentligen otroligt att man måsteuppmana företagen att utnyttja fonderna, om de nu är så bra somindustriministern säger. Även statsministern har försvarat dem och sagt att detär fråga om den största utbildningsrevolutionen i på ett tiotal år. Dåfrågar man sig varför en sådan sak måste via industridepartementet ochinte genom . Fonderna verkar i en riktning som är rakt motsatt den somavsågs, och det beror på att det inte fanns någon genomtänkt motivering igrunden, utan de tillkom genom ett ad hoc-beslut. Frågar sig inteindustriministern också vad det är för fel på fonderna eftersom man måsteuppmana och hota företagen att om pengarna inte använts , då skallde användas till något annat - i varje fall om industriministern är kvar iregeringen. 34 (): Industriministern säger att han inte kommeratt titta på våra motioner, och det är en stor brist. Industriministern bordesom ansvarig för industripolitiken i vårt land noga studera även oppositionensförslag och ta till sig det som är bra. Detta är bästa sättet. Det är bra att pengarna inte kommer att konfiskeras, ochjag säger att det är skönt att ha fått det beskedet. Men jagkonstaterar liksom att dessa fonder är fel tänkta från börjantill slut - de är både felkonstruerade och felaktiga i sak. Så vill jag säga till industriministern att den typ av hotsom industriministern uttalade i intervjun skapar sådan osäkerhet iföretagarleden att industriministern borde förstå att man inte kan gå ut medett sådant uttalande. Dessutom finns det risk för att industriministern blirslav under uttalandet. ville ha förnyelsefonder föratt öka regeringens kompetens. Jag skall vara generös och säga att jag gott kantänka mig någon form av utbildningsinsatser för att höja en och annanriksdagsledamots kompetens också. Vad jag sade var att det borde vara ett gemensamt intresseför oss alla att förnyelsefonderna används till utbildningsinsatser, tillutveckling och till forskning, för att öka företagens konkurrenskraft - de äravsedda för det. Därigenom ökar vi förutsättningarna för svenskt näringsliv attframgångsrikt konkurrera på export- och hemmamarknaden när det gällerprodukter, priser, teknologi och mycket mer. Därför skall man inte förringabetydelsen av förnyelsefonderna. De kom till för att så att säga höja dennakompetens, för att öka konkurrenskraften. Att jag är så angelägen att fonderna skall utnyttjas kanockså ses mot bakgrund av de utbildningsklyftor som finns, inte minst inomindustrin. är det så att 450 000 anställda enbart har folkskole-eller grundskoleutbildning, vilket gör dem betydligt sårbarareför arbetslöshet än Prot. 1986/87:95 de skulle vara om de hade en bättre utbildning. 36 (); Industriministern vill nu gå ifrån sittuttalande i . Jag kan inte orda om det, men jag skall gå tillDagens Industri och be att få lyssna på bandet; den intervjun är säkerligeninspelad, och det går därför att kontrollera om orden föll på ett annat sätt. Förnyelsefonderna är fel tänkta, och det är därförföretagen inte ens på uppmaning kan använda dem. Andra länder som ligger välframme klarar sig bra utan förnyelsefonder. Infe behöver vi ta pengar frånföretagen, placera dem på räntelöst konto i och säga: Detta ärnödvändigt för att ni skall utbilda er, utveckla er och forska mer! Vilkaföretag behöver de uppmaningarna? Det är ju fullständigt orimligt! 5,3 miljarder har betalats in, och av dessa har bara 1,8miljarder utnyttjats, trots att man verkligen har ansträngt sig. Dessa företaghar tvingats göra på det här sättet, medan däremot de företag som verkligenbehöver utvecklas som sagt inte har några pengar att avsätta till detta. Jag har godkänt intervjun i Dagens Industri.Som ansvarig för näringslivsfrågorna kommer jag att på olika sätt fortsätta attmana företag och fackföreningar att utnyttja fonderna, därför att jag anser attde innebär en storartad möjlighet för svensk industri att snabbt öka sinkompetens. Jag begär inte att skall acceptera det resonemanget,men detta är faktiskt av vitalt intresse för svensk industri. Det är intressant att föra den här debatten. När man manardet privata näringslivet till insatser, t. o. m. när det sker så försikfigt somnär man säger att man förväntar sig att näringslivet skall leva upp till sinaåtaganden, är det alltid ett hot mot kapitalets intressen. Man får inte ensantyda att näringslivet har några skyldigheter i sammanhanget. Det är enslutsats av den här debatten, som har startat. 