prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är bara att läsa innantill i arbetsmarknadsutskottets betänkandeför att konstatera det. Och man behöver inte bläddra i betänkandet, för detstår på första sidan. Där kan man läsa den tabell sorn visar att det blir enminskning av de regiönalpolitiska anslagen med 100 miljoner. Men samma pressröst ger själv förklaringen: man vill inteatt industriministern skall få spela rollen som regionalpolitisk jultomte. Detkan ju, ge regeringspartiet fördelar så här nära valet, och det vill manförhindra. Även om det går ut över regionalpolitiken. Jag måstebeklaga att kommunisterna och de borgerliga, påhejade av den borgerhga pressen,bedriver ett cyniskt spel med problemregionerna och de människor som bor där. Jagkan inte underlåta, herr talman, att säga ytterligare några ord till BörjeHörnlund, Han förnekar sig aldrig, Hurtfriskt förklarar han i tidnirtgarna: Nuhar de borgerliga och vpk tagit av regeringen 300 milj, kr,, och av dem har vigett länsstyrelserna från söder till norr 200 miljoner, så vi har satsat mer påregionalpolifiken än regeringen. Vadär detta för sätt att räkna? Jag trodde ändå att 300 miljoner var mer än 200miljoner. Men icke i värld! Jag är övertygad om att människornaute i skogslänen har bättre kunskaper i matematik än vad troroch att de anser att t. o. m, nu har gått för långt i sitt taktiskaspel. Attcentern har gått för långt har jag fått ett intryck av att ni allatycker. Jag tror att ni både från borgerligt och kommunisfiskt håll harbegripit att så är fallet. Och säger ni; Vi begär egentligen mer pengar änregeringen, men vill att regeringen skall lägga fram förslag om dessa pengar. Jagfrågar, och jag riktar mig då fill alla ledamöter från den borgerliga och denkommunistiska sidan: Vad är ni för kvinnor och karlar? Ni har ju majoriteten iriksdagen! Ni har ju möjlighet att gå från ord till handling. Nihar faktiskt riksdagsmajoritet tillsammans - kan ni inte räkna samman eramandat? Om ni tycker att regeringen satsar för litet, då har ni väl bara atthöja beloppen. Men så långt sträcker siginte viljan hos er i regionalpolitiken. Detframgår av dagens talarlista att oppositionen skall kasta in litet högredignitärer i debatten än utskottsföreträdarna. Det brukar inte vara vanligt.Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att oppositionspartierna har blivitutomordentligt oroade över vad deras representanter i arbetsmarknadsutskottethar ställt till med. Det är förståeligt. De borgerligas och vpk;sställningstagande har väckt berättigad uppmärksamhet och förundran över helalandet. Nuförsöker de på olika sätt att tona ner och förringa sitt misstag. ; Länsanslaget ökar ju med mer än 200 miljoner, det ökar med 600 miljoner,om man räknar . Jag vill uppehålla miglitet vid detta. Utskottetsmajoritet har för nästa budgetår höjt länsanslaget med 200 milj, kr. Det är denhöjning som föreslås. Utskottet har ännu inte tagit ställning till de kommandetvå åren. Därför finns det ingen som helst grund för att hävda att höjningenredan nu är 3 x 200 milj. kr., dvs. 600 milj. kr.-Med hänsyn till hur ni i opposifionenfidigare har svängt mellan olika uppfattningar kan man inte nu veta vad ni villnästa budgetår. Dessutomvill jag tillägga: Länsanslagen, som ni nu höjer, gynnar också de rika länen,även storstadslänen. Det är bra att länen får mer pengar, och jag tror säkertatt de kan göra mycket nytta. Men i det här fallet har frågan varit var och påvilket sätt resurserna gör bäst nytta. Regeringert har ansett att de behövs föratt förstärka infrastrukturen, så att de i första hand kommer de mestnödlidande länen till del. Med ert förslag höjs anslagen dessutom med ettmindre belopp, för ni skär ju ned de regionalpolitiska anslagen med 100 milj.kr. Genom att höja länsanslagen fördelar de borgerliga och kommunis- ternaresurser över hela landet, även till storstadslärtcrt, inkl. ,och till de industrilän som har en mycket god tillväxt. Med en sådan storhöjning som det nu