prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Med dessa kommcrttarer vill jag yrka bifall tillhemställart i trafikutskottets betärtkartde 1986/87:25, 66GÖREL () replik; Vad beträffar moderata samlingspartietsförslag att skilja ut den affärsdrivartde delcrt i luftfartsverket frårt myrtdighetsdelcrt,vill jag påminna om att regerirtgert på sätt och vis harerkärtt att det vore dcrt riktiga vägert att gå, eftersom mart 1984 toginitiativ till en förändring av organisationen åt det hållet, dock utan att tasteget fullt ut. Det är ganska vartligt att verksamhetert på flygplatserdrivs i aktiebolagsform. Det sker t, ex. på . Skälet är först ochfrämst att affärsrörelseverksamheten inte skall sammartblandas medflygsäkerhetsfrågorna, som bör skötas separat. Det är särskilt viktigt attflygtrafikledningcrt är inkorporerad med flygsäkerhetsfrågorna och att dendelen betraktas som en myrtdighet. Jag vill härtvisa till en dom i arbetsdomstolen 1983, därdet förklarades att flygtrafikledningcrt inte hade haft strejkrätt om den hadebetraktats som crt myndighet. Detta är ganska vanligt i mårtga lärtder, bl. a.i Nya Zeelartd. LuftfartsirtspektiortCrt och flygledrtingen har ert sortskontrollfunktiort; och den uppgiften skall inte sammanblandas medaffärsverksamheten. Det kan t. ex. leda till att det sätts för höga avgifter påflygtrafikledning, som ju skall ta ut självkostnadspris, och för höga avgifterkan ha bromsande effekt på luftfartcrts utveckling. Detta diskuterades förflera år sedan i bl. a. flygtrafikledningskommittén, och de slutsatser som därdrogs anser vi moderater är riktiga. 1986/87:132 27 maj1987 bedriver för övrigt numera en mycket stordel rent kommersiell verksamhet. Både för konkurreutcrrtas skull och för denfria företagsamheten bör denrta rent kommersiella verksamhet bedrivas i aktiebolagsform.Det vore dessutom bra för verket självt. Den övre grärtscrt på 50 milj. kr.isom tyckerärså högt satt, räcker inte långt. Den äralldeles för låg, om luftfartsverket skall finansiera så pass storainvesteringar som planeras. För övrigt anser vi att det är klart olämpligt att enregerirtgert uuderställd myrtdighet artvänder organ, riksgälden, föratt finansiera investerirtgar. Det bör alltså ske i separat bolagsform eller iaktiebolag. 67 () replik; uppehöll sig länge vidkoncessiortsfrågorna, och jag förstår att det är besvärligt att försvaramonopol och den typ av koncessioner som tillämpas inom inrikesflyget. Det ärbra att SAS och Linjeflyg har ekonomisk styrka, att företagen går bra, men detär fel att de skall gå bra med monopolvinster. En bättre koncessionsgivning och en bättre konkurrens påde inrikes flyglinjerrta skulle ge ett bättre inrikesflyg, som skullevara till fördel för passagerarna. 68 () replik: hyser farhågor för att denaffärsverksamhet, dvs. den kommersiella delen, som luftfartsverket bedriverskulle vara till rtackdel för flyget. Jag tror tvärtom att priserna kan hållasrtcre tack vare att luftfartsverket har möjligheter att bedriva också enkommersiell verksamhet. Det har inte förts över rtågra pertgar frårtflygverksamheten till den kommersiella delen - tvärtom. Denna del har varitmycket lönsam och bra, och den kommer också i fortsättningen att vara tillnytta för flygutvecklingcn i vårt land. säger att jag uppehöllmig läuge vid flygtillstånden, och det är helt riktigt. Jag är rtämligen räddom det svenska flyget, och jag är övertygad om att vi har ett bra flyg iSverige . Vi har fått, som jag sade inledningsvis, ett folkflyg, och detskall vi vara rädda om. Därför tror jag att det skulle vara farligt att göranågra nya experimcrtt rtu. Nej, låt oss slå vakt om dert utveckling som harskett inom svensk luftfart ! 