prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Kärnkraftskatastrofeni ^Tjernobyl var en extraordinär händelse som drabbade vårt land under förraåret, en händelse vars verkningar kommer att drabba oss också för lång tidframöver men som vi när den inträffade inte med våra sinnen kunde känna, se,höra eller i övrigt förnimma. Närjag anmälde detta ärende till granskning var det för att få svar på vissafrågor om regeringens beredskap, information och internationella kontakter.Statsrådet har inför utskottet klart redovisat att regeringenställdes inför en extraordinär situation, att denna dessutom var unik och attregeringen totalt saknade erfarenhet av att hantera en sådan situation. Regeringenhar genom redovisat att den har för avsikt att dra lärdom av detinträffade och för framtiden förbättra beredskapen. Den utredning somregeringen skall genomföra bör enligt utskottets uttalande genomföras snarast.Detta vill jag, herr talman, understryka i det enhälliga yttrande som KUavgivit, därför att det som inte fick och inte kunde hända säkert kommer atthända igen. måste vi få fram ett underlag för hur vi skall hanterasådana situationer, har redovisats i massmedia att ett avtal med diskuteras. Detgäller bl, a, informationsutbyte vid ^kärnkfaftsolyckor, ^Detär angeläget attsådana avtal utarbetas med fler länder i , så att det finns ettheltäckande informationssystem. Jag yrkarbifall till utskottets betänkande i denna del. 1986/87:127 20maj 1987 128 (): Under föregående år var det, som det har uttryckts i många sammanhang,särskilt två stora händelser som djupt grep och chockade det svenska folket:mordet på och katastrofen i ^Tjernobyl, I båda fallen ställdesregeringen inför kravet att snabbt fatta nödvändiga beslut. Även om det vidbåda dessa händelser till en början var svart att överblicka följderna av detinträffade, var det av allra största vikt att den demokratiska beslutsprocesseninte förlamades utan kunde fortsätta att fungera med ^fillfredsställandeeffektivitet. Det visadesig i vad gäller katastrofen i ^Tjernobyl att den kunskap och erfarenhet somsvenska myndigheter ägde var ^fill stor nytta för att snabbt få kontroll överutvecklingen. Händelserna i samband med denna olycka har ur regeringssynpunktvarit extraordinära och unika, och det fanns ingen erfarenhet att handlautifrån. Därför är det ^vikfigt att se vad som går att lära för ^framfiden^,^Enligt är det regeringens avsikt att dra lärdom av det inträffadeoch för framtiden förbättra beredskapen. En särskild utredning kommer atttillsättas för detta ändamål. Utskottet finner det som sagt för sin delangeläget att denna utredning kommer till stånd. Jag skall avslutningsvis bara tillägga att det, inte minst mot bakgrundav den stora uppmärksamhet som massmedia har bestått utskottet med under dengångna våren, då framför allt motsättningar har poängterats, förtjänar attuppmärksammas att ett enigt ^konstitutio^usutskott inte har funnit anledningtill kritik av regeringen för dess handläggning i samband med katastrofen i^Tjerrtobyl, 1986/87:127 20maj 1987 129 Tredje vicetalman (): Den fråga som jag kortfattat skall ta upp,gäller regeringens hanteringav konflikterna på arbetsmarknaden. En av demånga saker som socialdemokratiska regeringar ansett sig ^världsbäst på är atthantera fackliga organisationer - det fick vi ständigt höra när vi hade annanregim i landet. har vi sett hur det har gått, 1985 hemsöktes landet av denena arbetsmarknadskonflikten.efter den andra, inte minst på det offentligaområdet, där regeringen hade ett mer direkt ansvar, ^Handläggrtingen frånregeringens sida var minst sagt förvirrad. Jaganmälde frågan till granskning , och vi behandlade den ganskautförligt då. Ansvarigt statsråd, , ^Å, , och andra lovade botoch bättring. Vissa organisatoriska förändringar ^vidtogs också, och enligt minmening gick de i rätt riktning. Mensedan kom 1986, och det visade sig att systemet brakade samman dä också. Vifick ett stort antal strejker och hot om strejker, och vi fick över huvud tageten mycket irriterad och ^svåröverblickbar situation på hela det offentligaavtalsområdet. Detta visar att regeringen inte har lyckats att klara degränsdragningar som måste göras mellan regering och arbetsgivarverk. Regeringenhar inte heller, trots givna löften, kunnat avstå från att i kritiska^situatiorter gripa in på ett sätt som snarare har förvärrat än förbättratsituationen,' Iår har det blivit ett enhälligt utskottsutlåtande på den här punkten, och dettaär kritiskt. Jag konstaterar detta, och jag förutskickar också att dennaviktiga fråga - som män i och för sig skulle kunna tala mycket om - kommer attuppmärksammas ytterligare av utskottet vid kommande års granskningar. Vikan naturligtvis inte ha ett system på den offentliga sektorn som regelmässigt,år , leder till,att viktiga samhällsfunktioner ^antingert lamslås ellerriskerar att lamslås. 