är fråga om kommer en del av tillskotten att tillfallastorstadslänen. Alla läns anslagsnivå måste höjas. Därför innebär deborgerligas och kommunisternas beslut i realiteten en omfördelning från de mestutsatta regionerna fill län som faktiskt borde ha klarat sig med medel som deredan tidigare hade. Detta är ett viktigt påpekartde, som har kommit framalldeles för litet i dert allmänna debatten. Om ni för ett resonemang om länsanslagets totalaslutbelopp vill jag tillägga följande; Det är fel att räkna300-miljonersanslaget som 100 milj. kr. Att vi ibudgetpropositionen angett tiden till beror på att det är ett nyttanslag, som skall prövas . Vi har sett det som en framgång förregionalpolitiken att få denna typ av anslag, som markerar behovet avsamordning mellan olika politikområden. Men det är naturligt att detta prövasunder en period innan det blivit ett bestående inslag i regionalpolifiken. Detär vår motivering, men den verkar oppositionen inte ha förstått eller tänktigenom. Självfallet skulle regeringen, om anslaget hade blivit enframgång, ha fyllt på med mera pengar när de första 300 miljonerna tagit slut.Det hade kunnat ske , beroende på hur snabbt pengarna hade gått åt.Hela beloppet, 300 milj. kr., skulle ha stått fill förfogande redan under detförsta budgetåret, för det tas ju faktiskt upp nästa budgetår. Därför är detfel att räkna detta som ett årligt 100-miljonersanslag. Det hade snarare kunnatbli ett åriigt 300-miljonersanslag, dvs. Men av de borgerliga eller av kommunisterna har bemödatsig att göra denna uträkning-. Jag döljer inte att jag är bitter över detnederlag som väntar regionalpolifiken. De borgerligas och vpk:s beslut iarbetsmarknadsutskottet är inget annat än ett svek mot de sämst ställdaregionerna. Det finns så mycket utvecklingsbart, så många goda idéer ochutvecklingsbara projekt, som hade kunnat få en hjälpande hand med de resursersom ni kommer att säga nej till. Det är särskilt bittert mot regionalpolitikenatt detta nej inte grurtdar sig på sakskäl utan enbart på glädjen att fåtillfoga regeringert och industriministern ett nederlag i . Men förlorare nummer ett är de utsatta regionerna runt omi landet. Jag hoppas att man där skall se till att ni blir förlorare i nästaårs val på den här kuppen. Det förtjänar ni efter dagens uppvisning. har ju fått ordeutligt back tidigare påsina konstruktioner. Uppgörelsen med kds, demokratisk samling, var juinte precis någon lyckad idé, eller hur, ? Den resulterade ju iett av de största valnederlagen någonsin för . Har redanglömt det? Kanske slaget mot regionalpolitikert kan komma att stå minstlika dyrt i nästa års val. Jag undrar faktiskt i mitt stilla sinne, BörjeHörnlund, vem som är på väg att sjunka? Vem är det egentligen som är i otaktmed opinionen? Regeringen skall självfallet komma igen. Viskall lägga nya förslag till insatser. Vi skall arbeta vidare tillsammans medlänen och kommunerna. Skogslänen och övriga utsatta delar av landet kan lita påden Men tyvärr är det ofrånkomligt att de borgerligas och vpk:staktiska spel avsevärt försenar och försvårar arbetet. Detta kommer att drabbaskogslänen och de mänrtiskor som bor där. Regeringen kommer att arbeta vidare med de påbörjadeprogrammen, för de utsatta regionerna. Vi hade hoppats kunna presenteraprogrammen . De åtgärder vi planerat avser bl. a. utbildning,kommunikationer, teknikspridning, turistsatsningar. I stället får vi nuinrikta arbetet på att komma fram med förslagen till . Dååterstår att se om oppositionen i handling är beredd att gå regeringen tillmötes och bevilja de begärda pengarna. Utan pengar gardet inte att bedrivaregionalpolitik. Hade ni menat allvar, då hade ni beviljat dessa pengar , eftersom ni har majoriteten i . Jag kan inte tolka ert handlandepå annat sätt än att ni inte menar allvar. Det som väntas ske i visar juatt de borgerliga och kommunisterna inte är att lita på, när det gällerregionalpolitiken. Det kommer att gå upp för allt fler människor och regioneratt endast med en