prot · GA0945 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill avslutningsvis säga att det förslag som YlvaAnnerstedt och bör lägga fram är att vi skall upphöra medtraditionen att ta emot flottbesök. Enligt vad som redovisats i kammaren trorjag nämligen att detta är den enda utvägen. Ett sådant förslag skall vinaturligtvis seriöst diskutera. Men såsom våra regler är är de minst likastränga som . Det var detta jag försökte påpeka. Ni har hänvisattill ändrade regler, men de är inte strängare än våra. De fick enpolitisk effekt, eftersom var i militärallians med närändringen gjordes. AnL 44 (vpk): Också jag tror att det är nödvändigt attlägga fram ett sådant förslag som talar om. Resultatet blir attvi inte kommer att ta emot flottbesök från kärnvapenmakter, eftersom deuppenbarligen inte är villiga att lämna sådana garantier att vi kan lita på attde inte har kärnvapen ombord på fartygen. Jag tror som sagt att det är detta vikommer fram till, och då har ju debatten varit ett steg i rätt riktning. AnL 45 (): Såvitt vi vet finns det fem kärnvapenmakter.Men det finns ju ett antal andra länder som också har flottor och som vi kanutbyta flottbesök med, nämligen de som klart kan deklarera att dé inte harkärnvapen ombord. De är då välkomna hit. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet fattades efter debatten om utrikesutskottets betänkande Lönesystem för SIDA:s utlandsstationerade personal, m. m. AnL 46ANDRE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 5 om revisorers förslag angående lönesystem för SIDA:sutlandsstationerade personal, m.m. Lönesystem för SIDA:s utlandsstationerade personal, m. m. AnL 47 (): betänkande nr 5avser ett förslag från revisorer daterat angåendelönesystemen för SIDA:s utlandsstationerade personal. redovisar utskottet attavtalsförhandlingar berörda parter emellan fortfarande pågår och att mandiskuterar vissa principer för innehållet i ett eventuellt avtal. Samtidigtförordar utskottet att revisorernas framställning inte skall föranleda någonytterligare åtgärd. Även om kostnadsersättningarna och jämlikheten iersättningsgraden i och för sig är en avtalsfråga, kan detta inte hindra att,såsom revisorerna har förordat, en utredning görs om den sakliga grund påvilken förhandlingarna bör ske, detta särskilt som man från SIDA kritiserat dei vissa fall omotiverat höga ersättningarna. Genom att inte ställa sig positivtill en sådan utredning visar ett ointresse för statens utgifter pädet här området som jag anser anmärkningsvärt, vilket jag gärna vill ha noterati protokoll. Jag har inget yrkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattades efter debatten omutrikesutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera utrikesutskottetsbetänkande 7 om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder mot . AnL 49OSWALD (vpk): Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Det är mycket glädjande att vi nu kommer att få en förlängning påobestämd tid av den lag som ger kommuner och landsting rätt att vidtabojkottåtgärder mot sydafrikanska varor. Det är ett stort steg framåt.Tidigare, innan vi hade den här lagen, blev nämligen aktioner av det här slagetsom kommuner ville genomföra oftast stoppade av veton, av att ärendenaöverklagades, osv. Om detta inte hade varit fallet, skulle säkert åtskilliga kommuneroch landsting ha vidtagit sådana här aktioner . Överklagandenakom naturligtvis, vilket inte är något att förundra sig över, från det moderatasamlingspartiets sida i kommunala församlingar Men i och med att vi fick denna lag är möjligheternaför ute i landet att vidta sädana åtgärder undanröjda, vilket ärett stort framsteg. Från vår sida hälsar vi det med tillfredsställelse. Vi vet alla att förtrycket i fortgår och ökar.Dagligen kan vi läsa i tidningarna om nya dödsskjutningar och övergrepp och omen oerhörd skärpning i apartheidregimens behandling av sina medborgare. Varjesteg i riktning mot att förhindra detta och att verkligen försöka påverkaopinionen både här hemma och utomlands är naturligtvis oerhört välkommet. AnL 50STIG ALEMYR (s): Jag förstår inte riktigt avsikten med OswaldSöderqvists anförande. Jag hade anmält mig till talarlistan, därför att jagtrodde att jag skulle få anledning att replikera . Det fickjag inte, och jag behöver alltså inte säga mera. