prot · GA0921 · 1986-12-31 00:00:00 — I går kunde vi i läsa en artikel avpolisassistenten vid i . Av artikelnframgår att en känsla av hopplöshet och minskad motivation för arbetet hållerpå att sprida sig inom polisen. Regeringen bär en stor del av skulden till attdet blivit på det sättet. Justitieministerns uttalande , att vi under1980-talet haft '"en gynnsam utveckling när det gällerbrottsligheten", visar att justitieministern har flytt verkligheten. Densocialdemokratiska politiken är ansvarslös och kommer sannolikt att tillfogapolisens organisation och effektivitet stora skador . Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 1986/87:54 om ökad tillgång påpoliser har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidtaga för att öka tillgången på poliser så att polisenfår bättre möjligheter att motverka, bekämpa och beivra våldsbrottsligheten. Jag har vid ett stort antal tillfällen här i kammaren ochi andra sammanhang redovisat regeringens kriminalpolitiska grundsyn och dessuppfattning om hur kriminaliteten i samhället skall bekämpas. Jag vill erinraom att regeringen i en skrivelse (skr. 1986/87:21) om åtgärder mot vålds- ochegendomsbrott också har redovisat de åtgärder som för närvarandeplaneras inom ansvarsområde mot bl. a. våldsbrott. Jaghar också tidigare redovisat regeringens bedömning av polisväsendetsresursbehov. Sammanfattningsvis är min uppfattning, som jag alltsåtidigare har redovisat, att polisväsendet är väl rustat att bekämpakriminaliteten och att antalet polismanstjänster befinner sig på en istort sett rimlig nivå. Jag anser mig därför inte behöva lämna ettutförligare svar på interpellation. Självfallet kommer dessa frågor,som alltid, att behandlas i budgetarbetet, och regeringens bedömning av bl. a.antalet polisaspiranter under /88 kommer alltså snart attredovisas för . 99ANN-CATHRINE (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det vardock anmärkningsvärt tunt i denna fråga som väcker så stor oro hosallmänheten, i synnerhet kvinnorna, hos polisen själv och hosrikspolisstyrelsen. Med viss förväntan tog vi emot regeringens skrivelse omåtgärder mot vålds- och egendomsbrott, särskilt som massmedia under sommarenoch hösten rapporterat om synnerligen råa våldsövergrepp och om stor ochmeningslös skadegörelse. Dessutom har i sin anslagsframställninggivit en oroväckande beskrivning av situationen och av personalbristen. Även omjustitieministern uttalar oro över brottsutvecklingen, så visar skrivelsenen häpnadsväckande tomhänthet. Inga förslag läggs fram som ökar polisensresurser. Justitieministern säger att polisväsendet är väl rustat attbekämpa kriminaliteten och att antalet polismanstjänster är på rimlig nivå. har de polisanmälda brotten mer än femdubblats,till över en miljon brott 1985. polisanmäldes 35 000 fler brott än1984, en ökning . av alla polisanmälda brott är stöldbrott i eneller annan form. Våldsbrotten har ökat mycketmarkant. ökade de med ca 1 000. Även om våldsbrotten endast utgör3-4 % av brottsligheten, är det en skrämmande del. Utvecklingen skrämmer allmänheten. Många, särskilt någotäldre kvinnor, är rädda för att gå ut efter mörkrets inbrott eller användaallmänna kommunikationer-så även på mycket småorter, t. ex. i min hemort,Kumla. En av samhällets viktigaste uppgifter är att upprätthållalag och ordning som en förutsättning för människors trygghet och frihet.Medborgarna har rätt att kräva gatufrid! Människor måste våga gå ut eftermörkrets inbrott utan att känna rädsla. Det krävs självfallet åtgärder på både långoch kort sikt för att minska brottsligheten och åstadkomma gatufrid. Föräldrarna måste stödjas i sin fostrarroll och kunnavälja vård och fostran. Här krävs en annorlunda familjepolitik än dagens. Hem och skola måste lära barnen respekt för