prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — Isanningens namn måste också sägas att både köpare och säljare av tjänsten görvinster på att kvitto inte utväxlas mellan parterna. Om avdragsrätt införs trorvi att en klar förbättring kommer att inträffa beträffande redovisningen avutförda uppdrag. Det är därför enligt vår uppfattning viktigt att förutomschablonbeskattningen även avdragsrätten för reparationer och underhåll blirföremål för en skyndsam utredning syftande till att förändra villabeskattningeni den riktning jag har redovisat. Vi har dessutom i reservation nr 17 krävt attsmåhustaxeringskommittén får sådana tilläggsdirektiv att frågan om de högafastighetstaxeringsvärdena i attraktiva turistområden prövas avsmåhustaxeringskommittén. Enligt gällande regler påverkas värderingen av bådemark och byggnad av fastighetens läge. Det är snarare på det viset attfastighetens läge påverkar mest byggnadens taxeringsvärde. Det kan ifrågasättasom denna värderingsteknik är riktig. Fastighetens belägenhet borde värdemässigti första hand spegla värdet av marken. Eftersom en produktionskostnad äri stort sett lika hög varhelst den är belägen, borde inte de taxeradebyggnadsvärdena för likadana hus skilja i nämnvärd omfattning mellan olikaplatser. En förändrad värderingsteknik, innebärande att deti värdefaktor somligger i fastighetens belägenhet i första hand kommer till uttryck i dettaxerade markvärdet, kan skapa underlag för en jämnare inkomstbeskattning ävenmed en schablonbeskattning men med utgångspunkt i det taxerade byggnadsvärdet.Det är, som jag tidigare framhållit, viktigt att de.stora skillnader iboendebeskatt-ningen som förekommer beroende var man är bosatt avsevärtbegränsas. Jag vill därför fråga socialdemokraternas företrädare varför de intevill medverka till en mera rättvis beskattning i detta avseende. Jag har tidigare i mitt anförande uttalat att det ärrimligt att boende i eget småhus, bostadsrätt och ägariägenhet skulle behandlaslika när det gäller boendebeskattningen. Det är minst lika viktigt attrealisationsvinstsreglerna och reglerna om uppskov med realisationsvinst utformaspå etf sådant sätt att de regler som gäller för enfamiljs- ochtvåfamiljsfastigheter även blir tillämpliga beträffande bostadsrätt. I sambandhärmed har vi moderater också föreslagit borttagande av de begränsningar somförekommer i samband med indexuppräkningen underinnehavstiden. Dessa begränsningar ställer till onödiga problem itaxeringsarbetet. De kan också leda till att rena inflationsvinster beskattas.Socialdemokraterna talar ofta om förenklingar inom skattebyråkratin. Jag undrardärför: Varför ställer ni inte upp på en sådan förenkling? Det äranmärkningsvärt att det vid beskattning av hyresfastigheter saknas Bostadsbeskattningsfrågor m. m. Prot.1986/87:104 . Bostadsbeskattningsfrågor m. m. möjlighettill skattefri avsättning till reparations- och underhållsfond. Genom en sådanavsättningsmöjlighet skulle förekommande snedvridning av konkurrensförhållandenamellan de allmännyttiga bostadsföretagen och de privata fastighetsägarnaminskas. Vi vill också göra regeringen uppmärksam på vikten av att uppnåkonkurrensneutralitet mellan olika bostadsföretag. gällande regler, sommedför olika beskattning beroende på ägarkategori, bör enligt moderatuppfattning bli föremål för omprövning. Moderata samlingspartiet upprepar sitt krav på attsjunkande marknadsvärde skall utgöra skäl för omtaxering av fastigheter ienlighet med bestämmelserna om särskild fastighetstaxering. Slutligen vill vi moderater av framför allt praktiska skälmen även av förenklingsskäl öka det skattefria beloppet vid uthyrning avfritidsbostad till ett halvt basbelopp. På så sätt följer det skattefriabeloppet helt automatiskt kostnadsutvecklingen. Med det sagda, herr falman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1,2,5,6,7, 8, 10, 13, 14, 16, 17 och 18, 49BRITTA BJELLE (fp): Också jag skall tala om skatteutskottets betänkande1986/87:31 om bostadsbeskattningsfrågor. infördes den