prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Försäkringskassornas medelsförvaltning skulle kunnaeffektiviseras, om kassorna tilldelas medel över ett ramanslag i stället föröver ett förslagsanslag. Härigenom skulle pengar kunna föras över från ettbudgetår till ett annat. Med en flerårig ekonomisk ram skulle kassornaspersonalplanering liksom deras inventarieanskaffning underlättas. Det skulle isin tur leda fram till att det skapades utrymme för projekt och insatser påeftersatta och prioriterade områden, t. ex. inom arbetsskadeförsäkringen. Detär ju vad som verkligen behövs. När det gäller arbetsskadorna ärärendebalanserna oerhört stora ; det har vi ju hört omvittnas härtidigare. Vi har tagit upp detta i vår motion Sf202. Jag vill också något beröra väntetiderna hosförsäkringsdomstolarna. Målbalanserna hos försäkringsdomstolarna har underflera år varit besvärande. Även om de har förbättrats något är väntetidernafortfarande alltför långa. När detgäller försäkringsöverdömstolen var målbalansen vid utgången av 1986 ca 3500 mål. Väntetiderna för avgörande av mål kan vara upp , ochdet anser inte vi är acceptabelt. Ofta gäller målen hos domstolen människor somär sjuka och som t. ex. skadats i sitt arbete, och målen gäller också oftafrågor som är helt avgörande för de sjukas försörjning. I flera sammanhang harpåpekats att den långa väntan på avgöranden från försäkringsöverdömstolen harvarit förödande vid försöken att få arbetsskadesförsäkringen att fungera. Dettaomvittnas inte minst av lantbrukare och skogsarbetare som efter skador i sinaarbeten fått vänta på ett slutligt avgörande från domstolen. Försäkringsöverdömstolen har i sin anslagsframställningför /88 begärt att domstolen tillförs medel för förstärkningarpå personalsidan. Man behöver bl. a. ytterligare en försäkringsdomare och enföredragande. Om domstolen inte tillförs dessa förstärkningar, kan enacceptabel handläggningstid inte uppnås förrän in . Så kan vi inteha det. I anser vi att arbetssituationen vidförsäkringsöverdömstolen måste underlättas. Det kan ske genom attdomstolen tillförs de personalförstärkningar som begärts. Anslaget behöver då,som vi framhållit i vår motion Sf307, ökas med . Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 3, 4 och 6. Administration av socialförsäkring m. m. Anf.29 (): Försäkringsadministrationen har genomrationaliseringar, minskade arbetsuppgifter och effektivare arbete lyckatssänka de administrativa kostnaderna relativt sett. Det har betytt hårdare presspå den redan tidigare ofta hårt arbetande personalen. Personalen har känt sitt ansvar och villigt ställt upp föratt göra sin insats i rationaliseringsarbetet och kostnadsjakten. Därför kännsdet nu bra, när regeringen i årets budgetproposition kunnat avstå från attytterligare sätta press på de administrativa kostnaderna. Tvärtom innehållerdet förslag vi nu skall ta ställning till en förstärkning av resurserna. Detkommer att betyda att den pressade situationen på arbetsskadeområdet mildras.Detta gläds försäkringskassornas personal åt. De positiva utslagen av den konsekvent och skickligtgenomförda politik som den nuvarande regeringen står för ger sig mer och mertill känna. Hela socialförsäkringsadministrationen är förnärvarande inne i en omfattande omstrukturering. Förtroendemannainflytandet harnyligen, när socialförsäkringsnämnderna tillträdde, förstärkts. Ett omfattandedecentraliseringsarbete pågår. Allt fler kvalificerade arbetsuppgifter inomkassaverksamheten flyttas nu ut till lokalkontoren, och en stor utredning omADB-verksamheten håller på att slutföras, en utredning som med stor säkerhetkommer att föreslå decentralisering av ADB-verksamheten och därmed gelokalkontoren viktiga bitar av tillgängligt teknikstöd. Införandet av socialförsäkringsnämnderna har utlöst enentusiastisk aktivitet ute i försäkringskassorna. Jag är förvissad om att denaktiviteten kommer att ge ett mycket gott resultat. , där kassapersonalen för framförslag om hur arbetet med sjukbidrag, pensioner