prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — bör också, eftersom han inledningsvistalade om det straffrättsliga ansvar som följer i detta sammanhang, lägga märketill att detta ansvar är kopplat till den omständigheten aff hyresgäst ochhyresvärd har avtalat bort besittningsskyddet. Den som saknar bostad befinner sig i ett sådant trångmålatt han tvingas acceptera en situation som han egentligen inte skulle varaberedd att godta i sammanhanget. När det gäller formuleringen ilagstiftningen om bostadslägenhet och att def infe står talat ombostadsrätfslägenhet villjag framhålla att bostadslägenhet är en sedan längetillämpad beteckning. Med bostadslägenhet menas inte barabosfadsräftslägenhefer utan också villor, småhus och fritidsbosfäder, Defhandlar om def som upplåts som bostad, , AnL 64KNUT (): När det gäller att ha avtalat bortbesittningsrätten är det faktiskt så i det här fallet att såvälbostadsrättsföreningens styrelse som hyresnämnden godkänt avtalet i fråga somnu har varit föremål för tingsrättens dom. Sedan har jag infe riktigt klart för mig ombostadsministern tycker att det är skäligt aff en enskild person genom att faut lägre kostnader än vad han själv har subventionerar en annans boende. Tydligen vill inte att man skall kunnahyra ut en bostadsrätfslägenhet i andra hand. Men def finns ju massor av fulltlegitima fall där man under en fid inte bebor sin lägenhet och vill ha denfillbaka efter Om hyressättningen vid uthyrning av bostadsrättslägenhet att hahyrt uf den. Skall man då tvingas aff subventionera uthyrningen, om def härutslaget vinner laga kraft? Jag tycker inte att jag har fåft ett fillräckligt klartsvar från bostadsministern hur han ser på skäligheten i att ta ut de egnasjälvkostnaderna, AnL 65 Bostadsminister : Den del av avtalet som handlar om atthyresgästen avstått från besittningsskyddet har godkänts av hyresnämnden, påbägge parternas framställning om detta. Det är ju inget ovanligt afthyresgäster som inte har någon bostad tvingas att acceptera sådana villkor, ochdet har hyresgästen gjort i def här fallet. Däremot har hyresnämnden inte prövat hyrans storlek, ochdet är defta som är skillnaden när man har avtalat bort villkoren mot om manhar ett löpande hyreskontrakt som man kan få prövat av hyresnämnden, fråga, om man skall få ta upp denverkliga kostnaden eller inte, tycker jag att jag svarade på inledningsvisgenom att redovisa att i flertalet fall skulle hyran bli lägre än den som tasuf , därför att bruksvärdeskostnaden för en bostadsrättslägenhet som intehar gått i handeln utan som är förvärvad med en vanlig insats och med vanligårsavgift är betydligt lägre än vad den är för hyreslägenheten som man jämförmed, Eft sådant förfarande, utöver alla tekniska svårigheter,skulle leda till aft vi skulle få pressa ned en mängd överenskommelser som ärbaserade på bruksvärdet och där den verkliga kostnaden är långt lägre. Vi kaninfe ha eft system, , där man skall tillämpa bruksvärdeshyrannär det är fördelaktigt för fastighetsägaren men inte när det skulle varafördelaktigt för hyresgästen, AnL 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de regler som gäller för frågedebatter, AnL 67 (): Jaghar svårt att se att bostadsministernharsvarat på den fråga jag ställde, hur han tror att andrahandsmarknaden kommeratt påverkas, om domstolsutslagef vinner laga kraft. Det är väl ett intresse också för den ansvarige förbostäderna i vårt land att def finns en väl fungerande marknad, Min uppfattningär aft om bostadsrätts-lägenheter när det gäller bruksvärdet skall jämföras medhyreslägenheter, kommer den marknaden - åtminstone den vita marknaden - heltatt försvinna. Vi får en svart marknad, som varken eller jagkan önska oss. Min fråga gäller alltså fortfarande: Hur trorbostadsministern att den marknaden kommer att utvecklas? Debattreglerna medger inte att jag ånyo svararKnut på de frågor han har ställt, utan jag nödgas konstatera attden enskilde, som befinner sig i den situafionen att han saknar bostad och intehar vilken betalningsförmåga som helst, behöver samhällets skydd för atttillgodose sitt behov av bostad, Def är detta reglerna syftar till. AnL 69KNUT (); Tyvärr får jag inte riktigt svar från bostadsministern.Jag får väl avslutningsvis uttala den förhoppningen att bosfadsminisfern, närärendet har kommit upp i hovrätten och man får eft utslag lenaeller andra riktningen, tänker om och överväger om inte lagstiftningen behöverändras så att vi får en marknad som fungerar där def finns rättigheter på bådasidor som är relevanta. Om vandaliseringen pä allmänna platser Överläggningen var härmed avslutad. 