prot · GA0953 · 1986-12-31 00:00:00 — Många människor kommer att drabbas hårt av den nya lagen.En kriminellt obefläckad familjeförsörjare utsätts för ett mycket stort ingreppi sin vardag i form av körkortsingripande, ett ingrepp som mycket väl kan blibörjan på en kedja av problem när det gäller arbete, sociala förhållanden m, m. Jag beklagar aft kommunikationsministern inte har föravsikt att ta initiativ till någon ändring av de nya reglerna. Jag vill med anledning avkommunikationsministerns svar ställa två följdfrågor. För det första: I den aktuella propositionen uttaladealltså kommunikafionsministern: "Bedömningen kan - och bör - naturligtvispåverkas av omständigheterna i det aktuella fallet," Regeringsrättens domvisar att uttalandet infe går att förverkliga. Är det då inte rimligt aft ändralagen så att den står i överensstämmelse med kommunikationsministerns egetuttalande? För det andra; ordförande,socialdemokraten , har i förraåret i anledning av regeringsrättens dom sagt: "Ett enigt trafikutskotträknade med att man alltid skall göra en nyanserad bedömning vidkörkortsåferkallelser: Jag är förvånad över regeringsrättens dom." Innebärdet, statsrådet , aft hela trafikutskottet har missbedömtkommunikationsministerns intentioner med förslaget? Om påföljden av hast-ighetsöverträdelser vidmotorfordonstraflk Det ankommer knappast på mig aft avgörahuruvida trafikutskottefs ledamöter har bedömt regeringens intentioner rätteller fel. Def får väl utskottets ledamöter själva svara för. Vad jag kan sägaär att jag inte tycker att det som har skett föranleder något nytt förslag frånregeringen i den här frågan. Först och främst är def så att den nya lagen bara hargällt , och vi kan ännu inte säga - äyen om det finns ettregeringsrätfsutslag - att vi har någon längre erfarenhet av hur dettafungerar. Visserligen kan vi notera att det enligt undersökningar av väg- ochtrafikinsfitufet har skett en viss dämpning av medelhastigheten på våra vägar,och om det är ett resultat av de åtgärder som har vidtagits i form avlagstiftning så är def ett avsett och positivt Prot.1986/87:53-13 januari 1987 Om påföljden av hastighetsöverträdelser vidmotorfordonstraflk resultat.Det har dock gått alltför för att man skall kunna bedöma orsak ochverkan på detta område. Någonstans måste ju gränsen gå för hur mycket man kanöverskrida gällande hastighetsgränser utan att def föranlederkörkortsindragning. Jag har inte hört säga, även om han har variten flitig debattör på def här området, var han anser aft gränsen bör gå ellerhur grova överträdelser av gällande bestämmelser som skall till för att detskall vara motiverat för rättsinstanserna att göra ett körkortsingripande motnågon. Men alldeles oavsett att man kan diskutera detta, som jagsade i interpellafionssvaret, vill jag konstatera aft den nya lagstiftningen påden här punkten antogs av en mycket bred riksdagsmajoritet så sent som i vårasoch att det inte finns någon anledning att redan nu göra en omprövning motbakgrund av de erfarenheter som vi har gjort. Det är fortfarande angeläget att minska antalet olycksfalloch aft få ned antalet hasfighetsöverträdelser på våra vägar. Det är minförhoppning aft den här lagstiftningen skall verka i den riktningen. AnL 30 JANSANDBERG (m): Jag tackar för den utvecklingen av svaret. Vad gäller kommunikationsministerns fråga fill mig om vargränsen skall gå kan jag säga att jag ansluter mig till den bedömning somlagrådet gjorde i samband med att propositionen i fråga arbetades fram,nämligen att den lagstiftning som fanns var tillräcklig. Självfallet skall mangöra någonting åt de höga hastigheterna; Bl.a. i en partimotion har vimoderater fört fram förslag till olika åtgärder som bör vidtas. Man skall satsamycket på information och man skall se fill aft polisen har resurser att ävenövervaka vägarna. Vi har också pekat på möjligheten att titta på alternativasanktionssystem. Just ingreppet körkortsindragning slår ju så pass hårt motväldigt många och därför bör man försöka hitta alternativa