och arbetsskadeförsäkringenbäst skall 4 protokoll 1986/87:119-121 Administration av socialförsäkring m. m. utformas iframtiden, har tagit extra fart. Många goda idéer om hurarbetsskadeutredningsarbetet skall effektiviseras har redan kommit. För att pröva vissa av dessa förslag kommer säkerligen s.k. projekt att igångsättas. Kanske något eller några redan är i gång. Enligt min erfarenhet är personalen på både central- ochlokalkontoren starkt besjälade av att tillsammans få den nya organisationen påarbetsskadesidan, ja, hela utredningsverksamheten, att fungera väl. Låt oss förlita oss på att den här entusiasmen gerresultat, och i varje fall vänta in resultat, innan vi tar till flerutredningar och pekpinnar. Det pågår alltså ett mycket aktivt förändringsarbete inomhela socialförsäkringsadministrationen. Därför kan man påstå attreservationerna som fogats till det nu diskuterade betänkandet bildligt talatslår in öppna dörrar. Reservationerna hade med fördel kunnat lämnats oskrivna. Reservation 2 av utskottets folkpartister och reservation3 av centerpartisterna tar upp försvaret av ett väl förgrenat kontorsnät ilandet. Det bästa försvaret för lokalkontoren är ger dessa fler meningsfyllda uppgifter. Mycket har redan skett på detområdet och arbetet pågår alltfort. Låt oss invänta resultatet. I reservation 4 krävs att medel skall kunna överföras frånett budgetår till ett annat genom ramanslag i stället för, som ,förslagsanslag. Regeringen har redan aviserat en försöksverksamhet påområdet. Vi bör naturligtvis invänta resultatet av den innan vi vidtar andra åtgärder. I reservationerna 5 och 6 tar ochcenterpartiets representanter i utskottet upp kostsamma förslag för attförkorta väntetiderna vid försäkringsdomstolarna. Utskottsmäjoriteten är ense med reservanterna om att delånga väntetiderna är olyckliga, men pekar också på att balanssituationen viddomstolarna stadigt förbättras. Därför anser utskottet att vi , även medbeaktande av den svåra budgetsituationeri, inte ytteriigare bör höja anslagentill'dessa domstolar. Slutligen har utskottets moderater i reservation I hoppatpå en motion väckt av m.fl. (s) med krav att personal ochlönemedel överförs från till försäkringskassorna. Ireservationen föreslås en ny organisationsöversyn av . Utskottet förutsatte vid förra årets behandling av sammaärende att fortlöpande verkar för en decentralisering avverksamheten så långt det är möjligt. Det är ett välkänt faktum, att om man skall rationaliseraoch reducera personalstyrkan vid ett företag eller en förvaltning, börjar manlängs ner i organisationen. blir städningen det första objektet.Protesterna från den personalen bryr man sig inte mycket om. När man kommer upppå chefsplanet, blir det svårare och då mattas intresset. Protesterna blirbesvärligare att stå ut med. Därför kan det finnas litet substans i motionen, men vitycker ändå att den är orättvis mot . Vi är övertygade omatt liksom tidigare aktivt arbetar för rationaliseringav arbetet i verket. Vi vet ju att åtminstone 30 årsarbeten redan ärbortrationaliserade från verket. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga motioner. 30 (): sade att vi reservanter slårin öppna dörrar och att våra reservationer är onödiga. Men, , detär en viss skillnad på utskottsmajoritetens och syn på lokalkontorenoch deras service till allmänheten. Utskottet anser att det räcker med attregeringen följer utvecklingen, men vi menar att regeringen skall ges tillkänna att anslagen till försäkringskassornas administration bör ligga på ensådan nivå att det blir möjligt för kassorna att uppfylla kraven på en godservice till allmänheten. Vi vågar inte bara lita på att denna inställningverkligen kommer att genomsyra den översyn som skall göras. Vi vill alltsåtrycka på litet ytterligare genom ett sådant här tillkännagivande. När det gäller väntetiderna hosförsäkringsdomstolarna anvisar vi visserligen nu inga ytteriigare medel, mentrots det tycker vi inte att man behöver godta att utskottsmajoriteten nöjersig med