socialdemokratisk majoritet i kan en braregionalpolitik föras i vårt land. 17ELVER () replik: I den inledande delen av sitt anförandepläderade industriministern för ett bättre språkbruk.i , och det harjag ingenting att invända emot. Men sade industriministern: Ni gårju emot den ökade satsningen på och förnyelsen av regionalpolitiken. Dåspetsade jag öronen öch undrade vad det var han talade om. Så blev det ettanförande om hur taktiken har fått breda ut sig. Jag tror faktiskt att denmöjligen har fått breda ut sig så mycket att industriministern själv har blivittakfikens fånge. Han avslutade sitt anförande som på ett bättre valmöte. Låt oss se till sakfrågorna, herr talman!Industriministern påstår att vi går emot den ökade satsningen. För folkpartietsdel sade vi att det måste till en kraftig uppräkning av länsanslaget. Det blevett plus på 200 milj. kr. Den summan ligger närmast vårt yrkande. Vi sade attsysselsättningsstödet i stödområde C bör vara kvar, trots att regeringen villskrota det. Det är alltså på två punkter som vi vill göra en ökad satsning. När det gäller förnyelse kan vi inte gå med på att anslåopreciserade pengar till infrastrukturen. Men precisera det anslaget och komtillbaka! Om planerna var så långt framskridna som industriministern antyder,varför kunde ni då inte avslöja det vid den hearing som utskottet hade medföreträdare för industridepartementet? I stället valde ni att vara diskreta somlegafionssekreterare och avslöjade intet. Sedan fick vi höra en klagan över att det gått för mycketpengar till varven under svunna tider. Ja, det har det förvisso gjort, men dåskall vi inte glömma bort att en av de ivrigaste påhejarna för de anslagen var dåvarande riksdagsmannen . . Vidare talade industriministern om stora satsningar på denuvarande varvsorterna. Mycket av detta har varit nödvändigt, men varför varasä tuff mot norra , Bergslagert, inland och sydöstra ,som har stort behov av stöd, t. ex. ett förstärkt länsanslag? Nej, herr talman, det är inte så ätt vi inte vill gepengar till infrastrukturella satsningar, men vi måste ha underlag för vad vifattar beslut om. är positiv och vill satsa. Riksdagert är beredd attsatsa mer än vad regeringen talar om . Kom tillbaka med väl genomtänktaförslag! Då skall vi ställa upp på dem. Det måste vara riktigt att det ocksåblir ett godkännande av det som vi ger ut statsmedel till. 18ANDERS G HÖGMARK (m) replik; Det vore önskvärt om man kunde diskuterasakfrågorua rtågot. Jag vågar med gott samvete påstå att jag är mer intresseradav det än av att vi kastar ord och ordvändningar på varandra, även om det tycksvara ett väsentligt inslag i de här debatterna. Det var ganska trist att härlyssna på den litania som man alltid får höra om hur eländigt allting varmellan vissa år, hur fantastiskt bra allting var före vissa år och hurgudomligt allt har blivit . Jag tycker att det är för banalt, förenkelt, när man har det internationella konjunkturperspektivet klart för sigoch kan jämföra. Om man vill delta i en seriös debatt, industriministern,tycker jag inte att man bara skall ägna sig åt denna litania. På något sätttycks man mena att den som inte är för socialdemokratisk politik är inte hellerför regionalpolitik eller någon form av regional utveckling utan ointresseradav regionala problem. Skiljelinjen mellan dag och natt, mellan svart och vittgår ej vid 300 milj. kr. i ett treårsanslag. En så förenklad bild avverkligheten får man väl knappast ha, om man är industriminister. Om det baragällde just 300 milj. kr., då skulle vi ganska snabbt kunna lösa de regionalaobalansproblemen. Jag tror, herr talman, att det finns anledning för oss attlyfta blicken litet grand och se att det inte enbart är med ett antal miljoneruppåt eller nedåt i anslag som vi storstilat kan påverka den regionalautvecklingen framöver. Från moderat sida har vi pekat på helhetssynen. Vi harpekat på att det socialdemokratiska samhällsbyggandet av tradition är inriktatpå en centra-listisk struktur. Vi har av