69GÖREL () replik: Jag vill påpeka för attaffärsverksformen är tämligert uuik för och att sådart härluftfartsverksamhet bedrivs i aktiebolagsform i en rad artdra länder. Jag går därmed över till koncessionsfrågorna. Beträffandenödvärtdigheten av en liberaliserirtg av trafik- och transportfrågorna tycksdet numera råda en ädel tävlan. Både SAS och säger sig företräda ökadkonkurrerts och liberalisering, likaså kommunikationsministerrt ochutrikeshandelsministern, och det är bra: Eftersom EG så starkt och målmedvetetarbetar för en liberalisering tycker jag att socialdemokraternas attityd här iriksdagen förefaller något inkonsekvent. En ökad koncessionsgivning och flerbolag betyder fler resenärer, . Jag vill också tala litet om inrikestrafiken. Problemet äratt SAS har crtsamrätt på de tre stamlinjerna, som är SAS mest lönsamma.Linjert är t. o. m. lönsammare ärt hela det irtterskandinaviskartätet. Eftersom bara tre sjurtdcdelar av vinsten beskattas i genommoderbolaget betyder detta att de svenska stamlinjerna så att sägasubventionerar övrig trafik i Skandirtavien. Det medgav också Svcrt-GöstaSigrtcll. Detta system har vi låst oss för ävcrt i fortsättningengenom den ministeröverenskommelse fogad till kortsortialavtalet som antogs fören tid sedart. Irtrtart vi arttog detta här i kammarert pågick ert rad debatterruut om i Skartdinavicrt. a. deltog SAS kortcerrtchef i en debatt i Oslodär han uttryckte sirt förvåning över dert attityd mart intagit. I både Norgeoch har man tryckt på om att inrikesflyget borde vara rent nationellt.Han sade med artledrting av stamlinjerna i Inside SAS, rtr 6,1986 att "detär bara som har nackdelar av samarbetet men det är det enda land sominte klagar". Man kan då fråga sig varför svenska socialdemokratiskariksdagsledamöter inte inser att en förändring i riktning mot nationellinrikestrafik är fill fördel för och att det är vår skyldighet attbevaka svenska intressen. 70 () replik: Vi tycker att det ärbra för att SAS har utvecklats på det sätt som skett. Den gången SASbildades gjorde man denna uppdelning av linjenätet. Vi har, som jag sadetidigare, inte sett någon anledrtirtg att få till stånd en förärtdrirtg avdetta. 71MARIANNE (): Jag skall ta upp frågan omresultatutjämningen för de kommunala flygplatserna. Samtliga flygplatser somhar flygförbirtdelser med Arlartda hjälper till att generera vinst dit. Fråganom hur den vinsten skall fördelas har diskuterats och utretts . Så sent som beslutade riksdagert att geregerirtgen i uppdrag att utreda frågan om resultatutjämning. Regeringert fullföljde irtte beslut. I budgetpropositionertgav mart i stället pertgar till de större kommunala flygplatser som ligger iskogslänen. Det gäller , och . Av de återstående treflygplatserna föreslår nu utskottet att och tills vidareskall få kostnadsersättningar enligt de gruuder de fått. Återståralltså Trollhättart-Värtcrsborgs flygplats som den enda större kommunala flygplatssom står helt utan statligt stöd. säger utskottet att resultatutjämningen bör komma fillstånd. Det är bra. Det finns bara en hake. Detta beslutade riksdagert förraåret också, och irtgerttirtg härtde då. Vågar vi tro på att regeringen nufullföljer beslut? Trafikmängden från harökat mycket kraftigt . 1985 var antalet resande 55 000och 1986 nästan 77 000. Under de första mårtaderna har ökningen varit 29 %för januari, för februari, för mars och för april jämfört med 1986/87:132 motsvarande månader 1986. Trollhättart-Värtcrsborgs flygplats skiljer sig därmedmarkant från övriga kommurtala flygplatser som inte omfattas av I ff , statligt stöd. Det kan inte vara rättvist att endast Crt av de störreflygplatserrta skall stå utan statligt stödoch att regionen därmed själv får svara för Jag vill meddetta ytteriigare trycka på att frågan om resultatutjämning skyndsamt måsteutredas och resultatet snabbt framläggas för en långsiktig och rättvis lösning, och att man därvid beaktar TrollhättanVänersborgs ställningsom regional flygplats. Jag yrkar bifall till motion T717, Anf.72 (): Jag har begärt ordet med anledning av att står bakom två av dereservationer som är fogade till föreliggartde utskottsbetänkartde. Somfidigare framhållits här i debatten har inrikesflygtrafiken.