att konstatera att balanssituationen hos försäkringsdomstolarnastadigt förbättras eller att målbalansen inte längre ökar. Litet av dettaframskymtade även i anförande. Att domstolarna undantas fråntillämpningen av huvudförslagets besparingskrav är visseriigen bra, men det ärinte tillräckligt, tror vi. Den ohållbara situationen med de långa väntetiderna harrått alltför länge för att vi skall våga tro på att regeringen skall följautvecklingen bättre i fortsättningen. Det är därför vi vill ha dettatillkännagivande till regeringen. Den uppmärksamhet som vi begär att regeringenskall ägna denna fråga behöver ju inte,bara utgöras av ökade anslag, utan somjag antydde tidigare bör den också kunna bestå av annan prövning och andrautredningar av hela frågan om arbetsskadeförsäkringen. Som det sades tidigare är det inte heller bara vi frånfolkpartiet som är oroade över de stora balanserna när det gällerarbetsskadeärenden. Jag vill bära nämna för attriksförsäkringsverkets generaldirektör också har sagt att han fruktar attarbetsskadebalansen kommer att öka, Administration av socialförsäkring m. m. Anf.31 (): Det är mycket riktigt som säger, attkassorna har fått förstärkning. Det var ju alldeles nödvändigt att så skedde.Vi skall ändå vara medvetna om att det tillskott man fick är ett tidsbegränsatresurstillskott för /88. Gäller de åriiga anvisningarna frånregeringen, så har vi fortfarande kravet på besparingar ute på kassorna, och dekommer att bli oförändrat höga. Följden blir en stor osäkerhet beträffandeframtiden och svårigheter att planera. Lokalkontorsnätet kommer, under sådanaförutsättningar, ingalunda att vara säkert. sade att det har aviserats enförsöksverk.samhet med flerårig ekonomisk planering. Vi menar att detta inteskulle behöva utredas, utan en sådan planering skulle man kunnasätta i .sjön. Det skulle i hög grad underlätta både personalplaneringen ochinvesteringarna ute på kassorna. Jag tycker att man borde kunna ha ett sådantförtroende för Administration av socialförsäkring m. m. kassornas personal.Där finns så mycken vilja och kunskap att de säkert är kapabla att fåförtroendet för en flerårsplanering. 32 (): Jag konstaterar att jag inte fick något svarav , vilket slags utredning det kommer att handla om. Av diversetidskrifter från mitt fack och tidskriften har jag tyckt migförstå att det är som kommer att göra denna översyn. Det är bra personal på kassorna, säger . Ja,det är jag.den första att framhålla. De anställda där är faktiskt minavärderade kolleger, och jag vet att de gör ett bra jobb och rationaliserar ocharbetar på så mycket de förmår. Men tycks inte ha talat med all personal.Har aldrig talat med utredarna i arbetsskadeärenden? Defullkomligt dignar under arbetsbördan, och många av utredarna slutar sinatjänster därför att de icke förmår arbeta kvar i vad de ser som ettfullständigt hopplöst arbete. Att över huvud taget gå förbi boven i dramat,arbetsskadeförsäkringen, i den här debatten är detsamma som att i likhet medstrutsen gömma huvudet i sanden. Det är ju där orsaken ligger. Sedan kan detkvitta om vi öser på miljon efter miljon. Det händer ändå ingenting förränförsäkringen omvandlas. Jag undrar, ; Vad säger finansministerni den regering som på ett utomordentligt bra sätt för en så förträffligpolitik när ytterligare en halv miljard skall pumpas in i den här försäkringen?Det undrar jag verkligen. Vi moderater har hoppat på en socialdemokratisk motion,som uttrycker sig. Ja, det har vi gjort. Men ett bra förslag ärett bra förslag, varifrån det än kommer. I förslaget sägs precis det somförsäkringskassedirektören i säger, nämligen att vi måste se överhela verksamheten. Vi måste börja från toppen och gå nedåt. Vi skall nog intebara överföra en del ärenden från centralkontoret till lokalkontoren. I ställetär det väl just som - jag tänker då på översynen ifråga-skall släppa till personal till de olika länen. Därmed har jag absolutinte sagt att det skulle vara något fel på tjänstemän.Jag vet att de också utför ett bra