130 ^LARS-OVEHAGBERG (vpk); Herrtalman^!^ har ju riktat kritik mot regeringen när det gäller dess inblandning iavtalsrörelsen. Men kritiken gäller inte bara de oklara gränsdragningarnamellan regeringen och arbetsgivarverket, vad än utskottet antyder; utan ocksåen direkt inblandning från regeringens sida i avtalskonstruktioner och iförhandlingsspelet i alla dessa labyrinter. Detta äringen tillfällighet. Man behöver bara se på årets kompletterings-proposition,där den statliga inkomstpolitiken förstärks med konkreta och detaljeraderiktlinjer. De ^korporativa dragen förstärks ytterligare. Staten tar kapitaloch fack i sin stora ^famrt och försöker upphäva alla ^motsättnirtgar som finnsi samhället. Det är naturligtvis en framtvingad enighet under statens ledning,och fackens demokratiska rättigheter^-åsidosätts ^ä^ det grövsta. Fackens rollinskränks, och det är ett direkt ingrepp i den fria förhandlingsrätt som visäger oss ha i det här landet. Detta sker utifrån regeringens intresse av en^lönenedpressningspolitik, som är byggd pä en helt felaktig inflationsteori. Dåframkommer detta handlingsmönster. Omregeringens statliga inkomstpolitik fortsätter, kommer vi inte att ha någrafria fackföreningar i fortsättningen i vårt land, utan i stället statligtdirigerade fackföreningar. Naturligtvis har här LO och TCO ett stort ansvar för attregeringens ^korporativa utvecklingsdrag stoppas. I.annat fall kan det även iSverige bli nödvändigt att skapa fria fackföreningar, präglade av solidaritetoch rättvisa, som inte ^u^uderordnar sig statliga direktiv. Sistoch slutligen är det ändå den socialdemokratiska regeringen som införarbetarrörelsen har huvudansvaret för hur utvecklingen kommer att ske. Deninblandning som skedde avtalsrörelse och som påtalas i betänkandetär bara en liten fingervisning om vad som är på gång. 131 (): Låt mig göranågra kommenterar till inlägg. Detär ju så att utskottet är överens om sin skrivning om arbetsmarknads^^^konflikterna. Vi har i det här ärendet ^rioggrant gått igenom handlingar ochhaft ^utfrågningai^-^ med företrädare för de fackliga organisationerna, och vihar även frågat ut löneministern. Utskottetkommer fram till vissa slutsatser på det här området i sittgranskningsbetänkande, som utmynnar i att utskottet anser att den nya ordningenmed en särskild löneminister i och med en klarare markeradansvarsfördelning när det gäller arbetsgivarverkets roll är positiv. Vikan också konstatera att vi hade ett synnerligen komplicerat avtalsläge på denoffentliga arbetsmarknaden, med tre arbetsgivarorganisationer och sex fackligaorganisationer som arbetade under en . Dessutom gickregeringen tidigt ut och lade fast ramarna för arbetsgivarsidans agerande pådet här området, och dessa ramar godkändes av finansutskott.. Vadvi fastställt är att den nya ordningen har fungerat relativt hyggligt underdessa omständigheter. Utskottet har kommit fram till att ytterligare^iippmärksamhet bör ägnas åt att klarlägga ansvarsfördelningen mellanregeringen och arbetsgivarverket. Detta är någonting som löneministern ocksåhar uttryckt önskemål om vid utfrågningen i utskottet, där han klartdeklarerade att regeringen kommer att föra samtal med parterna, så att det inteblir en upprepning ^äv den avtalsrörelse som förekom 1986. Företrädare förlöntagarorganisationerna har framfört liknande uppfattningar. Man menar alltsåatt den nya modellen för de statliga förhandlingarna bör utvecklas och intefrångås. 132 (): Herrtalman^!^ Det är inte många rättsfall som rönt så myckenuppmärksamhet - även utanför vårt lands gränser - som fallet ^Aminoff, SomEva ^Aminoff var bosatt på då, har jag kommit fallet särskilt nära. Självaupptakten var att ^Aminoffs då adoptivson i oktober1979 omhändertogs för ^samhällsvård av södra sociala distriktsnämnden påLidingö, och detta med omedelbar verkan, Eva^Aminoff vände sig till och gjorde gällande,att hon och blivit utsatta för "'inhuman ^treatment" eller,enligt ordalagen i den svenska översättningen av artikel 3 i konventionen, föromänsklig behandling. 