ökat kraftigt undersenare år. Ökningen har bl. a. varit en följd av att flyget genom riktaderabatter fått nya grupper av resenärer, exempelvis ungdomar, barnfamiljer ochpensionärer. Flygetsexpansion innebär ökat utnyttjande, men även behov av ökad kapacitet på våraflygplatser. tog upp dessa frågor under allmänna motionstiden i motionT712, som utarbetades av vår trafikkommitté. I den motionen behandlas bl. a.frågor om hur trafiken skall fungera på bästa sätt och hur vi på det mestekonomiska sättet skall klara flygplatsbehovet irtom . Detär ertligt vår mening väsentligt att så långt som möjligt utveckla inrikesflygnätetså att trycket på kan minskas. Vi anger i motionen att det kan ske påtvå sätt. Dert crta åtgärden kan vara att inrätta linjer för passagerartrafikdirekt mellan orter, utan att gå via . Det kan gälla t, ex, direktlinjerfrån och till resp. , Denartdra åtgärdcrt gäller flygplatsfrågart i , som hardiskuterats här tidigare, luom StockholmsrcgiortCrt diskuteras förrtärvarart-de frågart om ytterligare en flygplats vid sidan av Arlartda.Ertligt vår merting är det riktigare att behålla för vissa delar avflyget än att birtda sig för betydande investeringar i en ny flygplats. Medanledning av vår motion och en moderat motion har utskottets moderater ochcenterpartister i reservation 6 föreslagit att nu skall göra ettuttalande om att bör finnas kvar. är en flygplats somefterfrågas av marknaden. Även om ett visst investeringsbehov firtrts på Brommaär det avsevärt mindre än vid varje anrtat. Slutsatscrt ireservatiort rtr 6 är att behövs och bör.vara kvar förallmänflyget, för visst sekundärflyg och som ert med Arianda samverkande enhet. Vi hemställer attriksdagen skall göra ett uttalande om detta. står tillsammans med och folkpartisterna iutskottet även bakom reservatiortCrt 8.1 dert framhåller vi vikten av att vi även inom söker öka konkurrensen inomflygtrafiken. terna attliberalisera den nationella luftfartspolitiken bör därför bli föremål Prot. för/ö/-ur.sä«n/ngi/ö.sflövervägartdert. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerrta 6 och 8. 73 (): Jag vill liksom Mariartne Artdersson göra enmarkering beträffartde Trollhättan-Värtersborgs flygplats. I motion T722 har viframhållit att det i längdert är orimligt att irtvånarna i vissa regioner heltskall svara för sina flygplatsers underskott, artdra regiortcr harstatliga flygplatser eller kommurtala flygplatser med statligt stöd. För någraår sedan föreslogs i den s. k. att flygplatserna i ,, Trollhättart, Borlärtge, och skulle få irtgåi étt resultatutjämningssystem. I budgetpropositionen föreslås nu statsbidrag till bl. a;Borlärtge, och . Skälcrt för detta är regiortalpolitiska.Dessutom föreslår trafikutskottet att och får behålla sittstöd enligt gällande avtal. Jag har naturligtvis inget att invärtda mot stödettill dessa flygplatser, men vill ändå peka på att Trollhättan-Värtersborgsflygplats rtu är deu ertda av de tidigare nämnda sex flygplatserna som nästabudgetår blir helt utan statligt stöd. Det tycker jag är en ensidig negativsärbehartdiing. Jag menar att de flygplatser som föreslogs ingå iresultatutjämningssystemet både genom sirt karaktär och sirt omfattnirtg ärjämförbara med de statliga flygplatserrta, men inte med de övriga kommurtalaflygplatserna som trafikeras med mindre flygplan och som har väserttligt mindrepassagerarun-derlag. Trollhättan-Vänersborgs flygplats beräknas få 110 000passagerare, vilket kan jämföras med att få kommurtala flygplatser, utöver desex rtämrtda, har mer ärt 10 000-20 000 passagerare. Jag vill därför, herr talmart, påpeka det viktiga i attdert kommartde översyrtcn leder till att rättvisa skapas mellart de regiortcrsom har och de som sakrtar statlig flygplats. 