10 8 Svar på fråga 1986/87:323 om vandaliseringen påallmänna platser AnL 70 Jusfifieminister : har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av den alltmer tilltagande vandaliseringen påallmänna platser och de kostnader för allmänheten som detta medför både somskattebetalare och som kollekfivtrafikresenärer. Jag vill först påpeka aft vandalisering på allmännaplatser till största delen är ett ungdomsproblem, Def bästa sättet att kommatill rätta med den här typen av brottslighet är att vi alla ställer upp ochsäger ifrån: Det här tolererar vi infe. Jag menar aff det ytterst handlar omaft vi alla måste ta vårt ansvar och säga ifrån när vi blir vittnen till denhär typen av skadegörelse. Gör vi på det sättet, blir det lättare för polisenoch de drabbade att ingripa mot denna brottslighet, Def är också viktigt att det finns lämpliga åtgärder attsätta in i dessa sammanhang. Regeringen har till lagrådet remitterat eftlagförslag som innebär att domstolarna - när de dömer till villkorlig dom ellerskyddstillsyn -skall kunna ge de dömda föreskrifter att hjälpa till med attavhjälpa de skador som de har orsakat eller aft på annat lämpligt sätt biträdaden som drabbats. Frågan om möjligheter för polis och åklagare att kunnameddela sådana föreskrifter som villkor för rapport- eller åtalsunderlåtelsekommer aft behandlas i en departementspromemoria som förbereds ijustitiedepartementet. Jag vill också påpeka att de lokalapolisstyrelserna genom polisreformen har fått ökad möjlighet aff besluta omkraftsamling mot olika slags ordningssförningar som upplevs som besvärande. Ensådan insats gjordes i tunnelbanan här i under det gångnaveckoslutet. AnL 71GÖRAN (): Jag ber aft få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det var ju ett svar som innehöll en del, och det var bra det vi fickhöra. Jag skulle vilja fylla på justitieministerns lista överåtgärder med ytterligare några. Den vandalisering som pågår och som iStockholms läns landsfing kostar SL, trafikbolaget, 13 å 14 milj, kr, årligenär faktiskt en skadegörelse som är utomordentligt omfattande och systematisk. Första punkten på min lista är därför att regeringen bordeöverväga att ta upp ett resonemang med RÅ om huruvida detta kan befraktas somgrov skadegörelse. Prot.1986/87:65 För det andra skulle man kunnaönska sig en av regeringen och 5 februari1987 föreningslivet stödd aktivitet iskolorna för att försöka hitta lösningar. Om vandaliseringen på " Justideministern säger, ärju det här ett ungdomsproblem, // ' nnlatser " ' tredje talarjustitieministern om att nu har polisstyrelserna fått möjlighettill kraftsamlingar på offentliga platser. Jag vill erinra om en promemoriafrån SL som landat på mitt bord. konstaterasatt nu överger tre tunnelbanestationer på För def fjärde skulle man önska sig en laglig grund förvaktman att följa med på tåg, bussar, pendeltåg och tunnelbanefåg. Detta sammantaget skulle vara en kraftsamling, och jagöverlämnar listan till jusfitieministern. Avslutningsvis vill jag, fru talman, ställa en fråga. Ettförslag fill ordningslag, som är ute på remiss, innehåller förslag tillavkriminalisering av en rad sådana här brott. Är def regeringens mening attstödja förslaget att avkriminalisera brott och därmed göra samtliga insatser påoffentliga platser meningslösa? AnL 72 Jusfitieminister : Beträffande det sista nämndevill jag säga att beredningen av def ärendet inte är avslutad. Jag har intetagit