prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — Någon besparing har inte tagitsut under regionmusikens och Rikskonserters anslag. Av ekonoraiska skäl har det inte varit möjligt attytteriigare öka Rikskonserters anslag utöver budgetpropositionens förslag.Hösten 1984 uttalade utskottet alt frilansmusikernas situation måste förbättrasvid den. fortsatta regionaliseringen ay musiklivet. I budgetpropositionen kanläsas: De nya regionala huvudmännen har enligt överenskommelsen åtagit sig attsärskilt beakta behovet av insatser för frilansande musiker och för arrangörsledet. Det kan vara på sin plats att nämna att statens kulturrådger stöd till frilansmusiker, bl.a. via stödet till arrangerandemusikföreningar. För /88 föreslås för detta ändamål ca 3,9 milj.kr. Enligt beslut skall Rikskonserter bedriva enegen fonogramproduktion. Något särskilt belopp härför anges inte ibudgetpropositionen 1987. I reservation 2 till kulturutskottets betänkande 17yrkar på en ökning av det allmänna fonogramstödel med 1,7 milj. kr.Man anför i reservation 2 till det aktuella betänkandet all statligt stöd tillSvenska Rikskonserters fonogramproduktion inte bör utgå. Den föreslagna moderata ökningen kan inte bedömas ersättaRikskonserters produktion av fonogram. Enligt uppgift är fonogrambolagenknappast beredda att producera kostnadskrävande inspelningar inom smala genrer,allra minst ny musik, även om de erbjuds stöd. Anslag tiU teater, da/xs och musik, m. //x. Anslag till teater, dans och musik, t/x. Även behandlade utskottet motioner , återkommer dessa motioner, och i reservation 3 yrkarcentern och vpk att bör säga att ett folkmusik- och dansår börarrangeras samt att , bör anvisas för detta. Statens insatser för folkmusik och folkdans sker främstgenom studieförbundens bidrag till kulturverksamhet. När det gäller värdet avatt svensk folkkultur på sång-, musik- och dansområdet bevaras och levandegörsråder enighet. Utskottet erinrade i anledning av behandling avliknande motioner om att intresset för folkmusik och folkdans ökat kraftigtsedan början av 70-talet, Cemus, , har inför den föreståendemusikreformen ägnat just folkmusiken stor uppmärksamhet. Initiativet till ettfolkmusikens år bör naturligtvis komma från berörda organisationer själva.Angelägenheten av ett folkmusikens är och hur detta skulle kunna genomförasbedöms säkert bäst av organisationerna. Med beaktande av att förslagetpresenteras för kulturministern och bereds i departementet anser utskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd. yrkar i reservationerna 4 och 7 att statligtbidrag inte skall utgå vare sig till Riksskådebanan eller till de regionalaskådebanorna. Sora kompensation för det regionala bidragsbortfallet föreslåsatt 1 milj. kr. skall gå direkt till teatrarna för marknadsföringsåtgärder. Skådebanorna har en mycket viktig uppgift att fylla närdet gäller att aktivera grupper till teaterverksamhet. Man kan inte kompenseraSkådebanans verksamhet genom alt öka teatrarnas medel för marknadsföring. De fria gruppernas situation är ekonomiskt fortfarandebesvärande. 1986 beslöt hur deras anslag skulle utvecklas under entreårsperiod. I pengar innebär detta beslut en total ökning med9 milj. kr. I reservation 5 yrkar på att anslaget tillfria grupper skall utgå med oförändrat belopp jämfört med /87. Detta skulle,vad jag kan se, innebära en reell minskning med hänsyn tillkonstnadsstegringarna. Vpk yrkar i reservation 6 på en uppräkning av stödet raedett avsevärt större belopp än vad regeringen föreslagit. I budgetpropositionenföreslås 2 milj. kr., från vpk 5 milj. kr. Jag tycker inte det är dåligt med en uppräkning av stödetmed 9 milj. kr. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. I reservation 8 yrkar vi socialdemokrater i enlighet medvad utskottet uttalade att orkesterverksamhelbör tillförsäkras resurser och att inriktningen bör vara att dessa i framlidenutökas. Detta bör dock ske inom ramen för resurser som tillförs Svenskarikskonserter. Vi socialdemokrater yrkar således bifall till propositionens förslag. Majoriteten i utskottet menar att ytterligare 500 000 kr.skall anvisas för orkesterverksamheten vid . Vpk yrkar i reservation 9 att när det gällermedel till Arrangerande musikföreningar beslutar om en kraftig förstärkning. I propositionen föreslås en uppräkning , och dettaär vad ulskottsmajoriteten anser vara det riktiga i rådande budgetläge. Då detgäller medelsberäkning för inköp av litteratur på invandrarspråk menar vpki reservation 13 att nivån skall återställas för all en urholkning skallundvikas. I budgetförslaget föreslås en treprocentig uppräkning.Till detta bör rätteligen läggas alt kommunerna har ökat sitt kulturellaansvarstagande för invandrargrupperna och funnit bra former för sin service. Behovet av ekonomisk stimulans till komraunerna torde haminskal från tidpunkten för bidragets inrättande. Utskottsmajoritetentillstyrker regeringens medelsberäkning. 