tradition en stark central styrningfrån via den offentliga makten, via organisationerna, vianäringslivet. Vi har skapat strukturer som har försvårat utvecklingen ute iregionerna. Vi har ett gigantiskt offentligt transfereringssystem, som harskapat en enorm fördel för vissa storstads- och utvecklingsregioner. Där manbygger kraftigt och till höga kostnader får man också stora statliga lån ochsubventioner. De små kommunerna ute i perifera regioner drabbas av detta. Despecialdestinerade statsbidragen är ett praktfullt,exempel pä omvänd regionalbalans. Det finns många andra transfereringssystem. Det finns mängder avdetaljregleringar för kommuner och landsting som försvårar kreativitet ochentreprertöranda ute på fältet. Man kan skapa gynnsamma betingelser genom politiska beslutnär det gäller infrastruktur, men de avgörande utvecklingsstegert måste ändåtas av enskilda entreprenörer i en gyrtnsam god miljö. De betingelserna blirbättre, om man bryter ner de centralistiska strukturerna. Skillnaden, herr talman, mellan , mellangynnsam och ogynnsam utveckling i ligger inte i ett ja eller ett nejtill ett par tre hundra miljoner i regionalpolitiskt stöd. Låt oss få en seriösdebatt, industriministern. Lyft debattkvaliteten litet grand! 4 protokoll 1986/87:128 19BÖRJE () replik: Jag var väldigt mild i tonen, jämfört med desocialdemokratiska debattörerna , , ochmängder av socialdemokratiska kommunalråd. Jag har citat på vad de har sagt. "Man tager vad man haver, om man så hava kan",sade . Inte ens det citerar industriministern riktigt. Han citerar enartikel som jag har haft i Västerbottenstidningarna - inte ett ord riktigt! Detär snart ljug rakt igenom, och det på ministernivå! Jag är ledsen att det skallvara så. . kritiserar att Åsling gav varven stöd.Jag ser framför mig . med röd flagga: "Hade vi regerathade ni fått mer." Men ni röstade omkull förslaget i fråga omLandskronavarvet och såg till att det gick åt efi massa . Hurkan industriministern då angripa oss? Håll någon nivå på debatten! Industriministern tar upp små högskolor. Man har nyssröstat ner 50 milj. kr. som har föreslagit till de norrländska ochsydöstra små högskolorna - och så tar han upp detta som ett angrepp! Han tog upp Norrlandsjordbruket. Där har ni ju förloratvotering på votering här i kammaren - men så använder han detta ursocialdemokratisk synpunkt! . är icke trovärdig. Jag skall tala om ensak för . . Vi tillstyrkte de 300 miljonerna. Men sedan kom jagatt tänka på och . De fick ett jättestort lokaliseringsstöd, och vi iriksdagen trodde att det var bra med det. Men sedan går man och ger bakvägen500 milj. kr. per företag, i princip genom en skattefiffelhistoria, till två avSveriges rikaste företag. Hur kan man lita på och släppa pengar obundna till ensådan regering och en sådan minister? Jag kan det i alla fall inte. När det däremot gäller i hänger armarnarakt ned på industriministern. Så talas det om att regionalpolitiken har varitprioriterad. Ja, det har flyttat ut 22 000 personer från . var det en svag ökning. År detta en regionalpolitisk prioritering så ärdet dåligt. Sedan upplevde jag att industriministern sansade siglitet. Förut sade han: blir det inget mer före valet, nu avbryter vi arbetetför inre . Tar industriministern tillbaka detta? Jag fattade det så atthan skulle komma tillbaka , med ett paket. Kom då med 400 milj. kr., såblir det en fördubbling av de regionalpolitiska satsningarna, och då har vihaft någon nytta av den här striden. Anf.20 () replik: Jag hade inte alls tänkt gå upp i den härdelen av debatten, men jag måste nog göra det. , ordet gottepåse är ett alldeles korrektord att använda i sammanhanget. har nämligen använtregionalpolitikens resurser som en gottepåse. Det har delats ut på de ställendär partikansliet pä har sett att det socialdemokratiska stödet harsviktat. Det har undanhållits borgerligt styrda kommuner. Det hela har sköttspå ett sätt som inte rimmar med det ansvarsom varje regering måste ta för den nu allt vikfigare