metoder. Det är helt riktigt vad kommunikationsministern säger,nämligen att hastigheterna har minskat på våra vägar. Men har antaletdödsolyckor med bilar inblandade ökat . Det visar inte skall nöja sig med att enbart göra sådana här förändringar ilagsfiftningen för att komma till rätta med problemet. Kommunikationsministern berörde infe def som jag något togupp i mitt inlägg. Jag avser då den inbördes relationen mellan olika straff - irelation till hur samhället ser på olika brott - som fåft en hel del krifik ijust def här avseendet, därför att man sätter den här lagstiftningen i relationfill annan lagstiftning. T, o, m, lagrådet har haft synpunkter på detta, ochdet har infe minst också den distriktsåklagare som jag tidigare citerade. Jag kan inte påstå att jag hade förväntat mig attkommunikationsministern i sitt svar på min interpellation skulle informera omen ändring av körkortslagen, men nog hade jag väl innerst inne hoppats på det.Efter den här debatten tvingas jag dock konstatera att den enda möjligheten aftfå till stånd en förändring av körkortslagen verkar vara att väcka en motionunder den allmänna motionstiden. Mot bakgrund av det uttalande som trafikutskottetsordförande har gjort - denne framförde att han var förvånad över regeringsrättens dom - finns det kanske en möjlighet attfå majoritet här i Prot. 1986/87:53 kammaren för en ändring av körkorfslagen, Överläggningen var härmed avslutad. Ommarknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar 7 8Svar på interpellation 1986/87:111 om marknadsföringen av kollektivahemförsäkringar AnL 31 Statsrådet ,Å, : i har frågat mig om jagär beredd att föreslå ändrad lagstiftning, så att "negafivavtalsbindning" till vissa slag av kollektiva hemförsäkringar omöjliggörs. Termen negativ avtalsbindning används i allmänhet för attbeteckna fallet att någon blir - eller i varje fall bibringas uppfattningen atthan blir - part i ett avtal, om han låter bli att lämna ett avböjande svar påett erbjudande. Som marknadsföringsmetod anses negativ avtalsbindning iallmänhet otillbörlig i marknadsföringslagens mening. Metoden har dock hittillsgodtagits av som anslutningsform beträffande vissa slag avgrupperson-försäkringar. Den har också kommit att användas föranslutning till kollektiv hemförsäkring. har dock en uppgörelseträffats mellan och försäkringsbolaget i fråga om att dennaanslutningsform i och med utgången av innevarande år inte vidare skalltillämpas på sådan försäkring. Om någon tecknar en försäkring hos ett försäkringsbolagtill förmån för någon annan utan att den senare blir part i eft avtal medbolaget, är det däremot inte fråga om negativ avtalsbindning. Att exempelvis enförening ingår avtal med eft försäkringsbolag om aft de enskilda medlemmarnaskall ha fillgång fill ett försäkringsskydd, utan att för den skull ha någraförpliktelser mot bolaget, står därför inte, såvitt jag kan se, i strid med deprinciper som har utvecklats om negafiv avtalsbindning som marknadsföringsmetod. Jag vill tillägga att anslutningsformerna beträffandeolika slag av försäkringar, bl. a. kollektiva hemförsäkringar, givetvis måstestå i samklang med försäkringsrörelselagens princip om en sund utveckling avförsäkringsväsendet. Vilka normer som i detta hänseende bör gälla i fråga omkollektiva försäkringar har ingående behandlats avförsäkringsverksamhetskommittén i delbefänkandet (SOU 1985:34) Gruppförsäkring,Kommitténs majoritet ansåg att en kollektiv sakförsäkring som tecknats tillförmån för medlemmarna i en grupp bör godtas, under förutsättning bl. a. atten medlem i kollektivet som inte vill omfattas av försäkringen har rätt att ståutanför försäkringen. Kommittén föreslog också en särskild lagregel med dennainnebörd. Regeringen har i beslut tagit ställningtill vissa frågor som behandlades i betänkandet och därvid anslutit sig tillkommitténs principiella synsätt. Regeringen ansåg inte att någon lagstiftning ifrågan var nödvändig utan utgick från att försäkringsinspektionen, även utanstöd av en sådan lagregel som