1 reservation 14 framhärdar i sin motvilja motstöd för arbetsplatsbibliotek. Man önskar helt ta bort bidraget, sora ipropositionen föreslås bli 3,2 milj. kr., vilket innebär en treprocentiguppräkning. Efter att ha läst snabbprotokollet från fjolårets debattinser jag det meningslösa i att försöka vända värderingar på dennapunkt. Bara en kort sakupplysning för kammarens ledamöter. Våren1985 godkände principer för statligt stöd till etablering avarbetsplats-bibliotek. Det finns inte anledning att ompröva principerna. I reservation 17 tar vpk åter upp kravet på bibliotekslag.Riksdagen anslöt sig till utskottets ställningstagande . mening har inget hänt som föranleder någon ändring i detställningstagandet. , och vpk vill förstärka stödet tilllånecentralerna och , till depåfunktionen hos dessa. Detta markerar man ireservation 18. Redan i propositionen (1984/85:141) om litteratur ochfolkbibliotek anfördes att formerna för lånecentrals- ochdepåbiblioteksverksamheten samt övriga villkor för denna verksamhet efterförhandlingar borde regleras mellan staten och de tre värdkommunerna. Pä hemställan av utskottet lämnade dettaställningstagande utan erinran. uppdrog regeringen åt statensförhandlingsnämnd att förhandla med de tre kommunerna om villkoren förverksamheten. fick budgetpropositioninformation om all statens förhandlingsnämnd fått ett förhandlingsuppdrag på området. Det är utskottsmajoritetens mening att dessa förhandlingarinte skall föregripas. Således är det rimligt att "vänta och se" ochatt i avvaktan på resultatet bifalla förslaget i propositionen. hävdar i reservation 19 sin synpunkt angåendekonstinköp, med hjälp av bidrag, till folkparker. Folkels hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisationernas samlingslokaler. Konst i allmänna samlingslokaler och folkparker likavälsom annan konst i offentliga miljöer ses av många människor, något sora ihögsta grad bidrar till en ökad konslförståelse. Utskottet har vid fleratillfällen framhållit att bidragen till samlingslokaler och folkparker ärviktiga för att stärka del lokala konsllivel. Av reservation 20 från framgår att de önskaröverföra den för Konstfrämjandet avsedda uppräkningen med . Konstfrämjandet bedriver en mycket betydelsefullverksamhet som väl förtjänar all stödjas. Utskottet ser därför ingen anledningall föra över medel. SKR:s bidrag räknades för /86 upp med 20 %eller Anslag tiUteater, dans och musik, m. m. Anslag till teater, dans och musik, m. m. för att förbundels verksamhet inora konstbildningsområdet skulle kunnastärkas. I reservation 21 yrkar på en uppräkning med 120,till i sarat-med 48,till iVäxjö. 1 betänkandet erinras ora att bidragen till de bådaarkiven-höjdes väsentligt efter förslag av utskottet . Från anslagetutgår innevarande budgetår bidrag till Karistad raed . och fill Växjömed . I propositionen föreslås en uppräkning av anslagsposten raed , dvs. respektive 600 000 kx. Den nu arbetande arkivutredningen kommeratl pröva fråganom bidragen till de enskilda arkiven. Det finns goda skäl alt avvakta vadutredningen kommer fram till. Då det gäller vpk:s reservation 22 med anledning avyrkandet ora ytterligare . till och dessforskningsråd vill jag hänvisa till betänkandet, där man ingående tar upp demöjligheter som kommer att erbjudas via forskningspropositionen. 68 (): När bemötte våra yrkanden ireservation 3 citerade hon också utskottet. Det är gott och väl när utskottetskriver att folkmusik osv. Utskottet uttalar också - även detciterade - att organisationerna själva bäst kan bedöma hurangeläget det är med ett folkmusikens år och hur ett sådant skall genomföras.Det är precis del som organisationerna nu har gjort, när man tillsammans medtvå studieförbund lagt fram ett förslag om hur det skall genomföras. Jag tycker att del i det här sammanhanget också finns skälatt eririra kammaren om att det finns ett stort intresse för den här saken ävenhär i , eftersom representanter för fyra av de fem partierna iriksdagen har motionerat i frågan. Sedan bara några ord i all korthetnär det gäller . Del låter mycket när mari börjar tala omprocentsatser, men det är faktiskt det reella bidraget i pengar som det handlarom, och de siffrorna är inte astronomiska. 