s, k, hyreshusavgiften. Dennaersattes med den statliga fastighetsskatten. När dennafastighetsskatt infördes breddades också skattebasen till att omfatta ombyggdafastigheter, hotell-och restaurangbyggnader, småhus och såväl småhus somhyreshus på lantbruksenheter. Skatten bestämdes till förschablonbeskattade fastigheter och till av taxeringsvärdet för övrigafastigheter. beslutade att höja fastighetsskattenmed till i fråga om konventionellt beskattade hyreshus samthyreshus på lantbruksenheter. Det var alltså de privata fastighetsägarna somdrabbades. Däremot skedde ingen höjning för de s. k. allmännyttigabostadsföretagens fastigheter, som då fick ligga kvar på . Bakgrunden fill förslaget var att det skett enupptrappning av de garanterade räntorna. Detta hade i sin fur lett till höjdakapitalutgifter för i första hand de allmännyttiga bostadsföretagen, som i sintur varit tvungna att höja hyrorna. Dessa hyreshöjningar har också kommit deprivata hyresvärdarna till del. Eftersom så skett ville regeringen från deprivata fastighetsägarna dra in höjningarna till staten genom höjdfastighetsskatt. I det privata fastighetsbeståndet har emellertid ungefär250 000 lägenheter räntebidrag. Dessa har alltså även drabbats avupptrappningen av de garanterade räntorna och därmed fått höjdakapitalutgifter, men de drabbades ändå av den höjningen av fastighetsskatten.De drabbas alltså dubbelt; dels av upptrappningen, dels av höjdfastighetsskatt. Inom det s, k, allmännyttiga bostadsbeståndet, som i daginte betalar i fastighetsskatt, finns det 275 000 lägenheter sominte drabbats av någon extra upptrappning och vars ägare därigenom tjänar på dehöjda hyrorna. De tjänar alltså dubbelt; de får ingen upptrappning och ingenhöjd skatt. Förutom den orättvisa som byggs in i systemet uppstår härockså en snedvridning av konkurrensen. Höjningen strider också mot regeringens egna principer församspelet mellan räntesubventioneringen och fastighetsskatten, som innebär attnettobelastningen för hus med och hus utan statliga lån skall vara lika.Vidare kan konstateras att skattehöjningen utgör en ej acceptabel merbelastningför ägare till affärs- och kontorslokaler, som över huvud taget inte omfattasav det statliga bostadslånesystemet. Skattehöjningen som skedde 1986 varorättvis, olikformig och diskriminerande gentemot privata fastighetsägare. Vi ifolkpartiet vill därför att höjningen av fastighetsskatten skall upphävas. Jagyrkar därför bifall till reservation 1, Som jag fidigare nämnde beskattas enskilt ägdahyresfastigheter hårdare än fastigheter ägda av de s, k, allmännyttigabostadsföretagen. Till detta kommer att samtliga 1,5 miljoner småhusinnehavareberörs av denna beskattning. De som drabbas hårdast är de som redan har dendyraste boendeformen. Detta gäller särskilt småhusägare som finansierar sinahus utan statliga lån och andra som har förvärvat ett äldrehus, dvs, i många fall flerbarnsfamiljer som redan har en svår ekonomisksituation. Fastighetsskatten utgår således utan hänsyn till den skattskyldigesinkomst, förmögenhet eller försörjningsbörda. Fastighetsskatten beräknas ge närmare 5 miljarder kronorunder 1987/88, Av statsfinansiella skäl anser vi i folkparfiet därför att detinte är möjligt att avskaffa den . Enligt vår mening bör det ske enöversyn av bostadsfinansieringen och beskattningen i syfte att reducerabostadssubventionerna, och där bör också fastighetsskatten ingå. Med det sagdavill jag yrka bifall till reservation 3, Vinsten vid överlåtelse av bostadsrätterbeskattades tidigare endast om bostadsrätten såldes från förvärvet.Reglerna för realisationsvinstsbeskattningen av bostadsrätter ändrades hösten1983, Realisationsvinstsbeskattningen blev då evig. Från vederlaget vidavyttringen medges emellertid avdrag för ingångsvärdet, vissa kapitaltillskottoch kostnader för förbättringsarbeten. Vinstbeskattningen är nominell och gerinte rätt till indexuppräkning av avdragsposten. Storleken av den skattepliktigaandelen av vinsten bestäms efter en fallande skala. För bostadsrätter