prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Att ägandet av jord och skog i och för sig har storbetydelse vill jag inte förneka, men att de märtniskor som är irttresserade avatt starta jordbruk och att vara företagare på detta område helt skulle stoppasdärför att det finns penningstarka människor som kan driva uppfastighetspriserna vore väl ändå felakfigt. Det är inget fel att någon harekonomiska möjligheter att köpa fastigheterna, men det kart inte vara svårareatt köpa dem om prisnivån är bra. Visocialdemokrater tycker att den som är duktig och kan yrket skall ha 4 protokoll 1986/87:132 möjlighetatt bli jordbrukare. Det skall inte bestämmas av hur stor plånbok man har ochinte heller av vilka föräldrar man har, utau det måste vara yrkeskurtnandet ochintresset som är avgörande. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Anf.35 (): Jag skall försöka undvika att ställa frågor, med tanke på tidsbristenoch att det kanske kunde föriärtga debatten ytterligare - om jag skulle fånågra svar. Jordförvärvslagenhar diskuterats ute i bygderna, och en för välbekant fidning,ATL, som verkar i hans hemtrakter, har gjort en enkät för att försöka kommaunderfund med vad jordbrukarna tycker om jordförvärvslagcrt. Jag skall ta tvåcitat. Enjordbrukare sade: "Måtte jag få uppleva den dag då bönder återfår bestämma över egen gård och får se lantbruksrtämnderna landet runt med all dessbyråkrati skyfflas ned i underjorden." Ettartrtat svar på crtkäten var-följande; "Avskaffa alltihop, vi klarar ossbäst utan dom." Föratt klargöra detta vill jag säga att i enkäten var negativa mot denna lag.1 % svarade att de tyckte att lagen var bra. Det är företrädare för myndigheter, lantmäteri, lantbruks-rtämrtd ochlantbruksstyrelse plus några politiker som är de mest ihärdiga förespråkarnaför ett bibehållande av denrta lag och ert synrtcrligert restriktiv utformrtingav lagen. Det tas aldrig någon hänsyrt till säljare när det handlar ömjordbruks- och skogsfastigheter. Detär en förmyndarpolitik i en ny skepnad. Vi talade en gång i världen omförmyndarregerirtgar, men detta är något helt anrtat. Vad utskottet föreslår,-fru talmart, är ett förmynderi, att gälla såväl redan rtu etablerade irtomjord-och skogsbruk som alla dem som vill etablera sig i dessa rtärirtgar. ordförande att det endast är politiker som vet bäst? Lagenhar inte, fru talman, hirtdrat en avfolkrting på landbygdcrt. I själva verkethar allt detta kineseri, den byråkrati som tillämpas med hjälp av lagen, istället påskyndat avfolknirtgert. Det är många som har gjort dettakonstaterande. Tillåtmig citera vad utskottets ordförartde sade i för någon tidsedan: "Om efterfrågan frårt jordbrukare är låg kan det bli lätt förlantbruksnämnderna att ge förvärvstillstånd fill nästan vilken köpare somhelst." Detta måste stoppas, ansåg . Dåfrågar jag mig; Hur skall dessa säljare bete sig om lantbruksrtämrtderna skallha möjlighet att stoppa de köpare som över huvud taget finns? Jagvill göra några konstateranden med anledning av vad försvararna av lagen harsagt. TrorKarl att någon köpare vill förstöra eller förskingra den svertskajorden och skogen? Jag skall själv svara på frågan. Det är ingen-köpare i dagsom ingår ett köpeavtal med avsikten att förstöra eller förskingra. Det är ettpåhopp på människor som är intresserade av att förvärva jord och skog som inteär värdigt crt riksdagsledamot. Om det firtns en marknad för jord- och skogsbruk kan detvara lika säkert att prisnivån kan sjunka som att den absolut bara kan stiga.Jag är övertygad om att har fel rtär han säger att man baraskulle få en höjd prisrtivå om lagen tas bort, Dcrt rådande situationert är att det firtns mångaägare till fastigheter som vill sälja sin fastighet. Men de gör det irtte avdcrt enkla anledningert att' de är tveksamma, för om de skulle sälja vet de attde kartske aldrig mer skulle få köpa rtågon ny fastighet. Om ingerttirtg säljs,, kommer heller ingenting att kunrta köpas. Det