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Hon åberopade därvid särskilt deomständigheterna o att Alexanderomhändertagits för ^samhällsvård, o att hon fråntagitsrätten att umgås med honom, o att hon ej ens fåttbesked om var adoptivsonen vistades o samt att förhållandenai fosterhemmet varit otillfredsställande. Kommissionen upptog målettill prövning i sak, Ioktober 1986 ingick parterna - dvs, ^Aminoff och svenska staten -förlikning,enligt vilken staten förband sig att utge , i skadestånd med tilläggför , i rättegångskostnader. Kommissionen avskrev därefter målet frånvidare handläggning. Skadeståndetär uppseendeväckande högt för våra förhållanden. Vad utgör skadeståndet^gottgörelse för? Regeringenhar vägrat att svara på några som helst frågor under hänvisning till de reglersom, uttryckliga eller underförstådda, gäller för förlikningsproceduren införkommissionen. Man har dock tillagt att, om det finns indikationer på attlagstiftningen kan vara i konflikt med någon av konventionens artiklar, enuppgörelse inte utan vidare är att föredra. Tillägget skulle möjligen kunnatolkas så, att skadeståndet icke tar sikte på själva rättsordningen. ^Situafionenär uppenbart mycket otillfredsställande från demokratisk synpunkt. Enomdiskuterad rättsaffär som får sin final inför kanbegravas i tystnad genom att statens ombud så att säga tar fram checkhäftet 5minuter före . De olika frågorna kommer att stå obesvarade i allframtid. Det allmänna kan köpa sig fritt från besvärande insyn och granskningoch sålunda undgå räfst och ^rättarting, vilket allt måste väcka starkabetänkligheter när det gäller grundläggande demokratiska principer. Avdenna anledning hemställde jag att skulle pröva huruvidaregeringens underlåtenhet att redovisa övervägandena bakom förlikningen och vaddärmed sammanhänger står i överensstämmelse med tryckfrihetsförordningen ochgällande rätt i övrigt. Min anmälan föranledde några av dem som deltagit idistriktsnämndens handläggning att ta kontakt med mig för att uttrycka sintillfredsställelse över min åtgärd. De hoppades genom denna fä klarlagt, omskadeståndet hänförde sig till beslut för vilka de var ansvariga eller ej. Defann ovissheten besvärande. Vidsin granskning har - som framgår av ^s. 69 -kommit framtill att regeringen haft rätt att vägra svara med hänsyn till regeln omutrikessekretess i sekretesslagen. Jag böjer mig för denna ståndpunkt avrespekt för den kvalitet som kännetecknar utskottets strikt juridiskabedömningar. Frågetecknenkommer följaktligen att finnas kvar. Den oefterrättliga situationen kommersäkerligen att uppkomma på nytt. Slutsatsen kan därför inte bli annan än denatt staten bör vägra att ingå förlikning ^("friendly ^settlement") isådana ärenden som är av den art som det förevarande. Ärendena bör i ställetblir föremål för rättslig prövning av domstolen - med efterföljande dom vari parternas ståndpunkteroch argumentation redovisas ^Prot. 1986/87'127 och värderas. Detta är, herr talman^,^ den slutsats som manbör dra av fallet ^Aminoff. Överläggningen var härmed avslutad. Propositioner ställs först beträffande envar av de frågor som berörs i de reservationer som fogats till'betänkandet. Därefter ställs proposition i ett sammanhang på övriga i betänkandet upptagna frågor. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Beslötsmed 159 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört. 154 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservation 1 av ^m. 2 ledamöter avstod från att rösta. Regeringens 'åtgärder medanledning av mordet på Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 2 av ^m.fl., beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Förstbiträddes reservation 4 av tredje vice talman och 40 röster mot 16 för reservation 5 av . 259 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 4 ^äv tredje vice talman och med 54 röster mot 45 för reservation 3 av ^Friggebo och IngelaMårtensson. 217 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbeslöts med 212 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 56 röster avgavs för attutskottets anmälan skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 4 av tredje vicetalman och . 48 ledamöter avstod från att rösta. Motiveringaroch uttalanden beträffande ^krigsmaterielexporten till Förstbiträddes reservation 6 av ^Friggebo ^m. med 86 röster mot 15 förreservation 7 av . 