arbete. Men det är väl ändå viktigt att vi isamband med decentraliseringen kapar toppen och inte bara så att säga håller påmed litet friseringar på botten. Anf.33 (); Först vill jag rikta ett tack till förhennes fina ord om regeringen, som det var skönt att höra. Jag försäkrar attjag har talat med arbetsskadeutredare, och det gör jag för övrigt varje vecka.Jag har den uppfattningen att man är helt besjälad av strävan att man skallklara den här situationen. Man tror på den nya organisationen. Det är bara detatt denna ännu inte så att säga har hunnit sätta sig. Vi kan således intefordra att den nya organisationen skall fungera helt och fullt - men redan nutycker jag att den fungerar väl. Sedan till frågan om överföring av jobb och verksamhettill lägre instanser. har ju genomfört rationaliseringaroch kommer säkert att fortsätta att göra sådana. Om det skulle behövas enöversyn i detta sammanhang, kommer verket säkeriigen att göra en sådan. Detfinns ju en lekmannastyrelse, där flera ledamöter av denna kammare - åtminstonerör det sig om två stycken - och även representanter för arbetsmarknadensparter sitter med. Dessa kommer säkerligen att se till att något sker. Jagförlitar mig alltså helt på att det här kommer att.fungera. När det gäller utvecklingen ute på lokalkontoren ochrädslan där för att verksamheten skall minska alltmer vill jag säga att jagkänner mycket litet rädsla i det avseendet. Snarare tror jag att man kan hoppaspå en utökning av verksamheten. Den lokalisering av jobb som sker på dessaområden kommer att resultera i fler jobb och ett mera meningsfullt arbete pålokalkontoren. Om vi framåt hösten hjälps åt när det gäller att se till attäven folkbokföringen läggs på försäkringskassorna, kommer utvecklingen förmodligenatt vända. Vi få då en utökad organisation - en organisation som är lyckad,även beträffande folkbokföringen. Vad gäller frågan om ramanslag i stället förförslagsanslag har jag sagt att en försöksverksamhet pågår.Naturligtvis skall vi invänta resultatet av denna. frågade vem som skall göra översynen ifråga. Jag måste då erkänna att jag inte vet det. Jag kan inte utan vidare ståhär och säga att det kommer att bli si eller så. får därförställa sin fråga fill regeringen. Om jag säger någonting nu och det är fel,vore det ju inte bra. Sedan till frågan om väntetiderna. Vi vet inte hur den nyaorganisationen kommer att påverka kassorna. Jag tror att vi kommer att få enganska stor omvälvning i och med den här nya organisationen. Jag tror också attdet kommer att bli möjligt att minska väntetiderna för arbetskadeärenden. Jaghar en känsla av att något är på gång i detta sammanhang. Redan nu kan man jukonstatera att väntetiderna har börjat minska. Till skillnad från GullanLindblad - jag tror att det var hon som gav uttryck för en annan uppfattning-tror jag på regeringen. Administration av socialförsäkring m. m. 34GULLAN (): Jag måste säga att det är dåligt attutskottets talesman inte ens vet vem det är som skall göra utredningen i fråga.Det skall alltså minoritetsledamöter i utskottet behöva läsa sig till i diversetidskrifter. Mot den bakgrunden är det väl heller inte särskilt förvånande attRalf börjar tala om någonting helt annat än det som betänkandethandlar om. för han ju in frågan om folkbokföringen. Är om att belastningen när det gäller arbetsskadeförsäkringen och denfruktansvärt svåradministrerade timsjukpenningförsäkring som har införtsförmodligen innebär att personal inte kommer att ha särskiltmycket tid till förfogande för folkbokföringen. Det är, som sagt, en helt ämnatfråga. Men vi får väl debattera vidare . Jag är pessimist i det här sammanhanget. ellersenare, måste vi i utskoUet ta ställning fill en förändring närdet gäller grundorsaken till hela problemet, nämligen arbetsskadeförsäkringen. socialförsäkring m. m. Anf.35 (): Jag vill fråga ; Hur länge skall vi behövavänta på en utvärdering av försöksverksamheten? Enligt min mening måste visnabbt få en flerårig ekonomisk ram. Vidare är det viktigt att