enda som kanstyra detta till rätta är att vi har en fri marknad. För att få en fri marknadbehövs också ett marknadspris. Efter den diskussion och den debatt som harförts i kammaren i detta ärende kan man bara konstatera, fru talman, attmarknadsvärdet är något som kommer att fastställas i lantbruksnämnderrtassammanträdesrum. Låt oss slijDpa jordförvärvslagen och det därmedsammanhängande eländet. Det kan vi slippa genom att stödja reservationerrta 2,6 och 11, 36 (); Jag tror inte att en debatt mellart mig ochArtders är till särskilt stort gagn. Låt mig bara erinra om det jagsade i mitt första inlägg, nämligen att det finns en betydande skillnad mellanmark och andra ekonomiska tillgångar. Marken är så stor den är, den går varkenatt göra större eller mindre. Den ligger där dert ligger i generation eftergeneratiort. Därför krävs det att samhället tar ett artnat ansvar för ägandetav mark än för artdra tillgårtgar, som blir föråldrade men som går att ersättamed nya efter hartd. Att det finns en ganska utbredd kritik motjordförvärvslagen är jag väl medveten om. Det kommer säkert att finnas sådankritik också . Men Crt del av de förändringar som har gjorts genomdet arbete jordbruksutskottet har lagt ner på ärendet kommer att göra lagenbättre. Och det skall vi vara glada för, 37 (); Med anledning av att sägeratt lagen skulle bli bättre, skulle jag vilja göra ett konstaterande. Hangjorde dert distirtktio-rtcrt att jordförvärvslagen skulle förenklas. Men omman tar utredrtingen som utgångspunkt och ser på slutprodukten , kan manbara säga att "det bidde inte ens en tumme". Överläggnirtgert i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarartdeärendena. Mom. 1(införande av ett särskilt ungdomsbostadsstöd) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 152 förreservation 1 av Agrte Hartssort m.fl. 1986/87:132 Mow.5 (urtgdomsbocrtdedelegationen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl, - bifölls medacklamation. Mom.6 (stimulansåtgärder för lokala boendeexperiment) Utskottetshemställart - som ställdes.mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (samverkan för ett eget byggartde) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m, fl. - biföllsmed acklamation. Mom.9 (kategoriboende för ungdomar) Utskottetshemställart - som ställdes mot reservatiort 5 av m.fl, - biföllsmed acklamatiort. Mom.10 (urtgdomskorttrakt) Utskottetshemställart - som ställdes mot reservatiort 6 av Agrte m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.II (bostadspolitikens utformning och inriktning) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i dels reservation 8 av ErUng Bageroch , dels reservatiort 9 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot dcrt i reservatiort 7 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.12 (förändrirtgar av bostadspolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av -bifölls medacklamation. Mom.13 (bostadsbyggandets omfattnirtg m, m,) Utskottetshemställart - som ställdes mot reservation 11 av m. fl, - biföllsmed acklamation. Mom.14 (bostadsbyggandets inriktning m, m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamatiort. Mom.15 (långivningen till projekt med överkostnader) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 14 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (lårteregler somökar fillgången på små lägenheter) Utskottetshemställart -som ställdes mot reservatiort 15 av Agrte Hartssort m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 17(ombyggnadslån vid lägenhetssammanslagrtirtgar) Prot. Utskottets hemställart - som ställdes mot dels reservation16 av Hartsson m,fl., dels reservafion 17 av ErlingBager och Karl-Görart Biörsmark - bifölls med acklamation, /V/o/n, 75 (reglerna för ombyggrtadslån) Hemställan IJtskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 19 av Agrtc och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservafion18 av m.fl, anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 19 (sänkrting av de garanterade räntorna) Hemställart Utskottets hemställart - som ställdes mot hemställart. ireservafion 21 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den ireservafiort 20 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 20 (handläggningen av ärenden om bostadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avAgne Hanssort m, fl. - bifölls med acklamatiort. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (enportalparagraf i lagen) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 12 förreservafion 1 av Jart Jertrtchag. 1 ledamot avstod frårt att rösta. Mom. 4 (urtdarttag för fysiska persorter) Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 71 förreservation 2 av i m.fl. Mom. 6 (urtdarttag för kommunala förvärv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKari och - bifölls med acklamatiort. Mom. 7 (prisprövningcrt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLars och - bifölls med acklamation. Prot!1986/87:132 Aom. S oc/i 9 (rationaliseringskravet) 27 maj1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av och BengtRo.sén - bifölls med acklamation. Mom. 10 a (åtgärder för att främja landsbygdertsutveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avArne i m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 b (domänverkets skogsinnehav) Utskottetshemställart bifölls med 258 röster mot 43 för reservation 7 av . 12 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 14 (hembudsskyldighet) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 13 förreservation 8 av . Mom. 19 (föreskrifter om bosättning och brukande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (vissa ålägganden i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 10av och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (skötsellagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 11av Arrte Änders-sort i m.fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § På förslag av förste vice talmartrtCrt medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammartträde skulle företas till avgörande i ett sammanhartg vid ett senaresammanträde. 7 § Föredrogs kulturutskottets betänkartde 1986/87:20 om artslag till idrott,rekreation och turism (prop, 1986/87:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för punkterna 1 och 2, Anslagtill idrott, rekreation och turism 38 (); Idrottsrörelsen är ert stor folkrörelse i vårtland. Med sina över två miljoner medlemmar når dert ut till större delen avSveriges folk - yngre såväl som äldre, kvinnor såväl som män. Det finns ca 40000 lokala organisationer, och det beräknas att över 400 000 ideellt arbetartdeledare bär upp verksamheten. Idrottsrörelscrts sammarttagna verksamhet bidrar fill enbetydande samhällsnytta i form av förbättrad folkhälsa, fostrart till positivsocial gemcrtskap och persortligt artsvarstagande. Tillfredsställelse ochlivskvalitet växer fram hos mårtga som satsar på stimulerartdefrifidsverksamhet. Frågart måste ställas: Vad vore vårt land och vårt folkutan denna enorma breddverksamhet? Säkert mycket fattigare på positivaalternafiv, icke minst för ungdomcrt. Och vad skulle detta kosta i miuskatmänniskovärde och i ekonomiska eller sociala insatser från samhällets sida? Ett ordentligt och ökat samhällsstöd till idrotten behövsför att vidareutveckla enskildas engagemang och få fler frivilliga kraftertill verksamhetert. Ävert om kommunernas och statens bidrag tillidrottsrörelsen är betydande står idrottsfolket självt för den störstaekonomiska satsnirtgcrt. Centerrt föreslår att riksidrottsförburtdbeviljas ett statsbidrag på 239,5 miljorter, dvs. vi föreslår ert höjning med5,65 miljoner i förhållande fill regeringsförslaget. Denna förstärkning skall iförsta hand gä fill att genomföra programmert Ungdom och Motiort. För genomförandet av programmet prioriterat en allsidig utveckling av barnet iidrottsverksamhetert och åtgärder för att behålla