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. AnL 51 (): Inte heller jag hade anmält mig för ettlängre inlägg. Vi hade nämligen inte uppfattat utskottets överläggningar på detsättet att vi skulle starta en längre Sydafrikadebatt. Kammaren fårtillfälle att återkomma till det . Den fråga som tas upp i detta ärende behandlades för ettår sedan, och vi har gjort oss besväret att väcka en motion och upprepa vårståndpunkt från . Vi har alltså en principiell inställning attutrikespolitiken skall skötas av regering och riksdag och att detta inte är enangelägenhet för kommunerna. I denna vår principiella inställning har vi fåttstöd även av utredningar. Vi anser inte att man. även om det här är enbehjärtansvärdsak, bör frångå den principen. Det är därför vi har väcktmotionen och därför som jag nu yrkar bifall till vår reservation. Jag vill ta tillfället i akt och be att till kammarensprotokoll få antecknat min och mitt partis fördömande av det avskyvärdaapartheidsystemet oeh även uttrycka en förhoppning om att detta rasistiskaförtryckarsystem snart ersätts av ett statsskick som ger medborgarna frihet ochdemokrati i . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 5(zon fri från kemiska vapen) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 16 förreservation 1 av . 19 (parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfrizon) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBritta Hammarbacken och - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:45 Mom. 22 (garantier vid utländska flottbesök m. 9 december1986 Utskottets hemställan bifölls med272 röster mot 31 för reservation 3 av ., ] ~. 11 ledamöteravstod från att rösta. GötheKnutson (m) anmälde.att han avsett att rösta ja men markerats ha Mom. 26 (studie om kärnkraft och kärnvapen) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 17 förreservation 4 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställari bifölls. Utskottets hemställan - som ställdes rnot reservationen avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. 1986/87:8om åtgärder mot vålds- och egendomsbrott (skr. 1986/87:21), 1986/87:11om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (prop. 1986/87:32), 1986/87:14om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 (prop.1986/87:25 delvis), 1986/87:7 om anslag på filläggsbudget I (prop. 1986/87:25delvis),' 1986/87:12 om anslag påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 (prop. 1986/87:25delvis) samt 1986/87:14 om vissa frågor omanslag.för /87 till departementen (prop. 1986/87:57). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:2om räddningstjänstlag, m.m. (prop. 1985/86:170). Räddningstjänstlag,m. AnL 52 (): ' Till skillnad från ett antal tidigare talarei den här talarstolen kommer jag inte att anteckna mig på nytt påtalarlistan efter att vi har genomfört replikskiftet - det lovar jag. har att fatta beslut om en nyräddningstjänstlag. Bakom förslaget ligger ett flerårigt och grundligt arbeteav räddningstjänstkom-miftén. Kommittén framlade först ett principförslag, somremissbehandlades, och därefter ett slutligt förslag, som i december 1983överlämnades till regeringen. Förslaget var enhälligt. Samtliga politiskaföreträdare i kommittén var eniga. Där fanns heller icke i övrigt särmeningarav betydelse. Remissbehandlingen av detta förslag har varit i huvudsakpositiv, och regeringen har kunnat lämna en proposition som i sina huvuddragbygger pä räddningstjänstkommitténs förslag. Pä vissa viktiga punkter har erriellertid regeringenfrångått räddningstjänstkommitténs förslag. Vi moderater har funnitutredningens förslag bättre, och när vi inte lyckats få gehör för dessasynpunkter har