prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Denna mänskliga tragedi är liksom denekologiska förödelsen människors verk. När Pentagon spred det dioxinbemängdagiftet över för att avlöva skogar och förgifta skördar döpte man sinaktion till Operation Dödsriket. Den hormoslyrliknande Agent tillverkades avmultijätten ,, som gjorde rekordvinster under de massiva attackernapå ett fattigt folk. Även i används växtgiftet Agent , mennu för att köttbolagen, hamburgerkedjorna, skall få.tillräcklig mark åt sinabiffkor. Regnskogarna plöjs bort och avlövas för att de multinationella bolagenskall kunna sälja hamburgare till barerna. som poplåten lanseras bland hamburgerätande svenska ungdomar tillåtsmultinationella, Amerikabasera-de vara huvudsymbol påNationaln-iuseuin i . Denna kommersialisering av kulturen har liksomamerikaniseringen av matkulturen sin materiella grund, i det krig somhungerkrigets generaler bedriver i tredje världen. I det lilla centralamerikanska landet köperCoca-Colas juicebolag nära " av landets regnskog föratt anlägga citrusplanta-ger. SNF;s tidning uppger att detta ären åttondel av landets yta. Jordens.Vänner driver nu en världsomspännandekan-ipanj för att tvinga att stoppa projektet. Jag citerar urSveriges Natur: "skogar är till stor del orörda och landethar därför klarat sig från de översvämningskatastrofer och den jordförstöringgrannländerna drabbats av. 1 finns fortfarande den centralamerikanskatapiren, jabirustorken och . Här finns 4 000 blommande växtarter, varav250 orkidéer. Plantagejordbruket med dess kemikalier, maskiner ochvidsträckta arealer för odling och bete åstadkommer obotliga skador . finns det kvar tropisk regnskog iCentralamerika. Utvecklingen går snabbt -hälften av den centralamerikanska regnskogen har redan försvunnit. - Storföretag har köpt och bränt ner regnskog för att fåbetesmark till boskap, vars kött exporteras för att användas till hamburgare och hundmat i den rika delen av världen, framför allt i ." Utredningen om katastrofbiståndet visade i hur hög gradmiljöförstöringen i tredje världen orsakas av regeringarnas jordbruks- och'industripolitik och de transnationella företagens exploatering. Det är alltsåviktigt att alla biståndsinsatser prövas från miljöpolitiska utgångspunkter. Nuhandlar det om ett sekundernas krig, eftersom rovdriften på miljön gått sålångt att den naturliga resursbasen, naturgrundvalen, hotas. Men ännu kan etttotalt ekologiskt sammanbrott förhindras. Vi i vpk föreslår därför en kraftighöjning av anslaget för katastrofbistånd. Jag yrkar bifall till vpk-reservation nr-59 om medelsramen. Internationellt utveckUngssamarbete m. InternationeUt utveckUngssamarbete m. m. Vpk har i partimotion U238 tagit upp en rad, som vitycker, viktiga förslag till hur kan utveckla insatser för eninternationell kvinnosolidaritet. Mycket av stödet till kvinnorna i samband med olikabiståndsprojekt har inriktats på hygien, nutrition, hälsovård ochinkomstskapande verksamhet. Det är inte alls oviktiga insatser men ofta blirderas effekter mycket begränsade på grund av att man inte analyserat orsakernatill problemen. Undernäring kan t. ex. i en given situation bero på politiska faktorersom att kvinnorna inte har rättighet att äga jord och att de i stället för attodla nyttiga vardagsgrönsaker av jordägaren tvingas att odla avsalugrödor.Prispolitiken kan medföra att vardagsvaror som kött, ägg och hönsmat inte kanbetalas av vanliga familjer. Sociala faktorer som att kvinnorna saknarbeslutsfattande makt när det gäller penningfrågor i familjen kan vara orsaktill en felbalanserad diet. Ett annat problem i det internationella biståndsarbetet äratt man ofta byter prioriteringar. Att satsa på hygien eller nutrition i etteller två årtionden når inte problemens rötter. Problemen med exempelvisundernäring går så mycket djupare än till okunnighet. Det är alltså avgrundläggande betydelse att de som ger bistånd och de kvinnor i somtar emot bistånd verkligen förstår det ekonomisk-politiska system som ärgrunden till att förhållandena är som de är. Biståndsprogrammen måstestruktureras utifrån dessa insikter och med inriktningen på att ge kvinnornabasförutsättningar, dvs, barnomsorg, hälsa m, m,, för att kunna föra sin egenkamp. Olika hjälpinsatser behöver därför åtföljas av program förmedvetandehöjning med exempelvis en metodik som KFUK använt i , Ettprojekt har utvecklats så-att dessa kvinnor nu med hjälp av lokala bönder harett eget mejeri. Denna metodik höjde medvetenheten hos kvinnorna ochförbättrade deras situation. Vpk vill därför särskilt rekommendera dennametodik i samband med olika biståndsprojekt för kvinnor. En del