kommittén föreslagit, kommer att ingripamotgruppsakförsäk-ringsavtal utan reservafionsmöjlighet för den medlem igruppen som vill stå Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar Regeringen uttalade vidare att den utgick från att framfidaförsäkringar med reservationsrätt kommer att hanteras i enlighet med deprinciper som kommittén angett i fråga om kostnader för den enskilde medlemmen,information och villkorsutformning. Inget har därefter inträffat som enligt min mening gör attdef finns skäl att nu aktualisera lagstiftning på området. AnL 32STEN i (m): Jag tackar för svaret. Låt mig först klargöra aft jag infe har någonfing emotkollektiva hemförsäkringar. Däremot anser jag aft två krav måste uppfyllas: dels skall olika försäkringsbolag ges möjlighet aft offerera, dels skall den enskilde medlemmen själv fa eft initiafiv och visa att hon eller han är intresserad av försäkringen. Bakgrunderi till interpellationen är att tidigarehar tecknat avtal med fackliga avdelningar om kollektiv hemförsäkring för derasmedlemmar. Information har därefter sänts ut till medlemmarna, och de som intehar reserverat sig har fått en kollektiv hemförsäkring. Enligt min uppfattningstred detta mot marknadsföringslagen. Det handlade alltså om negafivavfalsbindning, som är förbjuden i lagstiftningen. anmälde jag detta tillkonsumentombudsmannen, och jag fick rätt. Vad gör då ? Jo, chefen för , , säger följande: Vi kan kringgå lagengenom att ta in premierna på annat sätt. Genom en juridisk fint, nämligen höjdfackföreningsavgift för dem som inte reserverar sig, klarar alltsåmarknadsföringslagen. Men själva brottet, eller orsaken till att denna del avlagen skrevs, om negativ avtalsbindning, kvarstår. Från början var det meningenatt de som inte reserverade sig skulle få en premie som drogs på lönen, ochföretaget skickade premien direkt fill , går det till så att de sominfe reserverar sig får en höjd fackföreningsavgift, Denna skickas frånföretaget till fackföreningen, som skickar den till , Detta är lagligt. En av juristerna på , Bo Hesselgren, sägerföljande: Negativ avfalsbindning kvarstår, men med nuvarande lagstiftning ärdef omöjligt att åtgärda, eftersom marknadsföringslagen gäller endast mellanbolag och enskilda. Med anledning av interpellationssvaret vill jag ställaytterligare ett par frågor till statsrådet. Jag är väl medveten om att vi nubefinner oss i skiftet , men det står i svaret att sådanahär försäkringar inte skall tecknas "i och med utgången av innevarandeår". Menar statsrådet det gångna , eller kommer försäkringar atttecknas ? Jag vill ha ett klart besked om detta. Sedan säger statsrådet att om man inte har någonskyldighet mot i det här fallet är man inte part i målet. Men vad ärdet för skillnad för den enskilde om han betalar , iförsäkringspremier eller , i förhöjd fackföreningsavgift? Förden enskilde måste def fortfarande vara exakt samma sak. Statsrådet skriver också i sitt svar om delförsäkringskommitténsresonemang om reservationer. Jag tror, givetvis utan att veta det helt säkert,att denna kommitté har avsett def förfarandet som man beskriver i marknadsföringslagen.Jag kan icke tänka mig att man har menat aft det är de som inte svarar somskall bli försäkrade. Konsekvenserna kan ju bli aft massvis med människor blirdubbelförsäkrade. Därför vill jag fortfarande ställa frågan till statsrådet,som tydligen anser att det inte har hänt någonfing som gör att def finns skälaft begära en ändring av lagstiftningen: Finns def inte skäl att göra enändring i lagstiftningen när det uppenbart fintas rent juridiskt ochhundratusentals fackföreningsmedlemmar blir påtvingade en kollektiv hemförsäkringsom de i många fall säkert inte vet om aft de har? Detta måste också strida mot etiken. Låt vara att det intestrider mot lagen; det strider i alla fall mot etiken. Den sista frågan jag vill ställa tillstatsrådet lyder: Blundar man för dessa fakta av det enkla skälet aft def ärFolksam, som alltså är ett folkrörelseföretag, som är inblandat? Hade ettprivat företag, t, ex, , gjort liknande manövrer, hade statsrådet nogagerat på ett helt annat sätt. Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar AnL 33BRITTA BJELLE (fp): avgav i juni1985 eft betänkande. Gruppförsäkring, I detta betänkande fanris vissa förslagtill hur man skulle reglera gruppsakförsäkringar, meddeladeregeringen att det inte behövdes någon särskild lagstiftning på detta område, Iett pressmeddelande sägs: "Regeringen utgår från att framtida försäkringarav det senare slaget", här åsyftas alltså gruppsakförsäkringar,"kommer att hanteras på ett sätt som ligger i linje med vad FUK haruttalat rörande kosfnadsbelasfning, informafion och avtalsvillkor," Om man tittar på vad försåkringsverksamhetskommittén sägerpå denna punkt, framgår def att den utgår från att den som reserverat sig ochinte vill ha en kollektiv hemförsäkring inte heller belastas av kostnader förgruppsakförsäkringar. Man behöver inte betala en försäkringsavgift, och omförsäkringskostnaderna ingår i den ordinarie fackföreningsavgiffen, får man enmotsvarande nedsättning av denna. Här vill jag fråga statsrådet omregeringen vidhåller sin ståndpunkt att detta överensstämmer med vad som Slår iförsäkringsverksamhetskommitténs betänkande. avdelningar 1, 3 och 10 iStockholm med sammanlagt 100 000 medlemmar har blivit anslutna till enkollektiv hemförsäkring i , Kostnaden dras automatiskt på lönen. Förden som infe vill ha försäkringen krävs att man skickar iri en reservation. Densom inte svarar anses ha svarat ja. har protesterat mot detautomatiska löneavdraget och den negativa avtalsbindningeri, I en intervju i säger på : "Vi har fått brev från somprotesterar mot löneavdraget. Men frågan är bara hur premierna skall betalas.Om de bakas in i fackets medlemsavgifter går det bra:" Detta uttalandetolkar jag som att inte vill respektera konsumentverkefs protester motden negafiva avtalsbindningen, eftersom det är vad har ageratmot, anger dessutom en väg för att kringgå Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar reaktion.Om så sker inställer sig genast nästa fråga. Kommer i så fall den somreserverat sig aft få tillbaka delar av fackföreningsavgiften, dvs, ompremierna betalas via fackföreningsavgiften och man inte vill ha försäkringen?Området med kollektiva sakförsäkringar innehåller förutom denna många andratvistiga frågor. Vid prissättning av försäkringar skall försäkringsgivareniakttaga skälighetsprincipen. Enligt denna skall premiesättningen vara skäligtavvägd med hänsyn till den risk försäkringen är avsedd att täcka,Skälighetsprincipen infördes såvitt gäller sakförsäkringar iförsäkringsrörelselagen , Vid individuella sakförsäkringar tillämpas en relativtlångt driven pre-miedifferenfiering, I fackliga gruppsakförsäkringarföreligger ingen avgiftsskillnad mellan stora och små hushåll, mellan storstadoch glesbygd osv, Skälighetsprincipen åsidosätts. Ett kringgående av skälighetsprincipengenom att via gruppförsäkringar elirriinera välmotiverade prisdifferensermåste dessutom anses strida mot en sund utveckling av försäkringsväsendet. En annan tvistig fråga är att konsumentförsäkringslageninte gäller, trots att denna lag kom till just för att stärka konsumentensrättsställning. Så får t, ex, konsumenfförsäkringslagens bestämmelser om aft enkonsument skall erhålla information om och andra försäkringsvillkorinnan en försäkring tecknas inte någon mening, detta på grund av att villkoreni en kollektiv hemförsäkring redan är uppgjorda mellan organisationen ochförsäkringsbolaget. Det betyder aft den enskilde konsumenten aldrig fårmöjlighet att avgöra om villkoren passar honom eller henne. Inte heller kankonsumentförsäkringsbolagens bestämmelser åberopas som stöd för den enskildesrätt aft säga upp försäkringen, infe ens omförsäkringsbehovet ändras eller bortfaller. Har man accepterat en kollektivhemförsäkring sitter man fast, trots att den enskilde individen i de flestafall blivit pådyvlad försäkringen utan eget initiativ. Det finns många säregna frågor då def gäller