ställning. Jag har haft en uppvaktning från trafikföretaget och jag vetdess inställning till de föreliggande förslagen. Sedan är def glädjande att höra att strykerunder de förebyggande åtgärdernas betydelse. Det finns många goda krafter somkan samlas för att t. ex. hjälpa ungdomarna att skaffa alternativa miljöer, somgör att de kan hålla sig borta från sådana här dumheter. Jag har talat om kriminalpolitiska åtgärder. Jag villockså stryka under att den som stökat fill och vandaliseraf enligt skadeståndslagen är skyldig aff betala vad han eller hon förorsakat .Det gäller även unga människor, och de skall vara medvetna om detta. Det gäller även föräldrar som har eft ansvar. 1 Om de inte har tillräcklig fillsynöver sin barn kan de få skadeståndsskyldig- het också.De skall tänka på detta. Är infedessa regler tillräckliga, är jag beredd att se över dem. AnL 73 (): Jag vill passa på att tacka än en gång för dekommentarer justitieministern gav. Det ser ut som om vi börjar nalkas någonform av consensus på defta område. Några ytterligare åtgärder i kombination medde tidigare insatta, som justitieministern redovisade här, skulle kunna görasituationen mera komplett och kanske också leda fill en bättre fingens ordning. Detta är ett problem inte bara förStockholms lokaltrafikbolag och allmänna platser, Defta börjar bliett betydande storsfadspro-blem. Överläggningenvar härmed avslutad. 118Svar på fråga 1986/87:327 om förbud mot kostnadsökningar AnL 74 Statsrådet . har frågat om regeringen tänkerförbjuda kostnadsökningar. Som riksdagsman och väl förtrogen i samhällsekonomiskafrågor är säkert medveten om vilka möjligheter statsmakterna haratt författningsvägen direkt inskrida mot kostnadsutvecklingen i ekonomin. Detfinns emellerfid eft samband mellan kostnader och priser. Regeringensekonomiska politik eftersträvar att få ned kostnader och priser.Prisstoppet är ett led i denna strävan. De privata löntagarorganisationerna harnu också meddelat att man inte kommer att begära omförhandling av årets löneroch bidrar därmed fill aft hålla kostnaderna nere. Om förbud mot kostnadsökningar AnL 75HUGO HEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Medanledning av passusen "Regeringens ekonomiska politik eftersträvar aftsamtidigt få ned kostnader och priser. Prisstoppet är eft led i dennasträvan" kan jag inte låta bli att anföra vad sade ijanuari 1985 i nationalekonomiska föreningen: "Jag har i olika sammanhangförklarat att prisstopp vid det här laget lurar väldigt få. Som metod atteliminera inflation i situationer där vi, beroende på inhemsk eller utländskkostnadsutveckling, normalf drabbas, är den verkningslös." Men tror manalltså inte att den är verkningslös. I ett avseende kan jag hålla medstatsrådet, nämligen att prisstoppet åstadkommit ett omförhandlingsstopp. Defär ju rätt originellt och lär aldrig hända någon mer gång. Det blir en s. k.historisk händelse. Men det allvarliga är att samfidigt har LO förklarat kommer att fortsätta att slåss för att få igenom en prisklausul, som gerlöntagarorganisationerna rätt till nya pengar om inflationen överstiger enviss gräns. Här är man inne på just den illusion vi i odlatunder , nämligen aft man kan få kompensation för inflation. Men, och det bör upprepas, kompensafion för inflation ären illusion. Det var intressant aft vår löneminisfer - när vi nu fått enlöneminister - också håller med om defta. Vi vet alla att löne- och prisspiralen innebär aftpriserna åker hiss och lönerna går i trappor. Det innebär bara en snabbare inflation. Är löneministern beredd aft vidta några åtgärder för attsprida kunskap till svenska folket om att kompensation för inflation ärillusion och därför plädera för avskaffande av alla prisklausuler? AnL 76 Statsrådet . Vi råder infe över en fri avtalsmarknad. Defär uppenbart att prisstopp infe eliminerar kostnader. Men kostnader och priserkan ingå en olycklig förening. Jag tror att kan hålla med om det och attdet därför kan finnas anledningar aft försöka bryta en sådan spiral som kanuppstå