38HUGO HEGELAND (m): Industriministerns argumentering blir alltegendomligare. Man frågar sig: Hur har ekonomisk utveckling och förnyelsetidigare över huvud taget varit möjlig i - vi har ju inte haftförnyelsefonder . Ingen människa har hävdat att vi måste haförnyelsefonder för. vår ekonomiska utvecklinjg, som under efterkrigsfiden varenorm. Det resonemanget håller inte, och det har industriministern erkäntgenom att säga varför förnyelsefonderna kom till. Vi behöver inte uppmana företagarna att förbättra sinutbildning och kvaliteten på sin forskning; det begriper de själva - det ärdärför de är företagare. När vi samlar in pengar från företagen och sätter dempå ett konto i och säger: skall ni använda dem till det och det -tror någon att det stimulerar företagen att använda dem till saker som de ansersjälvklara? Om det vore så självklart som industriministern framställer det,skulle pengarna naturligtvis ha varit använda för länge sedan. Det är de inte. Prot.1986/87:95 och det visar att det hela är fel tänkt från början. 26 mars1987 Bakgrunden är att skattesystemet ärfelakfigt, så företagen ligger med ~ ~.. \ ' ! stora likvida medel och vet interiktigt hur de skall använda dem, Vi får därför fastlåsningseffektertill följd av skattesystemets utveckling, och det vållar 39 (); Industriministern säger att han tänkerfortsätta att påverka och mana. Men jag vill alldeles bestämt påstå attindustriministern har hotat och skrämt. Det är här inte fråga om att mana utanom att hota och skrämma företagsamheten. Det är risk att det blir en självuppfyllande profetia närindustriministern uttalar sig på detta sätt. Det finns krafter inomsocialdemokratin som mer än gärna ser att det blir en ny engångsskatt när detgäller förnyelsefonderna. Jag tycker att industriministern, så klok karl somhan är, noga borde fundera över vilken form detta manande skall ta sig, så att viinte får en upprepning. Jag skall gärna föra en fråge- ellerinterpellationsdebatt med om företagens och näringslivetsutvecklingskraft och om varför svensk industri är så modern och så stark.Men det är ett särskilt ämne, och det diskuterar jag gärna med får erkännanden och beröm från många olika håll för sinekonomiska politik och industripolitik. Jag skulle gärna vilja dela med miglitet av den insikten i en kommande debatt. Jag måste på nytt vänligt säga till att detvore intressant om man fick stöd i arbetet med att mana framinsatser som kommer att betyda mycket för . Jag har förtså många diskussioner här i kammaren med , och jag har varje gångsaknat ett sådant stöd. Jag vet inte riktigt vad det beror på. 41 (): Jag tar gärna en mera ingående debatt omdessa frågor med industriministern, och jag skall återkomma. Men är det inte underligt att industriministern kritiserarföretagen för att de inte utbildar sitt folk, utvecklar sig och forskar, ochsamtidigt drar man ner på anslagen till utbildningen i ? Där har man jufått dra ner på verksamheten - eller . Därefter gårman ut till bankerna och säger: tycker vi att ni skall satsa 600 miljoner påforskning, för vi har inga pengar till det. Det är ju ett annat problem, attregeringen på så sätt torrlägger. Det allvarliga är att förnyelsefonderna motverkar sittsyfte. Syftet är i och för sig bra. Men varför fungerar det inte i praktiken?Jo, de företag som har goda vinster har inte starkare behov av utbildning,utveckling och forskning än de företag som inte går med vinst. Det ärnaturligtvis där vi skall göra insatser. I bottenligger ett felaktigt skattesystem som låser in likviditeten hos företagen.De planerar pä olika sätt för att behålla dessa likvida medel. får mandenna underliga fördelning som låsei- fast kapitalet inom vinstgivande företagoch inte leder till någon omallokering mellan olika företag. Där finns enverklig hämsko, och om det tar jag också gärna en debatt. 42 (): Industriministern efterlyser mitt stöd närdet gäller satsningar på . Vi har skilda ideologiska uppfattningar.Det är det som avgör. Industriministern föreslår och ställer sig bakom skatteroch fonder på olika områden som allesammans innebär mycket pengar tillstatskassan, medan vi menar att vi skall satsa på de enskilda små företagen,inte genom att höja deras skatter, utan genom att i stället förenkla för democh möjliggöra deras insatser. Det är det som skiljer oss åt. Den dag industriministernlägger fram förslag i den riktning sorti jag har skissat kommer jag atthelhjärtat stödja honom. Jag är övertygad om att inte är betjänt avlöntagarfonder, engångsskatter på pensioner, forskningsskatter påaffärsbankerna eller förnyelsefondsskatter. har vi i och för sig fått höraatt de senare inte kommer. Men den typen av åtgärder är vi inte betjänta av. Överläggningen var härmed avslutad. Om behov av medel för utveckling och expansion 10 § Svar på fråga 1986/87:471 om behov av medelför utveckling och expansion har frågat mig om jag kanredovisa bakgrunden tUl minskade behov av medel för egen utveckling ochexpansion. har till följd av goda resultat enmycket god likviditet. Bolaget kan därför finansiera lönsamma investeringar. ;s engagemang i är enföljd av att köper cirka en tredjedel av Malmbergsgruvans produkfion. SSABär därmed ;s största kund. Således är det ett väsentligt intresse för LKABatt bidra fill en god utveckling inom . 