ungdomarna i föreningslivet: Det är också viktigt att bredda föreningsverksamhetenutöver de rent idrottsliga inslagen samt att vidga och i än högre grad anpassaidrottsaktiviteterna efter ungdomars ålder, behov, mognad och förutsättningar.Genom idrottsskolor, lägerverksamhet etc. skall alla barrt beredas möjligheteratt prova olika idrotter. Programmet Motion omfattar idrottslig verksamhet som iförsta hand syftar till att stimulera märtrtiskor till fysisk aktivitet ochrekreafion, prioritering av motion i närmiljön har vårt fullastöd, både principiellt och prakfiskt. Motionsverksamheten har ökat betydligt,och detta medför att högre krav ställs på tränirtgsmetoder, kost, utrustuirtgoch säkerhet. De specialförbiirtd som gör breddsatsrtingar gcrtom enklareregler och anpassad verksamhet i gemenskap för urtga och gamla, flickor ochpojkar, kvinnor och män bör enligt vår uppfattning få ökat samhällsstöd.Speciella grupper såsom kvinnor, invartdrare och hartdikappade bör på likavillkor komma i åtnjutande av idrottsrörelsens aktiviteter. har begärt ett anslag på tvåmiljorter för antivåldsin-satser. Vi tillstyrker dertna begäran irtom ramen förvårt förslag- till anslagsökning. Rent allmänt är det viktigt att motverka dettilltagande våldet i samhället över huvud taget. Idrottsrörelsensaktiva insatser för att komma till rätta med doping är Anslag till idrott, rekreation och turism Anslag till idrou, rekreation och turism ocksåvärda allt stöd. Dopirtg är helt ovärdigt idrottcrt och måste därför heltförsvinna. Ur den breddverksamhet som jag här särskilt har betonatsamt ur de insatser för en idrottsrörelsens högskola som vi fattade beslut om kommer självfallet en betydartde tävlings- och elitverksamhet att spira.Och vi behöver också elitidrott med sunda förutsättningar. Många lag ochenskilda idrottsmän och -kvinnor har inspirerat massor av uugdomar till aktivainsatser. Därom finns åtskilliga bevis i dagens samhälle. Med det sagda yrkar jag bifall tillreservatiortcrna 1 och 3 i denna del av betänkandet och i övrigt tillutskottets hemställan. 39 (); Även jag vill uttrycka min tillfredsställelsemed det beslut som riksdagert fattade om att säga ja till crtutredning om en idrotterts högskola. Mirt förhoppning är att en sådan skolaskall kunna förverkligas relativt snart. I likhet med vill jag också poängtera idrottensstora betydelse. Den är vår största folkrörelse och har ca 2,5 miljonerorganiserade medlemmar. Av dessa är ungefär 1,6 miljoner i åldrarna 12-25 år.Dessa siffror visar att idrotten mer än någon annart folkrörelse ertgagcrarunga människor. Idrotten ger utövaren möjlighet till fysisk stimulans,avkoppling och rekreation samt kontakter och kamratlig samvaro över allasociala gränser. Rätt bedriven idrott befrämjar också individens hälsa ochpsykiska välbefinnande. Med detta vill jag poängtera att idrottcrt välförtjänar den uppräkning av sitt anslag som den fått i årets budgetproposition.Mig förefaller auslaget väl avvägt sett emot andra behov i samhället. I anslaget till idrottsrörelsen är också irträknatanslaget till främjandeorga-nisationerna. Dessa har i många hänseenden enverksamhet med en annart irtriktrtirtg ärt idrottsrörelsen. Någonorganisatorisk samhörighet finrts inte heller. Det är därför fel attRiksidrottsförbundet skall fördela det statliga stödet till främjandeorgartisatiortcrrta,och dessa har också mycket kritiskt påtalat detta förhållande vid fleratillfällen. Det finns risk för att det kan uppstå kortkurrens mellan idrott ochandra former för friluftsliv och friskvård. Risk finns därmed också för ett motsatsförhållandemellan två ideella organisationer, och det förefaller mig onödigt.Främjandeorganisa-tiortcrrtas anknytning till i vad gälleranslagets fördelning bör upphöra. Jag yrkarbifall till reservafion 6 i utskottsbétänkandet. har också en reservatiort fogad vidutskottsbetärtkandet som gäller fjällturismen. I den svenska fjällvärlden är idagsläget turistrtäringen den erida