när kostnader och priser jagar varandra. Det är därför vi infört ettprisstopp. AnL 77HUGO HEGELAND (m): Jag håller naturligtvis med statsrådet aft detär viktigt att vi försöker bryta pris- och kostnadsutvecklingen, men det går juinte genom att bara ingripa mot symptomen. Som jag försökte lära , Å,- och han har lätt för att fatta så det sitter säkert kvar - får manfram priset genom aft jämföra kostnadskurvan med efterfrågekurvan. Det beror pådessa två moments utseende. Vi har en kostnadssida och en efterfrågesida, ochbåda två påverkar givetvis de priser man får. Men vi har i odlat uppfattningen att def ärnaturligt att få kompensafion för inflation, och därför har vi fätf dessaprisklausuler i löneavtalen. Eftersom vi har en stor offentlig arbetsmarknad harlöneministern verkligen möjligheter att där börja sitt upplysande arbete omillusionen att få kompensation för inflation, AnL 78 Statsrådet , Å, : kan vara övertygad om att jagbedriver det upplysningsarbete som jag har möjligheter och anledning att göra. Det är så, , att den allmänna prisstegringen1986 var den lägsta på över och att den övervältringseffekt somalltid tenderar uppkomma från fill ett annat på grund av tidigare pris-och kostnadssfegringar är liten , Vi har också ett avtal påarbetsmarknaden som innebär lägre kostnadsökningar . Def finns en allvarlig fara aft def gamla prisbeteendetfinns kvar och att man lever i föresfällningen aff det internationellt och iSverige finns utrymme för årliga prishöjningar av gammalt snitt. Det finnsanledning att fa alla ur den villfarelsen. Kanske ett prisstopp kan medverkatill att skapa den förståelsen. AnL 79HUGO HEGELAND (m): Jag tackar för defta mycket positiva svar. Jagkunde nöjt mig med det, men vill ändå göra eft tillägg beträffande detprisstopp som införts och lett till eft omförhandlingsstopp. Det innebär endastatt man samlar upp latenta prisstegringstendenser som kommer att explodera dendag prisstoppet avskaffas. hade vi en prisstegringstakt på , Detfår jag gratulera regeringen till, för det trodde jag inte vid årets början.Men vad hände sedan? steg priserna tio gånger snabbare än , för man samlade upp kostnadsökningar som resulterade iprisökningar, Samma sak gör man givetvis . Den dag prisstoppetavskaffas får vi en prisexplosion, och sedan följer kraven på lönekompensationoch så fortsätter vi denna spiral som kanske når himlens höjder, AnL 80 Statsrådet , Å, : Fru talman! Jagtycker inte man kan bortse från huruvida det blev en omförhandling eller infe.En omförhandling hade väl lett till justering av avtalet påden privata sidan och rimligen också lett till högre lönekostnader, Prot.1986/87:65 som i sin tur hade varit en grund för anspråk på att höja priserna.Det är naturligtvis en viktig faktor som spelar roll förpris- och kostnadsutvecklingen , kanske också för åren därefter. AnL 81 (): Men med det prisstopp regeringen infört har viinte löst problemen. Vi bara skjuter på det hela, så det är absolut inte frågaom annat än att komma åt symptomen. Vi skjuter på problemet beroende på hurlänge regeringen tänker behålla prisstoppet. De grundläggande problemen finnskvar lika mycket som oavsett vilken inställning vi har till deraslösande. har vi dock möjlighet att verkligen bedriva enupplysningskampanj om aff denna självklara inställning man nu har - aff mankan få kompensafion för inflation genom dessa prisklausuler i avtalen - intekommer att fungera. I stiger lönekostnaderna och prisnivån dubbelt såmycket som i våra konkurrentländer, och vi förlorar marknader. Det liggergivetvis därför framför allt i löntagarnas intresse att vi far kål på myten omkompensation för inflation. Överläggningen var härmed avslutad. 