vi tvingats att i utskottet reservera oss till förmån för vad vihar uttryckt i en kommittémotion. Det finns fyra reservationer, och bakom demstår alla de tre icke socialistiska partierna i utskottet. Reservation 1 berör det grundlägganderäddningstjäristbegreppet. Efter ingående överväganden fannräddningstjänstkommittén att det borde åligga samhällets räddningsorgan attingripa vid olyckshändelse eller "fara för" sådana, och inte bara nären sådan händelse bedöms vara förestående. Ett tidigt ingripande ger i regel bättre möjligheter attbegränsa skadeverkningarna. Det gäller t. ex. vid naturolyckor somöversvämningar, jordskred eller andra svåra olyckor. Det kan också gällaolyckor i atomanläggningar. Genom ett tidigt ingrepp kommer också samhälletskostnader för räddnings-verksamheten att kunna begränsas. Skyldighet för ingripande skall självfallet inte föreliggai bagatellartade situationer. Propositionen har frångått kommitténs förslag och föreslåratt ingripande endast skall ske vid "överhängande fara". Vireservanter menar alltså att ingripande kan komma att ske alltför sent. Jagyrkar bifall till reservation 1. Reservation 2 rör frågan om överlåtelse av räddningskårensuppgifter. Också detta är en trepartireservation i anslutning till en moderatkommittémotion. Räddningstjänstkominittén föreslog att,en kommun skullekunna träffa . avtal om att annan kommun eller annat organ skulle skötaräddningstjänsten i kommunen eller medverka i denna. Dock skulleräddningstjänsten / sin helhet endast få överlåtas åt annan kommun. Dennasenare begränsning är viktig med hänsyn till de uppgifter i krig som kommunensräddningstjänst har. Propositionens förslag förhindrar avtal med annat organ änkommun. Vi reservanter finner det självklart att fristående räddningsenheterskall kunna Raddningstjänstlag, m. m. Räddningstjänstlag, m. m. knytastill kommunens räddningstjänst. Om detta var också räddningstjänstkommitténenig. Jag yrkar bifall till reservation 2. Reservation 3 berör frågan om sotningsväsendet. Det harförekommit en mängd motioner i anslutning till denna fråga. I den moderatakommittémotionen har begärts ökade möjligheter för fastighetsägare att eftereget val anlita auktoriserade företag som i fri konkurrens ägnar sig åtsotningsverk-samhet. har från olika delar av landet framförtsallvarlig kritik mot det rådande sotningsmonopolet. Det har t. ex. rört sig omonödig sotning och felaktiga sotningstaxor - i ett fall, i ,överklagades taxorna och kammarrätten upphävde det felaktiga beslutet, men imånga kommuner har man accepterat de grunder som rekommenderat,och där har man alltså för höga taxor. Det har vidare gällt fusk med sotning,och det har gällt bluff-fakturor. Kritiken är alltså allvarlig, men ändå vill majoriteteninte medverka till att sotningsmonopolet avskaffas. Det vill vi reservanter,och jag yrkar bifall till reservation 3. Slutligen så till reservation 5, som berör frågan omersättning för ingrepp i annans rätt. föreslog att den som lider skadapå grund av räddningstjänstingripande skall vara berättigad till ersättning.Detta kan närmast synas vara en självklarhet, men departementschefen hänvisarde skadelidande att söka sin rätt via försäkringsbolag eller lagsökning. Vi menar att det inte skall vara den enskilde som skall habekymmer med försäkringsbolag eller domstol, om han genom myndighetsingreppförorsakats skada. Det bör åligga kommunen att återsöka ersättning endera frånden som vållat den olyckshändelse som föranlett ingreppet eller frän den tillförmån för vilken räddningsinsatsen gjorts. Jag yrkar bifall även till reservation 5. AnL 53HANS (): Det är positivt att vi nu får en samladräddningstjänstlag för samhället. Som sade har detta förslagföregåtts av en utredning, räddningstjänstkominittén, som var helt enig. På ettantal punkter har dock propositionen gått ifrån det förslaget, och vi harfunnit skäl att vidhålla ståndpunkterna som fanns i räddningstjänstkommitténsförslag. Det finns särskild anledning att ta upp en av