människor, förregler, för andras egendom. Alkoholmissbruket måste bekämpas, attityderna motnarkotika skärpas och allt icke-medicinskt bruk av narkotika förbjudas.Glorifieringen av våld måste motverkas. Vi måste få påföljder som respekterasav lagöverträdarna. Brottsoffren måste få ett bättre stöd. Det bästa försvaret mot brottsligheten är att stärkafamiljen. Men det är också nödvändigt med ett väl fungerande rättsväsende ochen polis som har tillräckliga resurser för att kunna sköta sina uppgifter. Utan fler poliser kan medborgarna inte få tillräckligtskydd mot våldsbrott, stölder och skadegörelse. Att poliser syns ute betydermycket för att få gatumiljön lugn och trygg. Om poliser finns i närheten av t.ex, gatukök, kiosker och torg, där det kan bli folksamlingar , kanäldre personer våga gå förbi. Utvecklingen av brottsligheten visar emellertid attpolisen inte klarar av sin uppgift, inte på grund av att man inte har ambitionoch vilja - tvärtom -utan på grund av minskade resurser och brist på utbildadpersonal. Minskad nyrekrytering, arbetstidsförkortning, ökad rätt till ledighetosv, har försvagat polisens resurser. Jag har talat med mångapoliser i ansvarig ställning, bl, a, i mitt eget polisdistrikt , Man harbeskrivit hur otillfredsställande, ja, till och med frustrerande, den ständigapersonalbristen är. Man i'///leva upptill allmänhetens förväntningar, man w//kunna både förebygga och ingripa, men personalbristen gör att man inte kan, "Det är tur att inte allmänheten till fullo vet hurdet är ställt", sade några till mig. Rikspolisstyrelsenhar i allvarliga ordalag beskrivit personalbristen. Om ökad tillgång på poliser Om ökad tillgång på poliser Prot.1986/87:21 säger bl. a.: "Trots vidtagna och pågåenderationaliseringsåtgärder står det dock klart att det inte ärmöjligt att inom ramen för nuvarande personalresurser hållaövervakningsverksamheten på oförändrad nivå." Inför /87redovisar polismyndigheterna en minskning av resurserna för allmän övervakningmotsvarande,250 årsarbetskrafter. minskade dessa med.över 200.Anledningen till detta uppges vara den minskade rekryteringen. Det är därförnödvändigt att åtminstone rekrytera så många polisaspiranter tillpolishögskolan som motsvarar avgången ur kåren. Regeringens medgivande avendast 150 är ohållbart när föreslår 460. Jag vill ställaföljande frågor till justitieministern: Justitieministern säger attpolisväsendet är väl rustat att bekämpa kriminaliteten och att antaletpolismanstjänster befinner'sig på en i stort sett rimlig nivå. Litar intejustitieministern på bedömning, som är en helt annan? kommun, Kumla, är man bekymrad över oroligheter, busoch skadegörelse. Polisen har inte resurser att sköta övervakningentillfredsställande. Vad vill justitieministern ge för råd till Kumla? Vad vill justitieministern säga till alla kvinnor som ärrädda för att gå ut och i stället isolerar sig i sina bostäder? Först till frågan om antalet poliser som jumycket riktigt bestäms av intagningen på . I den frågan har moderaternaen plan, som de förordar i och som stämmer överens med de resursersom begär. Där har regeringen en annan plan. irikspolisstyrelsen vill höja intagningen till runt 450 . Regeringen villligga kvar något längre på 150, och först gå upp tillstorleksordningen 450. Vad innebär dessa två planer i praktiken när det gällerantalet poliser totalt i landet? Jo, på en treårsperiod innebär de ca 550poliser, och detta är av samtliga poliser som arbetar i Sverige.Jag tycker att dé här siffrorna talar för sig själva. Det kan inte vara så attdenna skillnad på strax kan ha någon påtaglig betydelse förbrottssituationen. Framför allt kan inte detta högre bud, ,hjälpa och Kumla. Däremot tror jag det finns anledning till en allvarlig ochförutsättningslös diskussion om fördelningen av våra