regionalpolitiken. Detär inte borgerligheten här i kammaren som "täktiserar", ThagePeterson, utan det är regeringens handläggning av regionalpolitiken som harblivit mindre och mindre styrd av fakta och verklighet och mer och mer styrd aven alltmer pressad socialdemokratisk minoritetsregering, som med större ochstörre oro ser fram mot val. I takt med att de regionala problementilltar, måste vi här i se till att det blir slut pågottepåsestrategin och att pengarna faktiskt fördelas dit där de behövs bäst,. Jagsade en gång att regeringen på sätt och vis liknar ett resande teatersällskap.Er politik har ju faktiskt fungerat på följande sätt. Först kommerstatsministern till en kommun som har mycket stora problem och talar igenerella termer om allt vad den socialdemokratiska regeringen tänker sig attgöra. Sedan kommer på ett första besök och informerar sig omproblemen och skapar förhoppningar och förväntningar hos människor ochkommunalpolitiker. Sedan händer ingenting. Sedan hör kommunalpolitikerna av sigoch uppvaktar industriministern och ber honom komma och hälsa på. Så åker och väntar och väntar, men från industridepartementet är det tyst. Man tarväl en blomma och rycker av bladen: "kommer, kommer ej". Oftastkommer inte industriministern, i alla fall inte om det är en kommun med för fåinvånare för att vara röstmässigt intressant eller med felakfig politiskmajoritet eller över huvud taget en kommun som inte har hamnat i rätt rutabland parfistrategerna, som försöker "taktisera" fram en situafioninom alla polifikområden, som skall göra det möjligt för en socialdemokrati somtappar mer och mer förtroende att vinna val. 21 (vpk) replik; Jag vill verkligen tacka industriministern för hans uttryckliga löfteatt komma med ett paket. I detta polifiska spel, som man kallar det, fårefter vad jag kan förstå vi från vpk nästan full pott. Vi har ju länge krävtatt man skall satsa på infrastrukturen men även på länsanslagen. Då har juriksdagen, med någon förskjutning, ändå förverkligat någonting av deintentioner som vpk har haft. Jag tar det verkligen som ett löfte attindustriministern kommer med ett rejält paket. Vi har som sagt redan lovat attställa upp fullt ut. Naturiigtvisär industriministern en mycket begåvad demagog. Han är nästan styv i korken närhan talar om vad han har gjort för någonfing. Han har t. ex. tredubblatanslagert. Vadberor det då på att koncentrationen är snabbare än någonsin efter 1982 och attungdomarna med kunskap flyr de här områdena? Det är ju dem vi förlorar, det ärde som flyttar. Detta skyller han , men det kapital som styrallt detta är avsevärt mycket starkare än de medel som industriministernnågonsin kan föreslå. Att detta händer beror på att han inte föreslår ett endastyrmedel, inte en enda etableringskontroll - han har bara ettlokaliseringssamråd, som jag ser det. harman byggt upp en rekordlikviditet med Det har varit rekordfart på börsen. Här finns det pengar, menregeringen skall inte satsa de pengarna på andra bygder inte! Man underlättaroch sätter full fart på strukturomvandlingen utan något som helst hinder. Sedanträter man om 300 milj. kr. som skulle kunna stoppa detta. Det utmanar löjet,industriministern! Någontirtg måste man väl ändå göra mot de starka krafter somi dag tränger sig in i koncentrationsområdena, oavsett hur goda avsikterpolitikerna har. Det behövs alltså mångmiljardbelopp till infrastrukturen,men det behövs också mångmiljardbelopp för att satsa på de statliga företagen.När industriministern nu säger att det kanske blir bekymmer i valet måste jagpåminna industriministern om hans förslagom Statsföretags introduktion påbörsen och hur detta kommer att drabba de utsatta länert. Det blir avsevärtmycket mer än han någonsin kommer att ha i andra påsar. Han förlorar nämligenmassor av arbetstillfällen genom att inte satsa pä.de statliga företagen. Jag noterar med intresse att ingen av er fyra har tagitfram er räknekonst i era repliker. Det är förklarligt, för jag tror ingen, ivarje fall