avbiståndsanslaget bör användas för att utbilda kvinnor i just denna metodik förutvecklande bistånd. Även undervisningsmaterial behövs. Problemen för kvinnorna på landsbygden har uppmärksammatsrelativt mycket i samband med bistånd. Kvinnor i industrin är en grupp somväxer och som det är viktigt att stödja nu när de börjar organisera sig ochförsöker påverka utvecklingen. I exempelvis har det bildats kvinnokommittéeri fackföreningar för att förbättra situationen för kvinnorna på fabrikerna. Vpk:s kvinnopolitiska utskott har i vår fåttmöjlighet att medverka i ett projekt där fackligt aktiva svenska kvinnor deltarmed sina kunskaper och erfarenheter i . Kvinnor från de särskildakommittéerna i fackföreningarna kommer att fungera som förebilder för sinasystrar i facket inom industrin. Vpk vill öka det direkta biståndet tillkvinnoorganisationer i mottagarländerna. Vi anser det viktigt att det inomramen för det kvinnoinriktade biståndet blir bättre möjligheter än att gestöd även åt uppförandet av byggnader. Det kan gälla daghemsbyggnader ellerannat som kvinnorna själva kämpar för. Jag är mycket glad över att vpk har fått gehör för sittförslag om en nordisk konferens om internationella kvinnofrågor. frågor somvi har aktualiserat i vår partimotion och som jag delvis redogjort för tas upptill diskussion. Mycket kan och måste göras för att inspirera och medvetandegörakvinnorna om vilka effekter ett visst biståndsprogram kan få på deras egensituation och deras levnadsförhållanden. Men det behövs också resurser tilldetta i form av utökning av personal och igångsättande av projekt för kvinnor,såsom vpk föreslår. Jag ber att få yrka bifall även tillvpk-reservationerna 11 och 67. . , InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. 77 PER (): Jag har begärt ordet för att yrka bifall tillreservationerna 64 och 65, Den motion som ligger till grund för reservafion 64 hartillkommit därför att en del av våra större ideella organisationer har begärtbistånd för mänskliga rättigheter i och men fått det beskedetfrån SIDA att därtill krävs ett politiskt beslut i . Utskottet har skrivit så välvilligt om motionen att manskulle kunna hoppas att de som avser att och önskar göra insatser för mänskligarättigheter i dessa områden skulle få samma möjligheter att göra det som t, ex,i , där man har gjort det med stor framgång. Jag tror att de fårnöja sig med att gå upp med dessa skrivningar till SIDA och höra om detta kanräcka för att få bidrag till sådana insatser. Det bästa vore annars omriksdagen kunde bifalla reservation 64 och därmed ställa sig bakom det somutskottsmajoriteten så vackert uttalar men sedan slutar med att yrka avslag påmotionen, I reservation 65 föreslås att frivilligorganisationernaskall få litet bättre möjligheter till framförhållning för att programmeraprojekt i länder som har sådana regeringar att vi är tveksamma till om vi skalllåta regeringarna genomföra projekten. Flera av dessa organisationer skullevara beredda att överta eller göra nya projekt som på ett helt annat sättskulle nå de fattigaste och mest behövande och inte bli politiskt korrumperade. Därförvill jag gärna yrka bifall också till reservation 65, Flera talare från majoriteten har talat välvilligt ocksåom detta. Om man tar med referatet från diskussionen vore det egendomligt ominte SIDA skulle kunna gå med på en sådan framförhållning, utöver att gemöjligheter till projekt för mänskliga rättigheter i och , Skulle såinte bli fallet får vi väl återkomma med nya motioner. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(nytt volymmål för biståndet) Utskottets hemställan - somställdes mot motion U205 av i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 2(BNP som beräkningsgrund) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBertil Måbrink -bifölls med acklamation. Internationellt utveckUngssamarbete m. m. Mom. 5(biständsanslagens storlek m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 64 förreservation 2 av m. fl. Mom. I(tillväxtmålet) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 38 förmotion U205 av i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 4 (strategi för demokratiutveckling) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 64 förreservation 3 av m.fl. ' Mom. 5 (anslagspost för demirkratiutveckling) Först biträddes reservation 5 av ställdes mot reservation 4 av och -medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan som ställdes motreservation 5 av ni. - genom uppresning. Mom. 6 (bistånd genom politiska partier m. Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot 106 förreservation 6 av m;fl. 1 ledamot avstod från att rösta.' Moi/i. 7 (avbrytande av bistånd m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m. fl., dels reservation 8 av och -bifölls med acklamation: Mom. 8 (redovisning av situationen för mänskligarättigheter) Utskottets hemställan bifölls med 186 röster mot 107 förreservation 9 av m:fl.- Mom. 9 (översyn av biståndsmålen) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 142 förreservation 10 av m. fl; Mo/n. 11 (landsbygdsutvecklingens andel av biståndet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/n. 16 (bekämpning av aids) Utskottets hemställan - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion U205' av i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 17(alkohol och narkotika) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/n. 19(kvinnoinriktade projekt) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 14 förreservation 11 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mo/u. 21 (effektivitet i biståndet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avMargaretha m. fl. i-motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/?i. 22 (biståndsinspektör m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/n. 23 (landprogrammering och projektbistånd) Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 101 förreservation 13 av. m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 25 (utvidgning av kretsen av samarbetsländer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 av.Margaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 26 (programlandssamarbete med ochGuatemala) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 29 (biståndsdepartement) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 1 förmotion U205 av i motsvarande del. Mo/n. 30 (biståndspolitisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 192 röster mot 102 förreservation 15 av m. fl. Mom. 3(utvärdering av det multilaterala biståndet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avRune och - bifölls med acklamation. Mo/n. 4 (inriktning av arbete) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 17 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bidrag till UNDP) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation18 äv m.fl. i motsvarande del, dels reservation 19 av BertilMåbrink -bifölls med acklamation. 1986/87:108 , InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Prot, 1986/87:108 Internationellt utveck-lingssat/iarbete m. m. Mom. 8(bidrag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avGunnel m,fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 9 (bidrag till WFP) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avGunnel och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 10 (bidrag till UNHCR) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation21 av och i motsvarande del, dels reservation 20av och i motsvarande del - bifölls med acklamation, Mo/n. II (bidragtill ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avRune och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/n. 12 (samnordisk kreditgivning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation22 av och , dels reservation 23 av -bifölls med acklamation. Mom. 13 (MIGA) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av - biföllsmed acklamation. Mom. 14 (utträde ur IFC) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av - biföllsmed acklamation, Mo/n. 16 (merkostnad 1987/88 vid spannmålsköp) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 43 förreservation 26 av och i motsvarande del, 1 ledamotavstod från att rösta, Mo/n. 17 (köp av spannmål till världsmarknadspris) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avRune och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 1(obundet bistånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 2(importstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. 4(medelsramar för . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (fortsatt biståndssamarbete med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U235 avBirger Hagård -bifölls med acklamation. I/iternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Mo/n. 6 (medelsram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation30 av m. fl., dels reservation 31 av ochKarin Söder - bifölls med acklamation. Mo/n. 8 (medelsram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation33 av m. fl., ie/i'reservation 32 av m. fl.i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 9 (fortsatt biståndssamarbete med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 10 (inriktningen av biståndet till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. II (medelsramför ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation35 av m.fl., dels reservation 34 av av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom. 12 (medelsram för ) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservationerna 37 av och samt 38 av i motsvarande delar, dels hemställan i reservation 36 avMargaretha m.fl., dels hemställan i reservation 39 av med acklamation. Motivering Utskottets motivering godkändes. Mom. 13(avvecklingsplan för biståndet till )-Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservationerna 37 av och samt 38 av i motsvarande delar - bifölls med acklamation. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 14 (fortsatt biståndssamarbete med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 15 (vitbok om biståndet till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avMargaretha af Ugglasm, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (förhållandena vid biståndsprojektet ) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 144 förreservation 41 av m. fl, Mo/n. 17 (medelsramar för , och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 42 avMargaretha m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. /(S (medelsraiTi för ) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservationerna 43 av m, fl, och 44 av imotsvarande del -bifölls med acklamation. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. Mom. 19 (framtida bistånd till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avBertil Måbrink i motsvarande del - bifölls med acklamation, Mo/n. 20 (medelsram för ) Utskottets hemställan- som ställdes mot dels reservation45 av m, fl,, dels reservation 46 av -bifölls med acklamation. Mom. 21 och 22 (medelsram m.m. avseende ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av - biföllsmed acklamation. Mom. 23 (framtida bistånd tillLesotho) Utskottets hemställan-Som ställdes mot reservation 48 av BertilMåbrink - bifölls med acklamation. Mom. 26(återuppbyggnadsbistånd till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. Mo/n. 27(biståndssamarbete med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 50 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 28 (medelsram för regionala insatser) Utskottets hemställan som ställdes mot dels reservation51 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 52 avRune och , dels reservation 53 av ochKarin Söder - bifölls med acklamation. InternationeUt utvecklingssamarbete m. tn. Mo/n. 29(inrättande av anslagspost för särskilda insatser i , m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54 avRune Äng ström och - bifölls med acklamation, , , Mom. 30 (medelsram för humanitärt bistånd i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation55 av och . dels reservation 56 av - bifölls med acklamation. Mo//t. 31 (medelsram för humanitärt bistånd i södraAfrika) Utskottets hemställan - som ställdes mpt dels reservation57 av m. fl., dels reservation 58 av och MariaLeissner-bifölls med acklamation. Mom. 32 (inriktningen av biståndet till södra ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avMargaretha m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mo/n. 33 (medelsram för katastrofer m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation59 av , dels utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion U205 av i motsvarande del -bifölls med acklamation. Mo/n. 34 (katastrofpostens användning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avGunnel m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 (beredskap för begäran om ytterligare medel förkatastrofbistånd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 61 avRune och - bifölls med acklamation. Mom. 39 (humanitärt bistånd till Fretilin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 62 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. 1986/87:108 Mom. 42 (humanitärt bistånd till ) Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 63 avBertil Måbrink - bifölls med acklamation. Mo/n. 45 (humanitärt bistånd i och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 64 avRune och - bifölls genom uppresning. Mom. 47 (framtida storlek av anslagsposten för biståndgenom folkrörelser och andra enskilda organisationer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 65 avRune och - bifölls med acklamation. Mo/n. 48 (frivilliga organisationers roll iutvecklingssamarbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion U205 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 50 (återinförande m.m. av anslagsposten för miljö,markvård och Utskottets motivering godkändes .med 150 röster mot 143för den i reservation 68 av m.fl; anförda motiveringen. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 51 (medelsram för särskilda program) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation66 av och , dels reservation 67 av -bifölls med acklamation. Mom. 52 (stöd för demokratin i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 72 avGunnel m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/7i. 1(generellt informationsbidrag till Afrikagrupperna m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 73 avBertil Måbrink i motsvarande del - bifölls med acklamation, Mo/n. 2 (anslag till Information) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 74 av och , delsreservation 73 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. I(resekostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 75 avMargaretha m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 4(anslaget för SAREC) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 76 avRune och - bifölls med acklamation. Mo/n. 3(u-krediter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation77 av och , dels reservation 78 av , dels reservation 79 av - bifölls medacklamation. Begränsning av vattenkraftsutbyggnaden, m. m. Mom. 4(internationell monetär konferens) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation J -bifölls med acklamation. Mom. 7 (medelstilldelningför betalningsbalansstöd m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation81 av m.fl., dels reservation 82 av ochMaria i motsvarande del, dels reservation 83 av ochKarin Söder - bifölls med acklamation. Mom. 9 (utfästelser om betalningsbalansstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 82 avRune och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 7 § På förslag av förste vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang vid början avmorgondagens arbetsplenum. 8 § Kammaren beslöt kl, 17,59 att ajourneraförhandlingarna till kl, 19,00 för middagsuppehåll. 9 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav tredje vice, talmannen. 10 § Begränsning av vattenkraftsutbyggnaden, m. m. (forts,från prot. Fortsattes överiäggningen om bostadsutskottets betänkande1986/87:9. Prot.1986/87:108 Anf. 78 (): 22 april1987 Herr talman! Debatten om dettaärende, som påbörjades före påskuppe- Begränsning av vattenkraftsutbyggnaden, m. /7\. hållet, ärförhoppningsvis slut om en eller . betänkande 1986/87:9 behandlarnaturresurslagen. Där ingår vattenkraftens roll i energibalansen samt frågan omde fyra huvudälvarna i norr och en rad konventionella älvsträckor i större ochmindre vattendrag. Frågan om exploatering och projektering inom de obrutnafjällområdena i : norr och miljö- och bebyggelseplaner i de sydligastelandskapen omfattas av aktuella motionskrav. De allra flesta motionerna avvisas av utskottet, men på enpunkt finns det en bred majoritet för att ändra tidigare riksdagsbeslut,nämligen att i undantas från aktuella utbyggnadsplaner.Majoriteten består av socialdemokraterna, vpk, och folkpartiet.Moderaterna ensamma står som reservanter när det gäller . beslöt attanta en länge efterlängtad lag om hushållning med landets naturresurser.Förkortat kallar vi lagen i dagligt tal för NRL. Lagen träder i kraft den 1juli 1987. Lagen avser att främja en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning med marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt. Jag skall i tur och ordning kommentera de reservationersom fogats till betänkandet och även bemöta vissa inlägg från oppositionenssida i debatten . I reservation nr 1 av behandlas vattenkraftensroll i energibalansen. Reservanterna menar att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå om som riksdagenuttalat sig för icke får ske. Reservanterna hävdar att det nu är närmastombyggnader och effektiviseringar som återstår för att nå nämnda nivå på 66TWh. Frågan har varit föremål för behandling i utskottet tidigare, ochutskottet avvisar motionskravet med samma argument som . Utskottets argument är följande: Det har tidigarefastslagits att vattenkraftens roll i energibalansen skall variera på ettsådant sätt att det bör vara möjligt att uppnå en vattenkraftsproduktion om 66TWh 1990. Vi menar att det är en onödig gärning att ge regeringen någonpekpinne om vilken omfattning vattenkraften skall ha i den framtidaenergiförsörjningen framför allt på lång sikt. Det är riktigt som nämnde attdet finns olika uppgifter om hur många TWh som produceras. Olikaberäkningsgrunder ger varierande uppgifter, och vi kan inte ge säkra tal påhur niycket vattenkraften kan tillåtas bli utbyggd enligt vattenlagen. Motionsförslaget och reservanternas skrivning ireservation nr 1 avvisas med denna motivering.