rtärirtgsgrcrt som kart ge sysselsättrtingoch liv i dessa bygder. Jordbruket med boskapsskötsel, som fidigare var enbetydande näringsgren, är i det närmaste borta. Fjällturismcrt har ocksåert stor och växande betydelse ur rent turistisk synpunkt. Allt fler svenskar har upptäckt den natiortclIa tillgångför rekreation och upplevelser som de svenska fjällcrt kan erbjuda.Vinterturismen har visat den starkaste ökningen, och längs hela vår fjällkedjahar satsats stora belopp för att bygga ut liftsystem och turspår.Sommarturismen kommer också alltmer. Anslag tiU idrou, rekreation och turism ävcrt omökningstakten blir långsammare där. Stora satsningar görs nu Prot.1986/87:132 PR-mässigt för att sälja de rtaturtillgåugar som finns i form avskönhetsupple- velser generellt, exkursioner in blartdsällsyrtta arter av vår flora, det rika djurlivet, fiske och deltagande ispännande höstjakt. Det finns dock vissa hinder för att fjällturismcrt skallta riktig fart och bli en folkrörelse i både bildlig och fysisk bemärkelse.Fjällanläggrtirtgarrta för boende har inte den standard som turisterua rtumerakräver, och de anläggningar som är av god klass måste, för att klara sinekonomi, ta ut jämförelsevis höga priser. Fjällturismen som uäring brottasekortomiskt med säsongsvackor som måste kompenseras ekonomiskt. Stödet förbyggartde av rtya anläggnirtgar och förbättring av gamla måste av detta skälbli generösare. En generös inställning från samhället i vad gäller tillkomstenav ett för turismen billigt boende, som också är ekonomiskt rimligt förnäringsidkaren, betalar sig väl ur samhällsekonomisk synvinkel, då det gersysselsättning där inga andra alternativ finns. Det förbättrar också vårbytesbalans genom att svensken i större utsträcknirtg semestrar i ochde utländska turisterna kan erbjudas ett anpassat, bra boende i detturistparadis som blir uppenbart för allt fler märtrtiskor och som har denexklusiva beteckningen "sista vildmark". Utanför ärenderamen kring reservationert vill jag isammanhanget tillägga att ett viktigt villkor, som måste uppfyllas omfjällturismcrt skall kunna få den utveckling som den förtjänar och som Sverigeär betjänt av, är att också kommunikationerna förbättras. Vi behöver inte barabra anläggningar och bra service som komplement till den storslagna naturen.Den måste också bli tillgänglig med bra kommunikationer. Jag yrkar bifall till reservation 14 i utskottsbétänkandet. 40 (vpk); Jag ber att först få yrka bifall till de vpk-reservationerav som är fogade vid detta betärtkande. Den förstagäller kommersialiseringert inom idrotten. Vpk har påtalat denna företeelsemånga gånger, och vi fortsätter att göra det eftersom idrottsrörelsen i sig haren så stor och viktig social funktion. Då snedvridnirtgcrt av elitidrottertkommer med den tilltagande kommersialiseringen är det helt nödvärtdigt attvidta åtgärder. Vår artdra reservatiort gäller ett ökat stöd tillidrottcrt. Stödet borde vara av mycket större omfattrting än nu för attmotverka kommersialiseringen. Vi vill öka det med 37,4 milj. kr., och viansluter oss därmed till Riksidrottsförburt-dets äskande på 271 milj. kr. Vivill satsa pengar på idrott för kvinnor, invartdrare och hartdikappade. Inteminst kunde ge medel till de mindre föreningar som leverpä intäkterna av bingo och lotterier. Eftersom dessa intäkter har mirtskatkunde de få särskilda bidrag. Vår tredje reservation gäller frågart omirtterrtatiortellt idrottsutbyte, något som vårt land har haft i många år.Framför allt har satsat på att få en vinterolympiad. Men vi ser nu hurden olympiska rörelsen alltmer kommer på avvägar. Vi borde arbeta för att geden en helt artrtan inriktning. Sedan vi behandlade den här frågan scrtast har vi fått tadel av eländet kring den tänkta vinterolympiaden i och Åre, dert olympiska rörelserts 57 Anslag till idrott, rekreation och turism förfall, och ser vi den idioti som det irtnebar attförsöka göra en OS-satsnirtg i Östersurtd. Vi anser att den