polisresurser mellandistrikten. Inledningen till en sådan diskussion har vi skapat i departementetgenom eri övergripande analys. Vi har gett i uppdrag attfördjupa den diskussionen och. Jag väntar på rikspolisstyrelsensrapport . För övrigt var det intressant att höra hur Ann-CathrineHaglund byggde in i ett kriminalpolitiskt resonemang en hel rad olika faktorer,såsom fostrans betydelse, familjens betydelse osv. Det tycker jag var positivt.Annars är jag van vid i debatter med att det bara är antaletpoliser utöver skärpta straff som är botemedlet. Så långt känner jag igen demoderata resonemangen i inlägg. Hon talade bara omantalet poliser.Det är viktigt nog, och vi diskuterar det också inom socialdemokratin och inomregeringen. Men vi diskuterar även - och det är väl så viktigt -kärnfrågan; Vadgör polisen, och hur gör polisen? Vi behöver en metodutvecklingsdebatt inompolisen, en debatt som skall leda till att vi på ett bättre sätt kan utnyttjade resurser som vi har. Glädjande nog pågår den debatten ute ipolisorganisationerna. Jag kan lova att en debatt pågår livligt i mitt egetparti, inte minst bland de socialdemokratiska ledamöterna i våra lokalapolisstyrelser. Vad vill jag säga till dem som är rädda för att gå ut? Jagsäger: Var inte så vansinnigt rädda. Hur skulle det se ut om vi bara stannadeinne? Det skulle ju innebära en kapitulation inför busarna. Då skulle de taöver våra städer. Nej, låt oss gå ut, så många som möjligt, i alla åldrar. Låtoss visa oss ute på gatorna och göra busarna till en ännu mindre minoritet änvad de är . Vad har sagt i sitt inlägg har baratill effekt att skrämma ännu fler människor, i synnerhet gamla, så att deavstår från att gå ut och i stället stannar hemma. Det tycker jag är olyckligt. Om ökad tillgång på poliser 101ANN-CATHRINE (): Var någonstans skall vi diskutera denallvarliga situation som polisen ute i landet, allmänheten ochrikspolisstyrelsen är oroade för, om inte här i riksdag? Allmänhetenär uppenbarligen mycket oroad. Beträffande skillnaden i antalet intagna tillpolishögskolan vill jag säga att sedan socialdemokraterna kom tillregeringsställning har intagningen till minskat avsevärt.Rikspolisstyrelsen framhåller med skärpa hur allvarlig situationen är. Attfortsätta på detta sätt är mycket anmärkningsvärt mot bakgrund av såallvarliga invändningar från . Polisstyrelserna"framhåller nu med skärpa att det låga antaletpolisaspiranter börjar få allvarligt genomslag i organisationen. Framförallt de mindre polismyndigheterna har problem att upprätthålla en Artiklarna speglar den oro som folk känner. ----- Dekrympande resurserna innebär att polismyndigheterna har allt svårareatt upprätthålla en - även med hänsyn till semesterfrånvaron -godtagbarminimibemanning." Vidare säger man: "Dagens situation är uppenbarligen intetillfredsställande. Allmänheten kan inte förstå eller acceptera att fylleri,skadegörelse, inbrott mm skall få ske utanatt polisiära åtgärder kan vidtas, Det har alltså skett en utarmningav de polisiära resurserna," ' På dettasätt kan man fortsätta att läsa i anslagsframställning.Det är inte att undra på att man måste föra en debatt här i omantalet poliser. Jag fick inte något svar på den fråga som jag ställde tilljustitieministern, nämligen: Litar inte justitieministern pårikspolisstyrelsens bedömningar? Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:21 20 § Anmäldes och bordlades Meddelande om inter pellationer 1986/87:3 Justitieombudsmännensredovisning av sin verksamhet till 1986/riksdag (redog. 1986/87:1) 1986/87:3 Skadestånd för ideell skada m, m. 1986/87:1 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m,m, (prop. 1985/86:167) betänkande 1986/87:4 Främjande avcirkuskonsten betänkande 1986/87:4 Djurskyddslagstiftningenm. 