kollektivahemförsäkringar. Jag har förstått av vad statsrådet sade att man förnärvarande inte har för avsikt att reglera de kollekfiva hemförsäkringarnagenom lagstiftning. Kommer man heller infe att framöver pröva dessa frågor? Om jag hörde rätt hänvisar statsrådet i svarettill försäkringsinspektionen. Har verkligen försäkringsinspektionen förnärvarande en sådan kraft att den kan vara det kontrollerande organet, när detinte finns stöd i lagstiftningen för den kontroll som skall göras? AnL 34 Statsrådet , Å, : Det är vikfigt att skilja mellan de två olikatyper av kollektiva försäkringar som def här kan vara fråga om, Def ena slagetinnebär att någon, t, ex, en facklig organisation, träffar ett avtal med ettförsäkringsbolag om utformningen av de försäkringar, om vilka bolaget ochorganisationens medlemmar därefter ingår individuella avtal, I def fallet ärdet alltså en medlem som vill ha försäkringen, och han är då försäkringstagare,I den situationen är marknadsföringslagen fillämplig, och i princip kan man medstöd av den ingripa mot en anslutningsform som utgörs av negativ avtalsbindning. Men varken den lagen eller annan lagstiftning hindrar attnågon tecknar en försäkring på annan person och låter denne få förmånen avförsäkringen utan att drabbas av några skyldigheter. Det är för övrigt infebara vissa kollektiva hemförsäkringar som har den karaktären. Jag har inte hörtnågon kritik riktas mot att t, ex. arbetsgivare tecknar olika slag avpersonförsäkringar med motsvarande konstruktion för sina anställda. Vi har tidigare diskuterat frågan om försäkringensutformning. Som svar på fråga vill jag säga: Självfalletkvarstår de krav som finns i regeringsbeslutet beträffande vad sombör gälla för vårt positiva ställningstagande fill den här typen avförsäkringar. Vi utgår från att försäkringarna kommer att hanteras på ett sättsom ligger i linje med vad kommittén har uttalat i kostnadsfrågan liksom ifråga om information och villkorsufformning. Jag utgår också från attförsäkringsinspektionen har kraft och möjlighet att bevaka detta. Det har jagingen anledning aft ifrågasätta. När def sedan gäller marknadsföringen har konsumentverketreagerat på grundval av den anmälan som och andra har ingivit,och det har träffats ett avtal. Man kan säga att har uttalatatt den här typen av marknadsföring inte är lämplig, och därför har bolagetanmodats att upphöra med den men får använda den under en övergångstid. Somsvar på konkreta fråga vill jag säga att det gäller innevarandeår, 1987 - man har menat att försäkringen nu finns och aft man måste hamöjlighet att avsluta den. Vi utgick ifrån att vi har ansvariga myndigheter sombevakar att de här frågorna hanteras i enlighet med de principer som vi harfastställt i försäkringslagsfiftningen, Def har fungerat, även om StenAndersson möjligen tycker aft det borde ha gått ännu snabbare, så att den typenav marknadsföring som har gått emot hade kunnat avslutastidigare. Men det är alltså uppfattning att det bör gå tillså, Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar AnL 35STEN i (m): Här får nog statsrådet ändå reda ut enoklarhet. Han säger att man tydligen får teckna sådana här försäkringar underhela 1987, Men enligt vad jag har sett i pressen har nu sagt att manskall ändra sitt förfaringssätt. Innebär def aft man fått ett fribrev attfortsätta att häva in pengar för försäkringar på detta sätt, som strider motmarknadsföringslagen? Sedan säger statsrådet aft konsumentombudsmannen harreagerat. Men till vilken nytta för den enskilde? Kan statsrådet förklara förmig eller, kanske viktigare, för alla andra vad def innebär för skillnad förden enskilde? Man drar exakt samma belopp, t. ex, , , I det enafallet skickar företaget beloppet direkt till , i def andra fallet - somnu tydligen skall gälla framöver - skickar företaget beloppet till facket, somsedan skickar det fill , Vari ligger den stora skillnaden? Vad är detkonsumentverket har åstadkommit? Sedan, herr talman, skulle det vara trevligt att få svarpå följande fråga. Anta