depunkterna, nämligen huruvida en kommun får teckna avtal med någon annan part ivad gäller del av det arbete som omfattas av denna lag. Det här är en debattsom vi känner igen från ganska många områden: Kan man tänka sig olikaalternativ inom offentlig verksamhet? Kan man lägga ut verksamhet päentreprenad? Det har ibland sagts att socialdemokratin har fått en öppnareinställning därvidlag. Jag kan bara konstatera, att i detta fall har det varittvärtom. Även socialdemokraterna i räddningstjänstkommittén var med på attkommunerna skall få lägga ut åtminstone delar av verksamheten till annan.Detta har regeringen i propositionen gått emot liksom socialdemokraterna iutskottet. Regeringen och utskottets socialdemokrater har alltså ändratattityd i förhållandetill den öppnare attityd som fanns i kommittén. Det har varit på motsvarande sätt när det gällersotningen. Det finns niotionsförslag om att sotningsmonopolet bör avskaffas.Det har ibland liknats vid ett slags rest från skråsamhället. Vi måste såledesreservera oss på denna punkt. Vid sidan av frågan om monopolet finns en diskussion omsotningsfrister-na. Sotning är något som man ålägger människor även om deflesta nog är överens om att vi inte behöver sota så mycket som vi gör. Men ioch med att en verksamhet finns har den en väldig kraft att fortleva. Detbestående har alltid ett övertag. Det borde rimligen vara så att man sade: Viskall sota därför att det behövs. Här sotar man därför att man har sotat förut!Utskottet är överens på denna punkt, och man bör se över vilka frister somskall gälla. Det är egentligen inte någon som har hävdat att de frister somfinns är berättigade - utifrån något slags objektivt behov. Jämför vi medvad som gäller i andra länder finner vi att där finns betydligt längre frister.Men vi har de gällande fristerna därför att man har sotat med dessamellanrum. Jag vill ta upp en sak till. Räddningstjänstkommitténföreslog att man skall kunna få använda civilförsvarets enheter också ifredstid. Det går inte med den nuvarande civilförsvarsplikten, eftersom denenbart gäller i krig plus under utbildning. Kommittén föreslog att man skullefå använda civilförsvarsplikten även i fred. Det har tidigare, exempelvis i samband med Tuveraset,sagts att det våren brist att man inte kunde använda civilförsvarets personal -men däremot dess materiel. konstateras att det visst är möjligt. Man kannämligen med gällande lag ta folk i anspråk undan för undan, dvs. en och en.Således finns det inget som hindrar en kommun, när nu kommunerna får ansvarockså för civilförsvaret, att kalla in ett antal människor- i realiteten sammasom ingår i civilförsvarsenheten inom kommunen. Men utskottet poängterar skall kunna använda hela enheten. En enhet består ju inte bara avpersonerna i fråga utan dessa personer i det samband de har med sinledningsorganisation. Vi har från i ett särskilt yttrande poängteratatt nyttan med civilförsvaret beror på vad det kan göra. Civilförsvaretsenheter är tyvärr dåligt utbildade. Det är naturligtvis inte primärt ettönskemål för att de skall vara en extra resurs i fredstid att de skall varavälutbildade, men för att de skall klara uppgifterna i krig, vid ettöverraskande angrepp, måste de vara användbara direkt efter mobilisering. Vi har frän vårt håll framfört vårt närmast klassiskaförslag om direktrekrytering. Det skulle medföra en föryngring avcivilförsvaret och göra att vi skulle kunna utbilda människor direkt. Viharsagt att det skall gälla kvinnor, vapenfria och även en gruppdirektrekryterade värnpliktiga. Vi brukar ange att den gruppen bör vara 2 000per år. Det finns kanske anledning att säga att en funktion somcivilförsvaret borde klara men inte klarar gäller det s. k. A-skyddet,dvs. skydd mot radioaktivitet, och C-skyddet, alltså skydd mot kemiska skador. Hade civilförsvaret haft en fungerande organisation fördetta i t. ex. mitt hemlän hade situationen varit mycketbättre än den var i samband med . Dä hade det ute i kommunernaoch på