44ERIK HOLMKVIST (m); - det var den 20 februari1986 - svarade industriministern på en fråga som jag hade ställt till honomangående eventuella behov av riskkapital. Han sade då att han inte ansågatt det fanns anledning "att nu dra slutsatsen att skulle ha behov avnågot nytt riskkapital". , , vet vi att utveckling varitallt annat än god. behöver filiföras för attkunna klara konkurrensen och klara sig ur krisen. Regeringens ägamppföljninghar varit allt annat än god. När nu avser att gå in med 700 milj. kr. iriskkapital kan detta få återverkningar på framtid. Hoten mot ärväl kända. O/nfinansieri/igen av en ny musikteater i Dollarfallet,låga frakter och frarnför allt som malmland plus en sviktande efterfrågan i är faktorer som det bolaget kämpar oerhört hårt för att klara. Jag säger inte att satsning är felaktig ellerorimlig, men frågetecknen kvarstår även efter industriministerns svar, som jagockså ber att få tacka för. Hur ser scenario ut, enligt industriministern, närbolaget kan anses ha resurser för aktieteckning för 700 milj. kr. i ?Vi skall komma ihåg att står inför stora investeringar, om vi skall hagruvorna levande . Det rör sig bara det om flera miljarderkrorior, och tror jag mig kunna säga att har röda siffror. Det är inte brist på likviditet som ärLKAB:s problem, utan det är i stället minskade intäkter fill följd av lägremalmpriser i svenska kronor. Det är därför av mycket stor vikt för attproduktionskostnaderna kan sänkas, så att man klarar de lägre malmpriserna,att produktiviteten kan höjas och att det blir en ytterligare satsning påkvalitet. skriver i sin fråga att LKABhar ett minskat behov av medel för egen utveckling och expansion. Det är fel.Investeringarna beräknas i stället öka 1987, jämfört med . 46 (); Det skall bli rationaliseringar inom ,och vi vet att det innebär flera hundra färre anställda. Att det skall blibättre kvaliteter är vi också övertygade om - det arbetar man mycket hårt med.Det här tillsammans skulle göra att situationen för blev litet bättre. Men man kommer ändå inte att klara situationen med deåtgärderna, därför att konkurrensen har sänkt priserna, efterfrågan har minskatoch dollarn, som alla betalas i, har kraftigt gått ned. Min fråga gällde hur det kan komma sig attindustriministern anser att man kan avvara 700 miljoner från . Jag anseratt det är en fråga som industriministern måste besvara. Hur kan det komma sigatt det är möjligt att avvara så mycket pengar, när vi vet att står införstora investeringar? Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1986/87:468 om flnansieringen av en ny musikteater i , har frågat mig när regeringenkommer att utse en statlig förhandlingsman för att lösa vissafinansieringsproblem kring en ny musikteater i , har i skrivelse till regeringenbegärt att en statlig förhandlingsman skall utses för att bl, a. skapaförutsättningar för att finansiera investeringskostnader och förväntad ökningav driftskostnader för en nymusikteater och få till stånd en lämplig organisationsform. Kostnaderna för enny musikteäter har för investeringsdelen beräknats till ca 450 milj. kr. Vidareberäknas ökade driftskostnader för en ny musikteater med 15 milj. kr. samtytterligare 10 milj. kr. i driftskostnader vid . Kravet på statligt stöd för förverkligande av enmusikteater i är omfattande. Frågan om tillsättande ay en statlig förhandlingsman måste mot denna bakgrund övervägas noga. Jag kan därför inte ge något besked i frågan. ,. . . Om finansieringen av en ny musikteater i 48 (): Jag ber att få tacka kulturministern försvaret på min fråga. Det är ju en fördel för mig att kunna få snabbt svar,efter att jag inlämnat frågan. Men får tydligen väntaytterligare, trots att och redan närde skrev anhöll om skyndsamt svar. Det har ju gått ,och det kan väl knappast vara skyndsamt. Jag håller med kulturministern helt och hållet om attdetta är en komplicerad fråga. Det är förmodligen en av de mest kompliceradekulturfrågor vi har. Det är uppenbart att det är dyrt, stort och komplext. Detär inte självklart hur man skall organisera en musikteater i , somsannerligen inte utnyttjas bara av göteborgarna. Göteborgarna har däremot fåttbetala förstudier som kostade 2,1 milj. kr. De är inte villiga att ensamma ståför vare sig kapitalkostnader eller driftskostnader. Jag hoppas att , som faktiskt ärriksdagsledamot för , löser frågan om att utse en statligförhandlingsman. Såvitt man kan förstå kan vi vänta oss att dettaåterigen blir en långbänk, trots att denna fråga redan tagit åtskilligadecennier. För del har vi i alla fall kommit dithän attparfierna är eniga om var teatern skall ligga, och vi är vidare eniga om vilketförslag som skall utvecklas.