1986/87:3 Ökning av grundfonden förKonungariket stadshypoteks-kassa (prop, 1986/87:19) 21 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1986/87:71av () till statsrådet om åtgärder mothavsföroreningar: Den senaste månaden har detframkommit att vattenmiljön i södra delen av är svårt förorenad ochatt fisken dör. De flesta forskare ser främsta orsaken till detta ikväveläckage från jordbruket i och , tog jag såväl genorri fråga som motionerupp frågan om övergödning av vattendrag med det då ansvariga statsrådet förmiljöfrågor, men mötte ringa förståelse. Sedermera har frågan omväxtnäringsläckage och andra utsläpp till vattendrag och havsområden utretts,och vi har möjligheter i att ingripa inom särskiltföroreningskänsliga områden. Vi har också fått en avgiftsbeläggning avhandelsgödsel. Så sent som uttalade danska miljöstyrelsen iett remissvar på en socialdemokratisk motion i , där det krävdesett nordiskt handlingsprogram för vattenmiljön, att ett sådant program inte varnödvändigt och att pågående nationella och internationella aktiviteter vartill fyllest. har emellertid danska miljöministern lagtfram en aktionsplan för havet kring , Handlingsplanen innehåller bl, a, löften om ett avtal meddanska lantbruket om en reduktion av handelsgödselanvändningen med ca 100 000ton , samt om reducerade utsläpp av kväveoxider frånkraftverk och bilar. Det nämns också i planen att man vill ta initiativ i detnordiska samarbetet till en begränsning i tillrinningen av föroreningar frånÖstersjön och , Men den danska miljöministern motiverar också sittlöfte om en ny avloppsvattenpolitik med att den skulle inspirera Danmarksgrannländer, där urlakning av närsalter spelar en stor roll för danskahavsområden, till en större insats. Med anledning av de här nämnda uttalandena ber jag atttill miljöminister få ställa följande frågor: Vad har sedan1982 gjort för att minska utsläpp av föroreningar till vattendrag, sjöar ochhavsområden? Kommer miljöministern att i arbetet på en handlingsplanmot havsföroreningar, som aviserats , ta initiativ speciellt för attpåverka föroreningssituationen i och södra ? Har från svenskt håll tagits några initiativ i detnordiska samarbetet för att påverka föroreningssituationen i , ochvilka initiativ har tagits från danska miljömyndigheter i samarbetsorganen? 1986/87:72av () till statsrådet om radioaktivtkärnkraftsavfall, m,m,: fick en ny inriktningunder regeringarna , Från att ha forskat om en utveckling av kärnkraftenägnar man sig nu åt att forska om avfallshantering när det gäller kärnkraft ochom alternativa energikällor och miljövård. När det gäller kärnkraftsavfallet tror man sig ha funniten metod att koncentrera det medelaktiva avfallet så att det inte behöversärskilt stort utrymme vid slutförvaret. Man har ansökt om tillstånd att fåbehandla västtyskt avfall och förvara det , dock inteslutförvara, SKI har avstyrkt och påpekar att det är osäkert om man kangarantera att inte avfallet blir kvar i när det rör sig om så långatider som det kan bli fråga om. har debatterat risken föratt skulle bli en atomsopstation för världen, , chef för i (lAEA) har yttrat att Sverigehar goda förutsättningar för att ta stort ansvar vid slutförvaring avkärnkraftsavfall från andra länder, har försäkrat att man inteämnar ge tillstånd till mottagande av andra länders radioaktiva avfall förslutförvaring i , Men vem kontrollerar att de ämnen som en gång kommitin i landet också sänds i väg? Och kan man, som SKI påpekar, garantera att detfinns någon som tar emot avfallet förvaring i ? Den metod för koncentrering av medelaktivt avfall somStudsvik vill pröva borde kunna testas på svenskt avfall. Vi har gott om sådanti landet, men någon beställning på Studviks tjänster har inte kommit från våregen industri. Det finns också högaktivi avfall i , från