att ett bokförlag skickar hem eft paket böcker fill migoch skriver att om jag inte har skickat fillbaka dem så får jagbehålla dem och betala dem, skickar hem en information om en försäkringoch säger: 5 proiokoU 1986/87:52-53 Prot.1986/87:53 Om du inte svarar får du betala den. Vad är def för skillnad?Jag tror att de flesta logiskt tänkande människoranser att detta är exakt samma sak och aft Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar vadFolksam och facket här håller på med är juridiska spetsfundigheter. Anledningentill det är att skulle man gå ut på det sätt som de flesta, hoppas jag, tyckerär det enda acceptabla - att låta den som vill ha den försäkring som manskickar ut information om skicka in en anmälan om att man accepterarerbjudandet - är risken att infe skulle kunna håva in så mångaförsäkringskunder. Man vill fortsätta med denna krämaraktivitef - det är detenda skäl som jag kan se till agerande. kan jag bara tala om att en jurist påkonsumentverket, Bo Hesselgren, efter uppgörelsen skrivit att negativavfalsbindning fortfarande kvarstår men aft vi med nuvarande lagstiftning intekan komma till rätta med den, AnL 36 (): I statsrådet svar talas om negafivavfalsbiridning. Där står: "Den har också kommit attanvändas för anslutning till kollektiv hemförsäkring. har dock enuppgörelse träffats mellan och försäkringsbolaget i fråga,, om att denna anslutningsform i och med utgången av innevarande år intevidare skall fillämpas på sådan försäkring," Man får en känsla av attstatsrådet inte har tagit ställning till om han anser negativ avtalsbindningvid kollekfiva hemförsäkringar som något accepterat eller infe. Min fråga ärhur statsrådet ser på detta. Är det acceptabelt med negafiv avtalsbindning närdef gäller kollekfiva hemförsäkringar? Man brukar ju använda uttrycken äkta och oäkta kollekfivahemförsäkringar. Låt oss säga aft man har en äkta kollektiv hemförsäkring -det menar jag är ett kringgående av bestämmelserna i konsumentlagstiflningen.Den typen av försäkring innebär att bestämmelserna i konsumentlagstiffningeninte kan komma till användning. Individen kan själv inte före försäkringsavtaletsingående avgöra om han vill ha den här försäkringen, om försäkringen passarhonom, om priset är rimligt i förhållande till det han försäkrar, Def framgår i andra sammanhang aft det är viktigt aft manhar en prisdifferentiering när def gäller försäkringar, därför att de spänneröver stora områden. Jag tror att det var som redovisade aftden billigaste hemförsäkringen hos dem kostade . och den dyraste 1 230 kr.Jag kommer inte ihåg de exakta siffrorna, men storleksförhållandet var 1-16,Borde det inte vara rimligt med en prisdifferentiering om man skall accepteranågon form av kollekfiva hemförsäkringar, eller är det också ointressant? AnL 37 Statsrådet , Å, : Herr talman! Jag utgår från att försäkringsinspektionen har kompetensen att bedöma frågan om prisdifferentiering och huruvida en enhetlig prissätt ning skulle motverka en sund utveckling i försäkringsväsendet. Det är ju irite en alldeles självklar fråga, Aft en viss utjämning mellan olika typer av riskgrupper skall ske ligger faktiskt i försäkringars natur. Annars är def ju infe fråga om någon försäkring. Jag tror aft försäkringsinspektionen kan 46 hantera detta. När det gäller principfrågan varför vi har tillåtitkollektiva hemförsäkringar vill jag säga att det inte bara var så att vi ansågdef vara onödigt med en reglering i lag, utan det fanns också remissinstansersom ansåg att en sådan skulle innebära ett ingrepp i föreningsrätten. Det ärmot den bakgrunden som vi har avstått från en lagreglering på detta område. Jag vill säga till i att vi måsteskilja på de två typer av försäkringar som det här handlar om - det har jagsagt tidigare i interpellafionssvaret. Beträffande fråga angående marknadsföringenvill jag säga följande. Som jag nämnde i mitt svar har fidigaregodtagit att negafiv avtalsbindning eller, rättare sagt, negativ säljmetodanvänds vid kollektiv sjuk- och olycksfallsförsäkring.