Räddningstjänstlag, m. m. Räddningstjänstlag, m. m. länsstyrelsenfunnits en övad organisation, som hade haft kunskaper, mätinstrument ochutbildad personal. konstaterar i sin programplan för detförsta att dessa människor inte finns i fredstid, för det andra att man intekan klara denna utbildning inom ramen för nuvarande .civilförsvarslag.Räddningsverket konstaterar att det inte går att genomföra - och har sedaninget förslag om hur det skulle kurina åstadkommas. Jag kommer, herr talman, ändå inte att föreslå attriksdagen härvidlag skall fatta något speciellt beslut. Det här är väsentligenen fråga som gäller krigssituationer, och därför kommer den med automatiktillbaka , när vi har att fatta försvarsbeslutet, men det är alldelesuppenbart att om vi har en fungerande civilförsvarsorganisation skall den sessom en förstärkt freds-räddningsorganisation, som skall kunna nyttjas också isamband med t. ex. radioaktiva utsläpp, stora kemiska utsläpp eller storabränder och katastrofer i övrigt i fredstid. Jag ber att få yrka bifall till samtligareservationer med folkpartinamn. AnL 54GUNNAR i (c): Regeringens proposition innebär att vi nu fåren ny lag för statens och kommunernas ansvar när det gäller räddningstjänsten.Det betyder att vi får en total räddningstjänst: fjällräddning, flygräddning,sjöräddning och räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen. En del av detsom finns redovisat i propositionen har ganska stark anknytning till det sombehandlas i proposifionen om Tjernobyl. Det finns anledriing att återkomma tilldet. Vi kan konstatera att det har visat sig finnas storabrister i fredsräddningstjänsten. Ser vi på de katastrofer som har hänt underde -, översvämningsskador i flera län, andra besvärliganatursituationer och framför allt Tjernobylkatastrofen - finner vi att fredsräddningstjänsteninte har varit särskilt imponerande. Varje kommun får nu också en räddningstjänst och enräddningskår och byter namn. Det viktiga är att varje kommun nu fåren ordentlig översyn av sin räddningstjänst. En annan verksamhet som berörs av förslaget är sotningen -en svär och känsloladdad fråga. I motion 106 förordar en översynav sotningsverksamheten. Utskottets skrivning innebär, att räddningsverketskall göra en utvärdering med början . Jag vill bara betona attärendet brådskar och att det är,angeläget att detta ses över. Vidare bör man vara öppen för möjligheten att ha privatalösningar när det gäller sotningsväsendet. Jag tror att det skulle ökakonkurrensen. Jag ämnar inte kommentera respektive reservationer,eftersom jag tycker att har gjort det bra. Men när det gäller det särskilda yttrandet frånfolkpartiet vill jag säga några ord. har det från folkpartietframförts förslag om att ett antal värnpliktiga skulle tas direkt frånmönstringen till civilförsvaret. Sakligt sett finns det stora motiv för attönska en föryngring av civilförsvarskåren, men jag tror att det vore mycketolyckligt att bryta ut ett antal värnpliktiga,som på det sättet skulle få en lindrigare tjänst än alla andra. Jag tror attdet skulle bli ganska stora problem om man tar ut en grupp ungdomar, som dåinte behöver avsätta närmare för värnpliktstjänstgöring. Det torde ledatill krav på ökad ersättning från dem som skulle göra den vanliga värnplikten.Jag tror att det skulle bli svårt att fortsättningsvis behålla respekten förden allmänna värnpliktens princip om vi godtar detta förslag. Därför har jagför min del svårt att acceptera det. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 3, 4 och 5. Räddningstjänstlag, m. m. AnL 55INGEMAR (): Att döma av det vi hört i debattenråder det inga delade meningar om värdet av en sammanhållen räddningstjänstlag,som reglerar statens och kommunernas ansvar för samhällets direkta räddningsverksamhetsamtidigt som den skapar möjlighet och skyldighet till samverkan mellan olikaräddningsorgan och ett bättre samutnyttjande av samhällets olika resurser.Dennaenighet kan ju vara någonting positivt att utgå ifrån när den nya lagen nuskall antas. Inledningsvis yill jag tillstyrka hemställan iförsvarsutskottets betänkande i dess helhet, och jag yrkar därför avslag på dereservationer som är bifogade betänkandet. Jag avser att kommentera och bemötaargumenten för reservationerna I, 2, 3 och 5. kommer senare i debatten att kommenterareservation 4, som tar upp sjöräddningstjänsten. Som vi redan hört avses med räddningstjänst deräddningsinsatser som staten eller kommunerna skall svara för vidolyckshändelser och överhängande fara för olyckshändelser för att hindra ochbegränsa skador på människor, egendom eller miljö. Med hänvisning till räddningstjänstkommitténs förslagföreslås i reservation 1 ett vidgat räddningstjänstbegrepp, så att självaräddningstjänstorganisationen skall ha skyldighet att ingripa redan, vid faraför olyckshändelse. Jag vet inte vilket underlag kommittén hade för sinaförslag, men jag hävdar att det finns en rad allvariiga sakskäl mot att införaett sådant vidgat räddningstjänstbegrepp. För det första påverkasgränsdragningen mellan olycksförebyggande åtgärder och räddningstjänst, och fördet andra påverkas gränsdragningen mellan räddningstjänst och efterföljandeåtgärder, som exempelvis sanering och återställning. När det gäller olycksförebyggande åtgärder, så måste det iförsta hand alltid vara den som bedriver riskfylld verksamhet som ocksåarisvarar föroch bekostar förebyggande åtgärder. Om exempelvis yrkesinspektionen ålägger en arbetsgivareatt vidta skärpta skyddsåtgärder får det ju inte bli på det sättet attarbetsgivaren kallar på därför att yrkesinspektionen påpekat attdet kan föreligga någon fara med verksamheten. En sådan ordning skulleövervältra på samhället kostnader och ansvar som primärt vilar pä annanhuvudman. Uppgiften om tillsyn och förebyggande av olyckor vilarsåledes på många olika myndigheter. Tillsynen enligt miljöskyddslagen avmiljöfarlig verksamhet utövas av och länsstyrelsernasamt, i vissa fall. Raddningstjänstlag, in. miljö- ochhälsoskyddsnämnderna i kommunerna. Arbetarskyddsstyrelsen och dess regionala myndigheterskall se till att arbetsmiljön utformas så att betryggande säkerhet ges mot bl.a. olycksfall. I deras tillsyn ingår också att kontrollera att skyddsåtgärdervitas mot skada genom fall, ras, explosion, elektrisk ström eller liknande. Tillsynen över efterlevnaden av lagen om kemiska,produkter utövas av flera myndigheter. På trafikens område hartrafiksäkerhetsverket ansvaret för den olycksförebyggande verksamheten, medanansvaret för att byggnader är säkra åvilar byggnadsnämnderna. Av vad jag sagt framgår således att lagstiftningen i mångafall gett myndigheterna möjlighet att förelägga företag och andra att undanröjafaror för olyckshändelser. Ansvaret och kostnaderna för sådana åtgärder vilar på densom driver verksamheten eller svarar för det som är upphov till faran. Denprincipen har gällt och bör naturligtvis fortsätta att gälla. Denandra principen är att samhället får bära kostnaderna för självaräddningsinsatsen utan möjlighet att få ersättning av någon annan. Inte hellerden principen avses att ändras på. Däremot skulle en utvidgning av räddningstjänstbegreppettill att avse fara för olyckshändelser innebära att de två principerna kom ikonflikt med varandra. Det skulle medföra att samhället inte bara får ansvaretatt utföra åtgärder som betraktas som förebyggande utan också attsamhället får stå för kostnaderna. Jag vill dessutom erinra om att - ävenreservanterna, som uppträder i talarstolen i detta ärende - nyligenfattat ett beslut som principiellt ställer sig bakom det nu föreslagnaräddningstjänstbegreppet. Vi har beslutat att inom ramenförskatteutjämningsbidragen avsätta 25 milj. kr. fill förebyggandeåtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. I den i detta ärende aktuellapropositionen pekar föredragande statsrådet på att räddningstjänsten kan haskyldighet att ingripa vid förestående jordskred eller olycka. Hanbetonar dock att rent förebyggande åtgärder faller utanförräddningstjänstbegreppet.