215 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbeslöts med 216 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 100 röster avgavs för attutskottets anmälan skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 6 av Birgit^Friggebo ^m. 1986/87:127 ^Krigsmaterielexporten till Beslöts med 298 rösteratt lägga utskottets anmälan i förevarande del till Granskning av statsrådens tjänsteutövning ^m. handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, 16 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 8 av ,1 ledamot avstod från att rösta. Information tillkonstitutionsutskottet om ^krigsmaterielexporten Efterställda propositioner på dels ^godkänrtartde av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 9 av ^m. fl, beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas till^handlingarrta med ^gillartde av vad utskottet anfört. Praxis i asylärenden ^m.^m. ^.^Beslöts med 214 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört, 100 röster avgavs för attutskottets anmälan skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 10 av Birgit^Friggebo ^m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Beslötsmed 301 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört, 15 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservation 11 av , Utnämningar avverkschefer ^m. Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av ^yad som anförts i reservation 12 av ^m, fl,beslöts med acklamation att utskottets ^anmälart i förevarande del skulleläggas till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Tillsättning av tjänstsom universitetslektor i fysik vid Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 13 av tredje vice talman och beslöts med acklamation att utskottets anmälan iförevarande del skulle läggas till handlingarna med gillande av vad utskottetanfört. Tillsättning av tjänst som professor i musikvetenskapvid Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottets anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 14 av ^m.fl. beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, dels godkännande av vad som anförts i reservation 15 av ^m.fl. 122 beslöts med acklamation att utskottets anmälan iförevarande del skulle läggas till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört. Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 16 av Hans ^Nyhage ^m. beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Beslötsmed 215 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört. .98 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas till ^handlirtgarna med gillande av vad som anförts ireservation 17 av ^Friggebo ^m. 2 ledamöter avstod från att rösta. Beslötsmed 259 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört. 55 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservation 18 av tredje vice talman ^m. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Import och export avradioaktiva klyvbara produkter Beslötsmed 263 röster att lägga utskottets anmälan i förevarande del till handlingarnamed gillande av vad utskottet anfört. 54 röster avgavs för att utskottetsanmälan skulle läggas till handlingarna med gillande av vad som anförts ireservation 19 av tredje vice talman ^m.fl. Visst anslag till KockumsAB Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 20 av ^m.fl. beslötsmed acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggas tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Försäljningen av statensaktier i ^Oljetransit Efterställda propositioner på dels godkännande av vad utskottet anfört, delsgodkännande av vad som anförts i reservation 21 av ^m. fl.beslöts med acklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle läggastill handlingarna med gillande av vad utskottet artfört. Övriga i betänkandetupptagna frågor Utskottetsanmälan lades till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 1986/87:31 om anvisningav medel på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 förriksdagens ombudsmän, ^m, ^m, (förs, 1986/87:17), 1986/87:32 om anslag påtilläggsbudget IItillstatsbudgeten för budgetåret 1986/87 till allmänna val^(prop, 1986/87:109 delvis). 1986/87:127 skatteutskottets betänkande 20maj 1987 1986/87:49 om inskränktskattskyldighet för vissa stiftelser ^m^.fl, ^(prop. ^^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ... ^,, ^.. ^.^ ^,^ 1986/87:152) och Bidrag ^tdl sjuk vård, ^m.m. ^,^^ ^ ^,^ ^,^ ^,^ ^ ^ ^ ^ ^.. ^,^ ^ ^ ^ ^ ^ ^j^ kulturutskottets betankande 1986/87:23om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten idessa ^betänkanden hemställt. 6 § Påförslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens ^arbets^plenum. 7 § Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 8 § Förhandlingarnaåterupptogs under ledning av andre vice talmannen. 