74 (); Flygets utveckling har präglats av enexpartsiort, t. o. m. så stor att vi nu nått kapacitetstaket på mårtga platser.Det visas irtte minst av den debatt som pågått angående flygledarna i Stockholmoch på , Det har fört med sig att konkurrcrtskraftcrt för många regionerhar ökat liksom att beroendet av attraktionskraften för flyget också har ökat.Självfallet innebär detta att möjligheterna att ta regionala hänsyrt och attlåta olika regiorter expandera har ett positivt värde, I detta sammanhang vill jag, herr talman, erinra omresultatutjämnirtgssys-temet flygplatserna emellan. Systemet RESULT skulleinnebära ett stöd till flera flygplatser, bl, a, , , ,, och , sade trafikutskottet att ertutredrting om RESULT och resultatutjämnirtgssystemet borde ske och attKrisfianstad och i avvaktan på resultatet av utredningen borde få behållade bidrag de enligt ett avtal redan har. sägs i propositionen att bidrag ertdast bör komma ifråga för flygplatser i skogslänen. Resultatet av detta resultatutjämnirtgssystem är i själva verket °7 Anslag till utredningar inom Det är en orättvisa som hårt drabbar inte minst Trollhättansflygplats. Alla de övriga flygplatserna jag räknade upp skulle få vara med ochdela på det statliga stödet, meu inte Trollhättan-Värtersborgs flygplats. Detär en flygplats för en region som präglas av utveckling med ett istark utveckling och med etablering av flera nya industrier, ett medoljeraffinaderier och ett som omland, ett med en starkindustriexpansion och som länsstad. pågår diskussionert i områdetför en eventuell utbyggnad eller möjligen nybyggnad av en flygplats. Det bordeförutsättnirtgslöst kunna övervägas att en sådan flygplats blev statlig, men iavvaktan på ett sådant övervägande, som naturligtvis innebär flera olikaprincipiella stårtdpunktstaganden, borde ärtdå Trollhättart-Vä-nersborgsflygplats kuuna irtgå i resultatutjämrtirtgssystemet. Kerstirt Gellermart har bl. a. medverkat till ert motiorti ärertdet, T717. Jag yrkar bifall till dcrt motiortcrt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum.) 1986/87:26om tilläggsbudget II. (prop.1986/87:109 delvis). Talmannert meddelade att debattertskulle vara gemensam för samtliga punkter. Anslag till utredningar inom . 75 (): Jag har inte för avsikt att ta upp en debatti ärendet. Jag vill bara yrka bifall till den reservatiort som är fogad tillbetärtkandet. Vi har tidigare i debatter behandlat frågan omtrafikpolitikens utveckling, och det firtns ingen artlednirtg att nu ta upp enny debatt, mert vi menar att när regering och riksdagsmajoritet valt attbedriva utredningsarbetet inom kanslihusets väggar bör detta arbete kunnabedrivas inom ramen för ordinarie anslag. 76 (); Som nämnde pågår för närvarandeett utredningsarbete inom kommurtikatiortsdepartementet. Frårt borgerligt hållville mart ha en parlamentarisk utredning, men för att snabbt komma till skottoch få fram förslag till arbetar som sagt en utredrting irtomdepartemcrt-tets väggar. Utredrtirtgsarbetet beräknas vara klart . Det intensiva arbete som har satts i gång kostar 4 milj. kr., ochdet är detta anslag det nu gäller. Jag yrkar bifall till propositionens förslag,innebärande bifall till trafikutskottets hemställan i betänkande 26. Meddetta anförande - under vilket tredje vice talmaurtcn övertog Prot.1986/87:132 ledningen av kammarensförhandlingar - var överläggningert avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattasvid ett senare arbetsplcrtum.) 1986/87:27om investeringsgaranfier (prop. 1986/87:98). 77HANS i (vpk); Inte heller denna debatt är avsedd att blinågon lång eller svår holmgång mellan de olika uppfattningarna. Vi har tänktatt kunrta framföra våra syrtpurtkter och yrkanden så att förslagen kommer upptill behandlirtg på ett rikfigt sätt. Jag vill ärtdå rtämna motiven till att vi har motioneratoch yrkat avslag på förslaget om förändring av investeringsgarantierna. Investeringsgarantierna var tänkta att skydda svenskainvesteringar i länder som motsvarar de biståndsmål som är uppsatta. De skullepå så sätt medverka till en positiv utvecklirtg i utvecklirtgsländer. Det har varit svårt att utnyttja garauticrrta. Under tolvår har nästan inga ansökningar kommit in, och