ingen utanför kammaren, förstår hur ni räknar. Ni har tidigare gåttupp, alla fyra, och sagt att ni satsar mer på regionalpolitiken än vadregeringen har föreslagit, och det är inte sant. Den samlade oppositionen, moderater och kommunister i skönförening, har enligt den sammanställning som finns på s. Ii betänkandetbeslutat anslå 1 925,2 milj. kr. till regionalpolitiken för nästa budgetår. Ochav budgeten framgår det att regeringen ville satsa 2 025,2 milj. kr. Ni haralltså dragit ned anslaget med 100 milj. kr., och något annat beslut finnsinte. Ni kan fortsätta att hävda och att ni vill satsamer, mert ni gör det inte -ni satsar ju mindre. Jag sade att om ni hade velat satsa mer, skulle ni väl haökat artslagert, inte minskat dem. Kan ni förklara det här? Varför minskar nide regionala anslagen när ni egentligen vill öka dem? Kan av er svara påden frågan? Ni har ju chansen till ett beslut . Varför låter niregionerna vänta till nästa riksdagssession? De borgerliga och kommmunisternahar ju majoritet i riksdag. Om ni påstår att ni är beredda att satsamer på regionalpolitiken än regeringen, varför gör ni då inte det ? Låtinte regionerna vänta! Bevilja de 400 miljoner som såhurtfriskt talade om här ! Eftersom jag nämnde hans namn skall jag säga ett par sakertill . Jag hade inte tärtkt ägna mig så mycket mer åt BörjeHörnlund. Efter många utfall har jag litet svårt att ta centernpå allvar. Vad har egentligen hänt med och regionalpolitiken? Tidigaretog regionalpolitiken på allvar, och vi tog också centerpartietpå allvar när det gällde regionalpolitiken. Man hade i det förflutna enambition att vara konstruktiv och aktiv för att bekämpa de regionalaobalanserna. Men sä är det ju inte . Min och många andras fråga är.alltså:Vad har egentligen hänt med ? Jag tror inte att kanförklara det. Men det finns kanske någon annan centerpartist i kammaren som kan förklaravarför ni är trovärdiga i regionalpolitiken. Sedan, herr talman, något som jag betecknar som mycketallvarligt. går upp i talarstol och beskyller tre avvåra största exportföretag - , och Svertska Varv - för skattefiffel.Begriper inte att detta är en allvarlig beskyllning, som kanskada dessa tre företag på exportmarknaderna? Jag måste som indiistriministéröverlåta åt de tre företagen att bemöta beskyllning här -att dessa tre företag skulle vara skattefifflare. Till vill jag säga att jag förstår om haninte vill höra talas om utvecklingert urtder . Det var judessutom en moderat som under större delen av den perioden var ekonomiminister.Jag vet att ni borgerliga helst vill glömma den perioden.-Men det är nödvändigtatt ta upp utvecklingen under de borgerliga åren - förfallet i industrin;förfallet i regionerna, förfallet i politiken - för att beskriva orsakerna tillläget i däg i regionerna. Vad är orsaken till den regionala obalansen? För skall kunna svara på den frågan är det alltså nödvändigt att påminna omutvecklingen . Jag är ledsen, , men jagkommer att fortsätta att påminna er om vad som skedde under de borgerliga åren.Det får faktiskt leva med. måste jag också trots allt nästan tyckasynd om. Även han har letts av sin iver att få slå regeringen på fingrarna. påstår att han t. o. m. tycker att det är litet fint att umgås i deborgerligas salonger. Men den fåfängan drabbar ju hans eget hemlän, hans egenhembygd. Trots att kommer från den mest sargadeindustriregionen, som skulle ha haft stor nytta av snabba och stora insatser,säger nej. Jag är litet nyfiken på hur lyckas förklaradetta för sina kamrater hemmavid. Hur kan en radikal vpk-are med högaambitioner - som han nog ändå har, åtminstone i ord - när det gäller attutveckla Bergslagen, slå följe med moderaten och avstyrka viktigautvecklingspengar bara för nöjet att slå regeringert på fingrarna? Hurförklarar detta mentalt och ideologiskt? Jag har förstått att ni just riu har det besvärligt i vpkoch att ni alla har behov av att markera positioner inför stundande kongressoch partiledarval. Men var det verkligen så klokt, ?