som innehavtsmer än skall av vinsten tas upp till beskattning. Jämfört med vadsom gäller för boende i villa har bostadsrätter i flera hänseendendiskriminerats vid beskattningen. Ändå kan det konstateras att dessaboendeformer har många likheter - även bostadsrättsinnehavarna satsar egetkapital i boendet och har ansvar för underhåll och skötsel av bostaden. I dagär det dessutom inte ovanligt att småhus upplåts med bostadsrätt. Vi i folkparfiet anser att det är önskvärt att samma principergäller för, realisationsvinstsbeskattning av såväl villor som bostadsrätter.Beskattningen av reavinster vid försäljning av bostadsrätter bör därförutformas i enlighet med de principer som gäller för försäljning av egna hem,dvs. med indexuppräkning och möjlighet till uppskov med beskattningen. Bristen på bestämmelser om indexuppräkning innebär att enbostadsrättsinnehavare saknar det skydd mot inflationen som en småhusägarehar. 4 protokoll 1986/87:104 Bostadsbeskattni/igs-frågor m.m. kanmedföra att en bostadsrättsinnehavare beskattas för rena inflationsvinster ocht. o, m, för reala förluster, vilket självfallet rrtissgynnar denna form avboende. Avsaknaden av regler om uppskov med beskattningen medför attrörligheten på bostadsmarknaden hämmas. Man förvärrar därmed problemen för demsom vill eller måste byta bostad. Som exempel vill jag nämna att avsaknaden avuppskovsregler kan medföra allvarliga ekonomiska bekymmer eller helt enkeltomöjliggöra bostadsbyte för en barnfamilj som på grund av tillökning i familjenvill byta från en mindre till en större bostad. Eftersom vi i vill ha en likformigreavinstsbeskattning av villor och bostadsrätter, yrkar jag bifall tillreservationerna 8 och 10, Enligt vår uppfattning är det uppenbart attfrågan om realisationsvinstsbeskattning av bostadsrätter inte kan ses isoleratfrån skattereglerna i övrigt på bostadsmarknaden. Saknas en helhetssyn påfrågorna kan det lätt leda till att vissa boendeformer missgynnas och att ennödvändig och önskvärd rörlighet på bostadsmarknaden hindras. Förutom skillnaden i reavinstsbeskattning som jag nyligenuppehållit mig vid, kan jag som exempel nämna skillnaderna i ekonomiskavillkor. Villaägarna måste nämligen ta upp en schablonintäkt, medan motsvarandebeskattning inte sker för bostadsrättsinnehavaren. Även om det kan finnastekniska svårigheter med att utforma en enhetlig beskattning för dessa bådaboendeformer, menar vi att skillnaden inte är försvarbar. Jag yrkar därför bifall till reservation 12, 50STIG JOSEFSON (c); I skatteutskottets betänkande nr 31 behandlasett antal motioner som berör bostadsbeskattningen - bl. a, den statligafastighetsskatten, realisationsvinstsbeskattningéns utformning och omfattningsamt reglerna för villabeskattning. Inte mindre än 18 reservationer har fogatstill betänkandet. Jag skall något ta upp de fyra reservationer som centernsutskottsrepresentanter står bakom. I reservation nr 1 berörs fastighetsskatten för hyreshus,och då närmast den höjning som beslöts för denna grupp. Ända sedanfastighetsskatten infördes har vi från varit starkt krifiska mot dennaskatteform. Fastighetsskatten är orättvis. Den är inte fördelad efter bärkraftoch missgynnar det enskilt ägda bostadsbeståndet. Den höjning av fastighetsskattensom skedde accentuerade ytterligare orättvisan gentemot det enskiltägda fastighetsbeståndet. Höjningen strider också mot regeringens egna principer församspelet mellan räntesubventionering och fastighetsskatt. Dessa principerinnebär att nettobelasfningen för hus med och för hus utan statliga lån skallvara lika. Den skattehöjning som genomfördes är således både orättvis,olikformig och diskriminerande mot det privata fastighetsägandet. Det är därförvi reservanter yrkar att den beslutade höjningen skall upphävas. Jagyrkar härmed bifall till reservation 1, I reservation 6 berörs reglerna för villabeskattning, Imotioner, bl, a, från , har det framförts krav på att avdrag vidbeskattningen skall medges för kostnader för reparation och underhåll av egethem, Det