9 § Fortsattesöverläggningen om socialutskottets betänkande 1986/87:27. Bidragtill allmän sjukvård, ^m.m. (forts, från ^prot. 134 ^MARGO.^INGVARDSSON (vpk): Eftersom jag är en varm anhängare av nya arbetsordning skalljag inte framföra några beklaganden över att det har dröjt mellan mina^meddebattörers ^irtlägg och mitt eget. ^Läkemedelsberoertdeär näst efter alkoholmissbruk vårt största drogproblem. Vi vet genom undersökningaratt mellan 80 000 och 160 000 människor i vårt land är beroende av ^lugnartdemediciner. Inom sjukvården finns det knappast några resurser för att ta hand omläkemedelsberoende människor som önskar få hjälp att bli av med sitt beroendeoch missbruk. I finns det på ^S:t Görans sjukhus sex vårdplatser idet ^s.k. Utöver dessa sex vårdplatser och den verksamhet sombedrivs av åt läkemedelsberoende finns det ingenkvalificerad vård att få. Sjukvårdshuvudmännenhar inte varit okunniga om situationen, men så länge inte harkunnat enas om att ge ut råd och tillämpningsföreskrifter för vården avläkemedelsberoende så har inte heller sjukvårdshuvudmännen känt sig tvungnaatt göra några extra insatser för att ge vård åt de läkemedelsberoende. Att ^utskottsmäjoriteteni detta ^betärtkande gör ett tillkännagivande till regeringenom nödvändigheten av att påtala behovet av kvalificerad vård förläkemedelsberoende är ett resultat av olika ^motio^uer bl. a. från vpk. Trotsatt det saknas socialdemokratiska motioner i det här ärendet borde socialdemokraternaha kunnat ställa sig bakom utskottsmajoritetens skrivning. Socialdemokraternaär väl ändå överens med oss om att det finns ett stort behov av dessavårdplatser? Vpkstår också bakom utskottsmajoritetens beslut att ge, regeringen till känna atttillgången på specialistkompetens, bl, a, inom ^mödra- och barnhälsovården,inte får försämras genom en integrering i primärvården. Attsocialdemokraterna valt att i en reservation avstyrka denna skrivning kan intetolkas på annat sätt än att socialdemokraterna inte anser att det är angelägetatt kvinnor som så önskar bör ha möjlighet att konsultera en gynekolog utan attförst gå till en allmänläkare. Och detsamma gäller för föräldrar som vill vändasig direkt till en barnläkare. Omsocialdemokraternas agerande skall tolkas så att de i sak inte är överens medutskottsmajoriteten, understryker det ^nödvändighetert av attriksdagsmajoriteten på nytt uttalar att det även skall finnastillgång till ^specialisfläkare inom primärvården. Även vpkstår bakom reservation 2 i betänkandet som behandlar vårdsituationen förmisshandlade kvinnor och barn och även för dem som misshandlar. Reservationenavstyrks av utskottet med hänvisning till bl, a, pågående projekt. Skrivningenavslutas med att utskottet förutsätter att och andramyndigheter noga följer ^utvecklingert och tar de initiativ som behövs. Den^formulerirtgen är inte ovanlig i myndighetsskrivelser. Men översatt tillvanligt enkelt talspråk innebär den ju att de ansvariga håller sig underrättadeom hur många som misshandlas, hur svår misshandeln är och utifrån detta fattar beslutom extra insatser behövs. Då måste man ju ställa sig frågan var gränsen går,hur många som skall misshandlas och hur bristfälliga får vårdresurserna varainnan ansvariga myndigheter anser att de skall gripa in. Jag yrkar bifall till reservation 2, Jag vill också tala om att vpkkommer att stödja reservation 4 om behandlingscentrum för tortyroffer,I övrigt yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet. 1986/87:127 20maj 1987 Bidrag ^tdl allmän sjukvård,^m.m. 135 ^(s): Som jag sade i mitt ^inlednirtgsanförande angåendefrågan om läkemedel och vård för personer som missbrukar läkemedel, har vi ivår reservation sagt att vi inte ser någon anledning att tro annat än attregeringen kommer att överväga även denna fråga i samband med att den tarställning till de olika förslag och synpunkter som läkemedelsutredningenkommer att avlämna . Beträffande^mödra- och barnhälsovård framgår mycket tydligt att såväl densocialdemokratiska ^gruppert i utskottet som regeringen och socialministernanser att det skall finnas ^tillgångtillspecialister inom primärvården. Jag sade att det på den punktenegentligen inte finns några delade meningar. Man måste ^rtaturligtvis^orga^uisera detta på olika sätt. eftersom verkligheten är olika i olika delarav landet. Men vi vill inte ställa upp på den misstroendeförklaring gentemotlandstingen som vi menar att ^utskottsmajo- 1986/87:127 20maj 1987 Bidrag till allmän sjukvård,^m. ^ritetens skrivning ger uttryck för. Det är därskillnaden ligger.