har man tänkt sig att ändrareglerna för investeringsgarantierna så att de skall omfatta alla länder. Detanser vi vara onödigt och tycker att det vore bättre att i stället omarbetareglerna så att de uppfyller de mål som från början sattes upp förinvesteringsgararttierrta och så att de harmortierar med målet för svensk biståndspolitik.På så vis skulle insatsen kunna nyttiggöras; den vore i och för sig värdefullom den kom till användning. Att vi inte tycker att man skall gå den andra vägen ochlåta investeringsga-rarttirt gälla alla lärtder beror på att det irtte kommeratt gynna de länder som inte har kunrtat tillgodogöra sigirtvesterirtgsgararttierrta. Framför allt finns det inget behov av att stödjaeller skydda investerirtgar gerterellt sett. Det sker ert crtormutvecklirtg av svenska företags investeringar i utlandet. hari löpartde värde summan av utlandsirtvestc-ringarna niodubblats, och baramellan årcrt 1985 och 1986 skedde rtära rtog ert fördubbling av de svenskautlandsinvesterirtgarna. Tillstånd gavs till att irtvestera 35 miljarderkrortor utomlartds. behöver mau som bekant inte lårta upp pertgarutomlands eller söka tillstånd för att föra ut pengar från . Det finns ert reservation till betänkandet, som JörnSvenssort har formulerat. Där framhåller vi att detta förslag irtte börgertomföras. I stället bör investeringsgarantisystemet omprövas med sikte påatt det, som det frårt börjart var tänkt, skall bli ett verksamt instrument försvenskt bistånd till utvecklingsländerna. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 78 (): I näringsutskottets betänkartde 27 behandlasdels en proposition om investerirtgsgararttier, dels en motion från vpk somväckts med anledning av propositionen. inrättades efter beslut i riksdagert ett systemmed statliga irtvesterirtgsgararttier sorti ett bistårtdspolitiskt instrument.Dessa garantier skulle inte i första hartd täcka kommersiella utan politiskarisker, t. ex. risker för nationalisering. Från början kunde garanfier intelämnas för investeringar annat än i de länder som var huvudmottagare avsvenskt bilateralt bistånd. Men om ett lartdutanför programlands-kretscrt skulle komma i fråga måste landetsutvecklingsplaner vara förenliga med dert svenska biståndspolitikens mål. Som i påpekade har investeringsgarartti-systemeti praktiken inte blivit utnyttjat. Det är tolv anmälningar som har kommit intill exportkreditrtämrtdcrt , men irtget ärende har inneburit att engarantiförbindelse har utfärdats. Mot bakgrund av detta och med anledning avett beslut i Världsbankcrt om inrättande av ett multilateraltinvesteringsgarantisystem föreslår regerirtgert rtu vissa ändringar i de gällandereglerna. En huvudpurtkt i propositionert är att systemet ifortsättnirtgcrt skall gälla alla lärtder. Mcrt man gör också en mycket viktigmarkering, nämligen att garantier inte bör medges i ett land där förhållanderta"upplevs som direkt stötartde" eller där det förekommer krärtkningarav märtskliga rättigheter. Att man nu utökar kretsen av länder innebär också attinvesteringsgarantisystemet kan vara av intresse för vissa s. k.statshandelsländer. Hittillsvarartde erfarenheter och önskvärdheten att göraen anpassning till det multilaterala investeringsgarantisystemet talar enligtutskottsmajoritetens mening för att regeringens förslag bör godtas. En ändrirtgav riktlinjerna för garantisys-temet mot ett mer generellt tillämpningssättminskar inte u-ländérnas möjlighet att dra nytta av systemet. Dessutom, herr talman, kommer säkert den vidgadegarantigivningen att positivt medverka till ert ökad.export av varor ochtjärtster.frårt vårt land. Det innebär som vi ser det en stabilisering avsamhällsekortomirt och sysselsätt rtirtgcrt. Jag ber med det anförda att få yrka bifallfill utskottets hemställan och avslag på reservationen och vpk-motionen. 