är en åtgärd som genom en lämplig utformning på ett positivt sättskulle motverka utbredning- en av densvarta marknaden. En rätt till avdrag för underhåll och reparation skulle utantvivel medverka till att förbättra situationen på detta område och minska deolusfiga inslag som finns. Hur avdragsrätten i detalj skall utformas blirberoende på den framtida utformningen av småhusbeskattningen. Flera reservanteranser att regeringen skyndsamt bör framlägga förslag om den framtidabostadsbeskattningen där avdrag medges för underhåll och reparation av egethem. En annan fråga som ofta diskuteras i gällerreglerna för beräkning av realisafionsvinst vid avyttring av bostadsrätt. Iflera år har från framförts krav på en mera likvärdigrealisationsvinstsbeskattning av bostadsrätter och villor, Samma sak gällerbeträffande likformigheten i beskattningsreglerna. förslag innebar vissa förbättringar idenna riktning. Det föreslogs bl. a, att realisationsvinstsreglerna förbostadsrätterna skulle läggas om i syfte att få en bättre överensstämmelse medvad som gäller för villor. Enligt reservanternas uppfattning är det angeläget att deförbättringar som föreslogs av bostadsskattekommittén genomförs. Likaangeläget är det att uppskovsreglerna förändras så, att i huvudsak sammauppskovsregler som de som gäller för villor också skall tillämpas för bostadsrätter. Med vad jag nu har anfört yrkar jag bifalltill reservationerna 1, 4, 8 och 10 samt till utskottets hemställan i övrigt. 51TORE (vpk): Frågan om fastighetsskattens utformning,omfattning och storlek har varit föremål för många förslag sedan den infördes1985 i stället för den fidigare hyreshusavgiften. Redan i samband med förslagetoch riksdagsbeslutet , liksom , har vpkföreslagit olika förändringar av innehållet i denna skatt. En utgångspunkt för vpk-förslagen har varit, och är, attintäkterna av fastighetsskatten främst skall komma till användning inombostadssektorn. Pengarna bör användas bl. a. till att stoppa nya hyreshöjningaroch till att sänka hyrorna, framför allt i nya och i ombyggda hus. Vidare börpengarna användas till ett riktat stöd åt de allmännyttiga bostadsföretagen,till ett återinförande av bostadsbidragen till alla hushåll utan barn och allmän förbättring av bostadsbidragen. Vpk har återkommit till förslaget om attfastighetsskatten skall omfatta även industrifasfigheter. Dessa har alltsedanskatten infördes varit undantagna från denna. Att fastigheter som betecknassom industrifastigheter undantas från fastighetsskatt, medan exempelvisbostadsfastigheter omfattas av denna, var svårförståeligt och omotiverat redandå skatten infördes. Det är minst sagt underligt att regeringen och de socialdemokratiskariksdagsledamöterna tydligen ännu inte är beredda att ta ställning till förmånför vårt förslag. omfattas exempelvis inte bensinstafion medaffärslokaler för livsmedel m. m. av skatten. Men andra fastigheter med affärslokaler,hotell, kontor, bostäder osv,, omfattas av skatten! Redan då den 11december 1984 fattade beslut om fastighetsskatten motiverades undantagandet av. Bostadsbeskattningsfrågor m. m. industrifastighetermed att regeringen avsåg att ta upp frågan om industrifastigheterna, som mansade, i annat sammanhang. har det gått dess ochfortfarande säger utskottsmajoriteten att frågan bör övervägas i ett störresammanhang och att man inte nu är beredd att ställa sig bakom vpk-förslaget. Utskottet säger att syftet med fastighetsskatten har varitatt skapa ett instrument som tillsammans med räntebidragssystemet svarar motkravet på ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem. Ändå avstår manfrån en utvidgning av skatten till att omfatta även industrifastigheter ochfrån den större rättvisa som detta skulle innebära när det gäller olikafastighetsägarka-tegorier. Man avstår också från den större rättvisa som enomfördelning från industrikapital fill hyresgäster och andra bostadskonsumenterskulle innebära. Det handlar här om en för företagen ganskamarginell utgiftsökning, som emellertid