12 8 Svar på fråga 1986/87:333 om allmänt hyresstopp AnL 82 Statsrådet , Å, : har frågat finansministern omregeringen tänker införa ett allmänt hyresstopp. Bakgrunden till det allmänna prisstopp som införtsär faran för att tidigare års tendenser till stora årliga prishöjningar leverkvar också , trots att sådana höjningar då inte skulle varakostnadsmässigt motiverade. Påhyresmarknaden är läget dock annorlunda. Hyrorna för har genom förhandlingar redanfastställts för större delen av def allmännyttiga bostadsbeståndet, och hyrornahos de allmännytdga bostadsföretagen är genom bruksvärdesreglerna bestämmandeför hyresnivån inom det enskilt ägda bostadsbeståndet. Risken för plötsligaprisstegringar är därför inte lika stor på hyresområdet som i fråga om andravaror och tjänster. Svaret på fråga ärmot den bakgrunden att regeringen infe ser någon anledning att föreslåriksdagen en särskild lagstiftning om hyresstopp. AnL 83TORE (vpk): Jag tackar för svaref på frågan, Def var syndatt regeringen inte ser någon anledning att föreslå en särskildlagstiftning om hyresstopp. Detnuvarande läget skiljer sig infe markant från läget , då 6 protokoU 1986/87:65 Prot.1986/87:65 regeringen föreslog och fattade beslut om etthyresstopp som 5 februari1987 skulle avse tiden från den 1 apriltill årets slut , Motiven för införande av T ' ~. ] detta hyresstopp var desamma somman kan utläsa nu då def gäller motiven för detprisstopp som har införts. Enligt statsministerns anförande i gårdagensdebatt kom prisstoppet fill för att man skulle få kontroll över prisutvecklingen,få stopp på inflationsförväntningarna och för att hindra Han efterlyste nu ett ansvar frän företagarnaför att prisstoppet skall få avsedd effekt. Jag tycker att det borde vara likaangeläget att skydda hyresgästerna mot nya hyreshöjningar och att efterlysaansvar från byggherrar och fasfighetsägare. Enhyresutveckling liknande den som vi har haft kan knappastförenas med regeringens uttalade inflationsmål, eftersom dé hyreshöjningarsom nu har skett och som kommer aft ske som ett resultat av defbruksvärdessysfem som vi har, kommer att väsentligt bidra fill att späda Det är detta som är oroande. Vill man helhjärtat slåss för aft hållafillbaka inflationen och för att hindra omförhandlingar av lönerna och fåstabilitet borde hyresstoppet ingå som ett mycket viktigt led i detta AnL 84 Statsrådet , Å. : Fru talman! ToreClaeson, situationen var helt annorlunda 1984 än den är . Då fattade manbeslut om en särskild lag om hyresstopp, eftersom det fanns generellaprisklausuler i avtalen som innebar, att om priserna skulle komma att stiga medmer än prognostiserat pris, skulle också hyrorna komma att stiga och därigenomorsaka en våg av nya hyresstegringar. Det var huvudmotivet för aft man dåinförde ett hyresstopp enligt en särskild lagstiftning. Det sades rent av iproposifionen, aff i den mån def pågick förhandlingar, skulle de hyror som mankunde förhandla fram komma aft gälla för hela denna fid. Det var ett uttryckför aff man inte tänkte bryta bruksvärdesprincipen på hyresmarknaden. Syftet äralltså att inte göra def nu heller, AnL 85 (vpk): Jag känner väl fill diskussionerna och motivenvid detta fillfälle. Jag hävdar bestämt att syftet - som även anförts iproposifionen, jag har den liggande på min bänk - med att införa hyresstopp varatt förhindra hyreshöjningar som skulle driva på inflationstakten. Vi harprecis samma läge . Vi vet att hyreshöjningar kommer att ske som eft resultatav aft de flesta allmännyttiga bostadsföretagen har träffat uppgörelser omhyreshöjningar på , dvs, . kommer deprivata fastighetsägarna att försöka följa efter och med hänvisning tillöverenskommelserna höja hyrorna. Def omfattar halva hyreshusbeståndef. Dettakommer att slå igeriom då det gäller konsumentprisindex, och det kommer ävenatt driva på inflationstakten. Därför vill jag åter säga, att om man helhjärtatvill bekämpa och sätta stopp för detta, bör man införa även ett hyresstopp. AnL 86Statsrådet , Å, : Även 1984, , var vissa av hyrornafastställda, andra skulle fastställas. Man tänkte sig då aff def i detta lägeskulle råda en hyresparitet också genom att man, även om förhandlingarna infevar avslutade, skulle kunna tillämpa motsvarande hyresprinciper som pä de redanavtalade områdena. Men skälet till aff man gick in med ett hyresstopp var ville förhindra att def i