satsningen inte harmycket med idrott att göra, utart helt artdra intressert ligger bakom.Irtternationellt idrottsutbyte skall ha en artnart inriktning. Den fjärde reservationen gäller hur vi skall marknadsföraSverige som turistland. Vi anser att skall lägga tyngdpunkten pånatur- och friluftsliv och inte på andra, kommersiella satsningar. Den femte reservationen slutligen gäller de älvdalar inorr som är undantagrta frårt utbygguad. Där borde det firtnas enutbyggnadsplart för rekreation så att områdena kunde göras mer attraktiva förfler människor. Jag yrkarbifall till vpk-reservationerna i betänkandet. 41 ,(): På få områden som vi diskuterar i ärsamstämmigheten så stor som beträffande synert på idrotten och dess betydelsei samhällslivet. Med några undantag har företrädare förpartierna stått i denna talarstol och poängterat idrottsrörelsens insatser. Såär fallet också . De flesta av de motioner som behandlas i det nu aktuellabetänkandet har det anslaget. Budgetpropositionen anger tonen, och i den nämnerstatsrådet att idrottsrörelsen i vårt land har mer än tvåmiljoner utövare. Han betonar att idrottsrörelsen aktiverar fler ungdomar ännågon annart folkrörelse och att det breda utbudet av motionsaktiviteter bidrartill friskvårdsarbete. Han uppmärksammar även att idrottsutövandet ger mångamöjligheter fill delaktighet i social gemenskap, och att idrotten därför spelaren viktig social roll. Statsrådet konstaterar vidare;"Jaganser det av bl. a. dessa skäl artgeläget att samhället på olika sättstödjer idrottsrörelscrts strävan att bredda sin verksamhet ytterligare." Jag finner anledning att ta upp fiden med attytterligare späda på de posifiva omdömen som kommer idrottsrörelsen till del.Det räcker med att instämma i mofivtexten i propositionert. Det finnsemellertid en aspekt på idrottsrörelsen och dess betydelse som inte berörts,nämligen dess vikt för turismen. Idrottsresor, stora arrangemang, träningslägersamt kurs-, konferens- och utbildningsverksamhet utgör tillsammans en ganskastor del av den samlade turismen i . När 20 000 ä 25 000 märtniskor campar på ett och sammaställe såsom sker i samband med femdagarsorienteringen, ger det ettpåtagligt utslag i den svenska turiststatistiken. Märk väl att det då gällerett enda arrangemang bland otaliga andra i Idrottssverige. Jag tycker att detpassar bra att nämna detta , eftersom vi behartdlar idrott, rekreatiort ochturism i samma betänkartde. Det finns anlednirtg att i crt diskussiort om idrottenpoängtera betydelsen av ledarrekrytering och av utbildningen av ledare.Tillgången på kunniga och irttresserade ledare är av avgörande betydelse förden fortsatta utvecklingen av idrottsrörelsen och för kvaliteten iverksamheten. Utan tillgång till dessa ledare är det inte möjligt föridrottsrörelsen att uppfylla de förväntningar vi ställer på den. Skallidrottsrörelsen kunrta crtgagera fler kvinnor, handikappade och invandrare,intensifiera ungdoms- och motionsverksamheten och dessutom förstärka detsociala inslaget i arbetet, är det oundgärtgligcrt nödvändigt både att skaffafler ledare och att ge dessa en bra skolning. Detta har Riksidrottsförbundetframhållit, och det stryks uuder 1 propositiorten. I några motioner och i reservation nr1 föreslås att genom tillkännagivande till regeringen i någraavseenden skall styra utvecklingen inom idrottsrörelsen. De förslagen avvisarutskottet. I och för sig ligger förslagen i lirtje med såvälRiksidrottsförburtdets syrt som motivert i propositionen och utskottetssynsätt. Vi ser emellerid idrottsrörelsen som en folkrörelse, och den börsjälv bestämma över inriktningen av sin verksamhet. Utskottsmajoriteten ser inget skäl att ge regeringert tillkänna önskvärdheten av satsningar på tjejidrott, ungdoms- och motionsidrott.Det är ju tirtg som organisationerna inom arbetar med, ochvi har fullt förtroende för deras intresse, kunnande och insikt om problemen.Detta poängteras i propositionen lika väl som i utskottets betänkartde.