skulle få stor betydelse, både bostadspolitisktoch statsfinansiellt. Det är minst sagt förvånande att regeringen ochsocialdemokraterna i ansett sig ha haft råd, och fortfarande ansersig ha råd, att avstå från intäkter i storleksordningen perår. Är det fortfarande så, , att socialdemokraterna inte ärberedda att nu vare sig ställa sig bakom en utvidgning eller avstå från atteventuellt överväga en fastighetsskatt på industrifastigheter - för att nuåterge vad utskottets s-talesman sade i fjolårets debatt? Står ni fortfarandefast vid detta underliga ställningstagande? I utskottsbefänkandet behandlas även andraviktiga bostads-beskaftningsfrågor, bl, a. i anslutning till Axel Anderssonsoch motion Sk387, I denna motion tar man upp problem somockså vi i vpk har tagit upp, bl, a, i . Det gällerolika inslag av handel och spekulafion med bostäder. Prisutvecklingen förbostadsrätter och småhus visar, som motionärerna så riktigt framhåller, hur marknadskrafternatar ett allt stadigare grepp om bostadsmarknaden. För att kunna köpa en bostadsrätt i storstaden måste mannästan vara miljonär. Allt fler hyreslägenheter i attraktiva storstadsområdenomvandlas fill bostadsrätter, andelslägenheter och särskildaföretagslägenheter. Fastighetspriser och hyror drivs upp. Banker, kontor ochhotell breder ut sig, och vanligt folk trängs undan och hänvisas till mindreattraktiva områden. Det sker en omfattande spekulation ihyreshus och hyreslägenheter. Svarta affärer hör till vardagen. Hus köps ochsäljs över huvudet på hyresgästerna, och samhället luras på mångmiljonbelopp. De miljardvinster som görs på bostadsmarknadenbeskattas till mycket liten del. För att grundläggande bostadspolitiskaprinciper och ambitioner skall kunna vidmakthållas bör bl. En sådan skärpt beskattning ger ocksåstörre möjligheter till viktiga bostadssociala insatser. Värdeökningar som beror på annat än att det reala värdetökats genom förbättringar och värdesäkring av den egna kapitalinsatsen börbeskattas till . Vidare bör reglerna vara gemensamma för villoroch bostadsrätter, och möjligheten för villaägare att få uppskov medbeskattningen bör enligt vpk:s uppfattning tas bort. De förslag som fas upp i s-motionen Sk387 ansluter vi ossalltså till. Vpk-ledamoten i skatteutskottet har följt upp dessa förslag iolika reservationer. Jag yrkar bifall fill vpk-reservationerna nr 4,9,11 och15 samt i övrigt till utskottets hemställan. , herr talman, en kommentar till det som harsagts från de borgerliga ledamöternas sida beträffande fastighetsskatten ochorättvisan i att privata fastighetsägare - som har statliga lån och som fick enviss upptrappning av den garanterade räntan - på ett sätt kan sägas blidrabbade dubbelt så mycket av den höjning av fastighetsskatten som riksdagenbeslutade . Det kan tilläggas att som riksdagenfattade beslut i frågan hemställdes att regeringen skulle lägga framett förslag i syfte att utjämna den här skillnaden. De borgerliga ledamöter somvarit uppe och talat här torde känna till att det föreligger ett sådantförslag som vi har att ta ställning till. Därmed skulle alltså dennaorättvisa undanröjas. Bostadsbeskattningsfrågor m. m. 52ARNE KJÖRNSBERG (s): I det betänkande som vi nu diskuterarbehandlas 27 motioner med ett eller flera yrkanden, och det finns, som StigJosefson sade, 18 reservationer samt ett särskilt yttrande. De allra flesta av de frågor som tas upp i motionerna hardiskuterats av bostadskommittén. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande förraåret, och funderar regeringen på dessa frågor. Som en följd av detta harutskottets majoritet på flera punkter kommit fram till att det är lämpligt attavvakta regeringens överväganden. Jag är medveten om att mina med- ellermotdebattörer på både vänster- och högersidan kanske inte är nöjda med detta,men det är ganska vanligt att göra så i detta hus när man vet att någonting ärpå väg. Jag återkommer efter hand till detta faktum. Först några ord om fasfighetsskatten, som kommentar tillreservationerna 1, 2 och 3. Syftet med fastighetsskatten har varit och är attha ett instrument, som tillsammans med räntebidragssystemet skall ge etträttvist och solidariskt omfördelningssystem inom bostadssektorn. Strävan hardessutom varit - det skall inte på något sätt förtigas - att skatten skallbidra till att motverka fortsatta kostnadsökningar för staten. Denna skatt är alltså av både bostadspolitisk ochstatsfinansiell karaktär. I fre motioner krävs att den höjning av skattesatsensom beslutades skall upphävas. Utskottsmajoriteten anser dock att deargument som gällde för höjningen av skatten fortfarande gäller, medsamma kraft. Skälet var som bekant att de allmännyttiga företagen fick ökadekapitalutgifter genom en upptrappning av den garanterade räntan, och dettaledde i sin tur till att de privata hyresvärdarna för egen'del skulle kunnafillgodogöra sig hyreshöjningar om inte skatten höjdes. Vi tyckte att det varfel då, och vi tycker att det är fel även . Argumenten kvarstår alltså, och imotionerna framförs inte något nytt som gör att tidigare beslut nu böromprövas, I den mer övergripande frågan om fastighetsskatt ellerinte anser utskottet att det inte finns skäl att ändra ståndpunkt, men det harväl redan framgått av min mer principiella deklaration vad gäller syftet medfastighetsskatten, I enmotion och en reservation argumenterar vpk för sitt kända krav att Bostadsbeskattningsfrågor m. m. ävenindustrifastigheter skall omfattas av fastighetsskatt. Jag kan ge ett direktsvar till , nämligen att detta krav bör och kommer att tas med i enmera total översyn av industrins beskattning. I detta sammanhang, herr talman, vill jag också kommenteraen sak som sade. Han anser att man skall införa bostadsbidrag tillalla hushåll utan barn. Jag kanske missuppfattade , eller också vardet en felsägning. kanske kan återkomma till detta. I reservationerna 5,6 och 7 tas upp krav på omläggning avvillaschablonen, avdrag för underhåll av villa och én höjd gräns för skattefriuthyrning av fritidshus eller motsvarande. Argumenten i dessa frågor hartidigare framförts och det finns inte skäl att ompröva dem , bl. a. därföratt bör avvakta regeringens ställningstagande till förslagen frånbostadskommittén. Vad gäller gränsen för dén skattefria intäkten finns detinte skäl att nu höja den, eftersom det bara är den höjdes . I ett antal motioner och reservationer tas flera frågorupp som gäller beskattning av bostadsrätter. Det gäller bl.a, indexuppräkningav anskaffningsvärdet och reglerna för uppskov med beskattning avrealisationsvinst. Jag återkommer till detta med bostadskommittén, med risk föratt uppfattas som tjatig. Med hänsyn till att man i kanslihuset nu funderar pådessa frågor med utgångspunkt i bostadskommitténs förslag finns det enligt utskottetsmening inte några bärande skäl för att föregripa regeringens kommandeställningstaganden. I tre motioner som utskottet har behandlat idetta betänkande föreslås att avdrag skall få göras för avsättningar tillreparationer och underhåll av hyresfastigheter. Utskottet har tidigarebehandlat motioner med samma eller liknande innehåll och har då påpekat att denskattskyldige redan nu har möjlighet att fördela kostnaderna, i varje fall omde är större, . Med hänsyn till detta och en allmän strävan - somjag tror att alla fortfarande står bakom - att förenkla taxerings- ochdeklarationsarbetet avstyrker utskottet dessa förslag. Så några ord om taxering av skärgårdsfastigheter, en saksom berörs i reservation 17. Utskottet är väl medvetet om att den storaefterfrågan på fritidsbostäder inom en del områden - det gäller inte baraskärgården -innebär problem. Detta är extraordinära förhållanden, som motiverarsärskild noggrannhet vid indelning i värdeområden. Utskottet utgår från att dettakommer att ägnas särskild uppmärksamhet i förberedelserna årstaxering. Det ingår också i småhustaxeringskommitténs uppdrag att se övervärdefaktorerna. Det finns alltså inte nu anledning för att vidtanågon särskild åtgärd i denna del. Detta är också ett svar till Karl-GöstaSvenson.