fråga om detta blev en snabbare hyresstegring änyad som motsvarade den 5-pro,cenfsnorm som man försökte introducera när detgällde löne- och prismarknaden i övrigt. Det var defta som kunde hotas av attdef fanns särskilda prisklausuler i de hyresavtal som man träffade. Om kyrkans instäU-ning tillfrågan om ett evigt liv AnL 87 (vpk): Jag vill än en gång säga att förslaget omhyresstoppet och genomförandet av det motiverades av prisstoppet ochgenomfördes som detta. Man hade samma motiveringar, dvs, att hejdaprisutvecklingen. Jag tycker att statsrådet glider undan när han talar om deolika avtalen som träffats, vilken kompensation som skulle kunna utfalla, osv.Vad det egentligen handlar om är att hyrorna har ökat mer än priser ochkonsument-index . Vill man hålla nere levnadskostnadernaför vanliga löntagare, finns det mycket goda skäl aft nu införa ett hyresstopp. Överläggningen var härmed avslutad. 13 8 Svar på fråga 1986/87:322 om kyrkans inställning tillfrågan om ett evigt liv AnL 88 Civilminister ; har frågat mig om jag avseraff vidta några åtgärder med anledning av ett uttalande av biskopen i frågan om ett evigt liv. Mitt svar är; Nej, AnL 89FILIP (): Jag tackar statsrådet för svaref. Biskop har i en bok ifrågasatt uppsfåndelsetron.När han behandlar frågan om ett evigt liv skriver han: "Nuär det så att jag tror att hela den långa och underbara kristna traditionen-- ärbara en period i den judisk-kristna traditionen och af t den periodenhåller på att närma sig sitt slut," I en tidningsintervju säger biskopen aff infe är ettförsäkringsbolag där man tecknar evighetsförsäkring. Det är självklart, fru talman, att när en av kyrkansförnämsta företrädare framför sådana synpunkter väcker det stor uppmärksamhet ivida kretsar. Eftersom vi har en statskyrka och en kyrkominister som ärföredragande vid biskopsutnämningar, är det inte bara rimligt utan enligt minmening helt nödvändigt att vi i debatterar frågan med det statsrådsom har det polifiska ansvaret för . Om kyrkans inställning frågan om ett evigt liv Att statsrådet svarar blankt nej på min fråga visarkyrkoministerns brist på intresse för trosfrågor. Men så lättskall inte kyrkoministern komma undan. Ett statsråd, ansvarig för den , kan inte - får inte - passivt och likgiltigt åse vad som betecknas somen attack av en biskop på kyrkans mest grundläggande frossats, tron på ettevigt liv. Statsrådet måste här och ge eft klart besked - om han anser atten av fundamentala trossatser fortfarande gäller. Jag frågar därför direkt - och jag vet aff hela svenskafolket är intresserat av svaref: Skall inte biskopar omfattaoch predika tron på det eviga livet? Med anledning av vad nusäger vill jag göra korta kommentarer i tre avseenden. För det första vill jag erinra ominnebörden kyrkomötesreform. Den innebar nämligen ett klart beskednär det gäller vilka frågor regering och riksdag skall ta ställning till ochvilka frågor kyrkan själv skall ta ställning till. Enligt kyrkomötesreformen är lärofrågorna och andra s, k,inomkyrkliga frågor en uppgift för kyrkan och icke en uppgift för staten. Delagändringar som gjordes i samband med reformen ger också kyrkans eget organ,kyrkomötet, möjlighet att genom kungörelser meddela bestämmelser om kyrkanslära. Detta är alltså en fråga för den nya kyrkliga organisationen, icke enfråga för staten. För det andra vill jag erinra om aff deti övergångsbestämmelser fill regeringsformen, som låg till grund årskyrkomötesreform, står att regeringen inte kan besluta i de inomkyrkligafrågorna. Regeringen får alltså inte ta ställning till dessa frågor. För det tredje: Genom att inte haruppmärksammat dessa grundläggande skiljelinjer mellan vad regering och riksdagskall besluta om och vad kyrkan skall besluta om, bidrar han till att skapaoklarhet i dessa viktiga frågor. Jag finner det angeläget aft regering ochriksdag med kraft håller fast vid den nya ordningen, som säger aft regeringeninte befattar sig med frågor om kyrkans lära och därmed inte heller med fråganom ett evigt liv, AnL 91 ();