behålla lokalkontorsnätet. RalfLindström är inte orolig när det gäller lokalkontoren. Det är däremot jag. Vimåste vara oerhört vaksamma när det gäller medelsbehovet och tilldelningen. Destora ärendebalanserna gör ju att vi måste se till att tillräckligt medmedel anvisas. Om en satsning på kassornas utveckling inte sker, kan det enligtmin mening komma att innebära att kostnaderna för försäkringssystemet avsevärtökar. Det i sin, tur kan inverka menligt på samhällsekonomin. Jag menar att det övergripande målet måste vara attåstadkomma samhällsekonomisk balans. Det målet kan inte uppnås, om man ensidigttittar på de administrativa kostnaderna. Det är alltså viktigt att det finnsett samband mellan administrativa kostnader och försäkringskostnader. Vidare ärdet viktigt att det sambandet klarläggs. 36 (): Helt kort vill jag bara, till skillnad frånGullan , instämma i det som här sade. Han hoppades juatt vi skall kunna lägga folkbokföringen på försäkringskassorna.Det är klart att är oroad över den belastning som man där redankänner,av och som då alltså skulle bli ännu större. Men i så fall måsteförsäkringskassorna givetvis få ökade resurser. Den frågan får vi dockåterkomma till . får ursäkta, men jag och många med mig harinte samma tilltro till regeringen som han när det gäller att snabbt försökaåstadkomma en minskning av de alltför långa och oacceptabla väntetiderna vidförsäkr ringsdomstolarna och försäkringsöverdömstolen. Det är ju just därförsom vi vill att detta ges regeringen till känna. 37 (): Till vill jag säga att jag inte haransvaret för utredningsverksamheten i regering och departement. inte främmande för att ställa frågor till statsråd här i kammaren, och detkan hon göra även i denna fråga-mer bråttom med besked är det knappast. Allahar sagt att arbetsskadeförsäkringen skall diskuteras , och dåskall vi inte diskutera den . Till vågar jag säga.att vi nog intebehöver vänta så värst länge på en utvärdering av denna verksamhet, men hurlänge det blir kan jag inte uttala mig om. Jag har, vilket är ganska naturligt,en betydligt fastare och bättre tro på att regeringen, departementet ochriksförsäkringsverket kommer att se till att verksamheten fungerar lika väl somden har gjort , och kanske den fungerar ännu bättre. 38GULLAN (): Jag kan mycket väl ställa en fråga tillsocialministern om vem som skall ha ansvaret för denna utredning, men det måursäktas mig om jag tycker att det är dåligt att utskottsmajoritetens representantinte har så pass mycket kontakter med sin egen regering att han kan ge ettenkelt svar på en fråga. Jag konstaterar att icke vill diskutera denverkliga grundorsaken till problemen inom försäkringskassorna, nämligen enomöjlig arbetsskadeförsäkring, som kräver enorma resurser. Däremot vill handiskutera folkbokföring, som mig veterligt inte alls hör till vårt utskottsarbetsomi-åde. Prot.1986/87:119 - Administration av socialförsäkring m. m. 39 (): sade i sitt första anförande attarbetsskadesförsäkringen skullediskuteras senare, och sedan fordrar hon att viskall ta den debatten . Jag förstår inte den debattkonsten. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ansvarsfördelningen mellan riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna) Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 67 förreservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (försäkringskassornas kontorsnät) Först biträddes reservation 2 av ochKenth Skårvik riied 46 röster mot 35 för reservation 3 av ochKersti i motsvarande del. 214 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 221 röster mot43 för reservation 2 av och . 31 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 4 (försäkringskassornas ekonomiska-planering) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 34 förreservation 3 av och i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (anslag till Allmänna försäkringskassor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (väntetiden hos försäkringsdomstolarna) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservafion 5 av och , delsreservation 6 av och i motsvarande del - biföllsmed acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Bidrag tdl sjukförsäkringen m. m. 8 § Tredjevice talmannen meddelade att med hänsyn till den anmälda taletiden för det påföredragningslistan närmast följande ärendet någon ytterligare votering inteskulle äga rum vid dagens sammanträde. 