Ågesta.som nu har avklingat till den aktivitetsnivå som är lämplig för slutliginneslutning och Prot.1986/87:21 förvaring, enligt KBS-projekten. Detta avfall förvaras nu iStudsvik men 7 november1986 kommer att skeppas till CLAB i . .4 ,, , j ro vår kärnkraftsindustriskjuter upp arbetet med att i praktiken behandla Meddelande om frågor '.. '' Ar det kostnaderna man drar sig för? mening ärdet , som kärnkraftsindustrin fortfarande är verksam,som allt som tekniskt kan göras för att slutligt ta hand om såväl låg-, medel- somhögaktivt avfall också bör göras. Det är inte rätt att överlämna dennadyra, tråkiga och svåra uppgift till våra barnbarn. Vid Studsvik har mycket lovande resultat tagits fram närdet gäller alternativa energikällor ochmiljövård. Så har man försökt med förbränning av sopor som inte ger någondioxinförorening. Analyslaboratoriet undersöker tungmetallers, t, ex,kadmiums, vandring i näringskedjorna. Man har tagit fram metanol ur biobränslentill låg kostnad. Det är enligt min mening mycket viktigt att dennabetydelsefulla forskning kan fortsätta och att den kompetens man byggt upp inteskingras, när marknaden tillfälligt sviktar. Med stöd av det anförda ber jag att till energi- ochmiljöministern få ställa följande frågor: 1, Vad ämnarstatsrådet göra för att se till att kärnkraftsindustrin gör vad somär tekniskt möjligt för att slutligt processa och innesluta det radioaktivaavfallet? 2, På vilket sättämnar statsrådet säkerställa de goda satsningar som görs i Studsvik för alternativaenergikällor och miljövård? 22 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:130 av () tillutbildningsministern om temaforskningen vid : Den temaorienterade forskningen ochforskarutbildningen vid i har utvärderats av eninternationell studiegrupp. Utvärderingen visar att verksamheten håller högstandard och bör tillföras ytterligare resurser. Statsmakterna har i flerasammanhang uttalat att temaforskningen är prioriterad och bör byggas ut. Vilka planer har mot den härbakgrunden utbildningsministern för den fortsatta utbyggnaden avtemaforskningen vid ? 1986/87:131 av () till civilministern omförsöksverksamheten med samordnad länsförvaltning i : beslöt den 11 december1985 om försöksverksamhet med samordnad länsförvaltning i . Försöksverksamheten skulle bedrivas , från till , Den skulle '-2 utvärderas och därefter ligga tillgrund för generella ställningstaganden. Två dagarsenare beslöt om sammanhållen skatteförvaltning, I Prot.1986/87:21 propositionen som låg till grund för riksdagsbeslutetuttalade föredragande statsrådet: "Utvärdering av dessa försök ()skall göras så att en ., , , , ', 7" Meddelande omfragor proposition kan läggas före1 , Enligtuppgift finns nu beslut i regeringen om annan tidsplan, innebärande attriksdagen kan få fatta beslut i ärendet. Medanledning härav vill jag ställa följande frågor till civilministern: Vad är anledningen till den ändrade tidsplanen? På vilket sätt kommer utvärderingen att, kunna ligga tillgrund för ställningstagande? 23 § Kammaren åtskildes kl, 17,55, In fidem 1986/87:21 (Siffrornaavser sida i protokollet) Ahriand,() 90, 93, 96, 100 ,() 91, 94 ,(vpk) 11, 17, 20 ,() 72 Bildt,() 33, 51, 59, 67 Bjelle,() 74, 77 ,, statsråd 3, 6, 7, 15, 18, 21, 25, 28, 31, 32 ,() 97, 100 ,, finansminister 45, 56, 64, 70, 72 Fiskesjö,, tredje vice talman (c) 40, 54, 62 Gellerman,() 22, 26 ,() 102, 104 ,() 116, 119 Hulterström,, kommunikationsminister 73, 76, 78 Å., statsråd 78, 82, 85, 87 ,() 4, 6 Jonäng,() 24, 27 Lestander,(vpk) 13, 17, 19 ,() 106, 109, 110, 112, 114, 115 ,(vpk) 101,104, 105 ,(vpk) 30, 32, 33 ,() 79, 83, 86 ,(vpk) 43, 55, 63 ,() 37, 52, 61, 68 ,() 80, 84, 87 ,, jusritieminister 88, 92, 95, 99,100, 106, 108, 110, 111, 113, 115, 116, 118 , () 14, 18, 20 124 gotab Stockholm1986 11972