79 HÄDAR (): Huvuddelen av detsvenska biståndet går till de länder med vilka vi har särskilt avtal omsamarbete. Med den utvidgning av investeringsgarantisystemet som här harföreslagits får vi större möjligheter att utveckla våra korttakter, inte minstmed utanför den något trånga krets av huvudmottagarländer som vi i daghar. Därför är förslaget bra, och jag yrkar bifall till det. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum.) 13 §Föredrogs näringsutskottets betärtkande 1986/87:28 om anslag m. m. på tilläggsbudgetII inom irtdustridepartementets ochmiljö-och energidepartemerttets områdert (prop. 1986/87:109 delvis). Tredje vice talmartnen meddeladeatt debatten skulle vara gemcrtsam för Samtliga purtkter. Stödet till svenskt-norskt industriellt samarbete, m. m. Stödet till svenskt-norskt industriellt samarbete, m. m. 80 PER (); Till näringsutskottets betärtkandeom.tilläggsbudget II har vi moderater fogat en reservation, nr 1, som jag fillatt börja med ber att få yrka bifall till. Vi anser att det finns anledrtirtgför regeringen att pröva möjligheterna att avveckla def svertsk-rtorskaindustriella samarbetet i form av en särskild fond. Vi tycker inte att det finrtsanledning att tillföra den ytterligare kapital. Skälet är huvudsakligen att det harvarit svårt för fonden att få några Sökande som velat ha stöd frånfondcrt. Detstår uttryckligert i propositionen att man först efter ert irttensivinformationskampanj kurtnat få några .sökande. Därmed anser vi att det intefinns någon anledning att tillskjuta ytterligare kapital utan att man i ställetbör försöka få till stånd en avveckling av den. 81REYNOLDH FURUSTRÅND (s): Vi behartdlar nu rtärirtgsutskottetsbetärtkande /87:28 om anslag på filläggsbudget II inom industridepartementets och miljö- ochertergidepartemerttets område. Till betänkandet finns ertdast tre reservatiorter. I dertförsta föreslår en avveckling av förtdcrt för svcrtsk-rtorsktirtdustriellt samarbete, och initiativet till detta skall tas av . Detta förslag ter sig något märkligt då mer än hälftert avde svertska företag som erhållit stöd av tillhör kategorin små ochmedelstora företag. Det är märkligt mot bakgrund av den debatt som fördes ikammaren om näringspolitiken , där anklagade osssocialdemokrater för en storföretagsvänlig politik. Majoriteten i utskottet anser emellertid att fonden harstor betydelse för det svensk-rtorska samarbetet. Därmed yrkar jag avslag påreservation nr 1. I reservation nr 2 frårt certterpartiet föreslås attProcordia Nova befrias frårt att i sin verksamhet ta ett regionalt ansvar, menföretaget skall då erlägga ytteriigare 15 milj. kr., totalt alltså 50 milj, kr,till fonden. Från utskottsmajoritetens sida anser vi dock att den ipropositiortert redovisade överertskom-melscrt skall godtas. Därför yrkar jagavslag på reservation nr 2, I reservation nr 3, också den från , föreslåsatt avvecklingen av forskningsrcaktorn inte i fortsättrtirtgen skall täckas avskattemedel. Detta ter sig något underligt. När fattadebeslut om den totala artslagssummart var det beslutet erthälligt. Prot.1986/87:132 samma ärtdamål begär ett filläggsartslag så skulle deUabehandlas pä ett helt 27 maj1987 nytt sätt! Det kanirtte vara rimligt. Därför yrkar.jag avslag på 7 ', T, ', reservation 3. Stödet tdlsvenskt- , . norsktindistrieUts - '""'S"- ''" yrkanden är alltså bifalltill rtärirtgsutskottets hemställan i betänkande nr 28 och avslag på de tre reservationerna.arbete, m.m. 82 HÄDAR (): inställrting är att ingångrtaavtal skall hållas. Vi har uppfattat det så att moderata samlingspartiet iallmänhet delar den uppfattningen. Vi har gemensamt markerat den inställningen,t. ex. när det gäller ersättning till de kärnkraftsföretag som fick förlusterpå grund av förseningar i uppförandet av anläggningarna. Den påfyllnad av kapital till den svensk-norskaindustrifonden som här har föreslagits står helt i överensstämmelse med detavtal som har träffats. Vi anser alltjämt-till skillnad, uppenbarligen, frånmoderata samlirtgspartiet-att ingångna avtal skall hållas. Bifall tillutskottets hemställan! 83 PER () replik;