1986/87:14 om bidrag till sjukförsäkringen m. m. (prop.1986/87:100 delvis). Bidragtill sjukförsäkringen m. m. 40 (); I reservation 1 tillsocialförsäkringsutskottets betänkande 14 framför vi moderater vårt förslag ombesparingar i sjukförsäkringen. Det är ett för välkänt förslag, ochjag behöver inte fälla många ord om det. Sjukförsäkringen står, som vi alla vet, inför starkt ökadeekonomiska anspråk både genom nya åtaganden och genom ett sedan någon tid rasktstigande sjuktal. Vi moderater vidhåller att det i ett sådant läge kan vararimligt att vi alla sjukförsäkrade solidariskt bidrar till försäkringensekonomi genom att acceptera en viss blygsam självrisk avett sjukfall. Vi vidhåller den uppfattningen, och jag yrkar, herr talman,bifall till reservation 1. I detta betänkande behandlas också ett par frågor somunder har väckt stor uppmärksamhet och mycken debatt. Jagsyftar på förslaget att avskaffa det s. k. fria sjukhusåret för pensionärer ochatt införa en avgift vid förlossningsvård på sjukhus. I de frågorna harmoderaterna anslutit sig till en bred majoritet i utskottet. Jag vill någotmotivera varför. När det gäller pensionärerna innebär det förslag somutskottet nu framför genom sin majoritet en för pensionärerna gynnsammaresituation än den nuvarande med det s. k. fria sjukhusåret. Det fria sjukhusårettillförsäkrar visserligen pensionärer helt gratis sjukhusvård under ett heltår, men därefter är de fast för avgiften /dag livet ut så länge debehöver sjukhusvård. Med utskottets förslag, som till alla delar sammanfallermed moderata samlingspartiets motion i ämnet, får dessa pensionärer en avgiftsom är beräknad på samma sätt som för alla andra personer på sjukhus, dvs. medhänsyn till inkomstens storlek, inte inkomstens art - pension, sjukpenningeller något annat. Och den blir lägre, framför allt för de s. k. sämst ställdapensionärerna, under all sjukhusvård livet ut än den blir med nuvarande regler.Det är alltså intesvårt att biträda det förslaget, därviharfått alla vårasynpunkter på regeringens ursprungliga utformning tillgodosedda. I vad gäller den s. k. BB-avgiften gick vi emot den förragången förslaget framfördes från regeringen. Vi hade ett antal skäl för detavslaget, och de skälen kvarstod ända fram till riksdagsbehandlingen.Följaktligen röstade vi emot regeringens förslag den gången. gäller intede skälen, men vi hade ett annat skäl, som fick oss att yrka avslagpå regeringens förslag- heltenkelt att förslaget var så utformat att det enligt vår mening inte kundegenomföras. Det fungerade inte. Även på den punkten har vi vunnit gehör iutskottet, och den brist i förslaget som vi påtalade kommer att undanröjasinnan förändringen träder i kraft. Därmed kvarstår inga skäl för oss att yrkaavslag på det förslaget. Vi har alltså kunnat ansluta oss till utskottsmajoriteteni det avseendet. En liten sak; De olika förändringar som man gör isjukförsäkringen leder till konsekvenser i vad gäller avgiftssättningen. Detkan bli både plus- och minusposter och inte alltid så lätt att genomskåda.Moderata samlingspartiets beräkningar av vilken avgift som behövs i sjukförsäkringenfinns presenterade i reservation 6. Jag hänvisar till den reservationen ochyrkar bifall till den. I övrigtyrkar jag på alla punkter bifall till utskottets hemställan. Bidrag till sjukförsäkringen m. in. 41MARGARETA (); I det här betänkandet behandlas bidrag tillsjukförsäkringen m. m. a. berörs kompensationsnivån isjukpenningförsäkringen, pensionärernas vårdavgifter vid sjukhusvård ochavdrag från föräldrapenning vid förlossningsvård. För läkemedels- ochresekostnader föreslås också ändringar.