69LARS (): Lät mig börja med Drotlningholrasleatern.Förra året skrev en majoritet av socialdemokrater och kommunister att man villeatt skulle ges utökade resurser. De borgerligapariierna ville redan då ge . Resultatet av majoritetsskrivningenblev en utökning . i praktiken med tanke på inflationen förmodligenett minskat bidrag. Frågan är om är tillfreds med det. Del ärnaturligt att majoriteten inte är det ulan verkligen vill geDrottningholmsteatern summan direkt. tror inte att de smä fonogramproducenternaklarar allt det som Rikskonserter gör. Jag är övertygad om attom de små producenterna får tillfälle all söka ekonomiska resurser för sinaproduktioner kommer de att klara det på ett alldeles utmärkt sätt. Erfarenhetenhittills har visat att de har lyckats åstadkomma produkter av hög kvalitet raenockså till låga kostnader. Vi skall vara medvetna om att de fria grupperna har fått kraftigt förstärkta anslag. Jag har följt utvecklingenår för år och kan konstatera att de aldrig har fått mindre än 10 procentsökning. har de fått en mer än 30-procentig ökning. Totalt settunder tioårsperioden har anslaget till de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna fyrfaldigats i löpande penningvärde. Men även i fastpenningvärde har det naturligtvis skett en mycket kraftig förstärkning. Del ärbakgrunden till att vi anser alt statens satsning just i är, kan hållastillbaka. Sedan får lokala intressenter göra vad de anser att de har möjlighettill. Det är intressant att göra en jämförelsemellan.Konstfrämjandet och SKR. Den ger en belysning av socialdemokraternasfördelning av de resurser sora står till förfogande. Konstfrämjandet får 5milj. kr., medan SKR får 1,4 milj. kr. Försäljningen av konst från delsKonstfrämjandet, dels de olika medlemsorganisationerna inom SKR ger en bild avverksamhetens omfattning, men naturligtvis inte hela bilden. GenomKonstfrämjandet sker en försäljning av ungefär 1 l.niilj. , medanmedlemmarna i SKR säljer för ca 125 milj. kr. Man skulle kunna uttrycka del såatt den statliga satsningen på Konstfrärajandet svarar mot för varjelusenlapp som Konstfrämjandet säljer konst för. Den statliga satsningen pä SKRuppgår med samma beräkningsraetod till . Del ger en viss belysning avstatens satsning. resurserna är obegränsade skall det naturligtvis ocksåske en satsning på arbetsplatsbibliotek. Men vi vet alt det är kärvt inombiblioteksväsendet. De val sora kommunerna i praktiken står inför är följande:Skall vi köpa mer böcker till huvudbiblioteket, kan vi behållafilialbiblioteken eller skall vi förbättra vår service till institutioner? Detär en rad olika typer av angelägen biblioteksverksamhet som man måste väljamellan. Att i det lägel säga alt just de grupper som finns ute päarbetsplatserna behöver samhällets stöd extra raycket, tycker vi är fel. deanställda ställer upp och arbetar frivilligt i verksamheten, kanske med stödfrän , eller om företaget betalar en slant för all få det hela attgå runt, ärdet alldeles utmärkt. Men lät oss inte bygga upp dubblaorganisationer inora biblioteksväsendel. Del finns inte ekonomiska resurser fördet. 1986/87:117 . Anslag till teater, da/is och musik, m. ni. 70ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): säger alt utskottsmajoritetenhar avstyrkt och vpk:s krav om ett anslag på det avsevärda beloppet200 . för all förbereda ett folkmusikens och dansens år 1990.Ulskottsmajoritetens motivering är att organisationerna i fråga bör ställa delkravet. Men det har de också gjort. De har krävt nödvändiga medel för att kunnaförbereda ett folkmusikens och dansens , och de önskar av hela sitthjäria att detta skall kunna genomföras. Vi är alla medvetna ora att många fria teatergrupper fören tynande tillvaro. De får kämpa för sin existens och lever under det ständigahotel om nedläggning. Det bidrar naturligtvis till att en hel del av derasaktiviteter går ut på att försöka skapa ekonomiska förutsättningar för sinfortsatta existens. Anslag tiUteater, dans och/nusik, m.m. Det är någotsom vi alla känner till. Vi känner också till att förra årets anslag varnågorlunda tillfredsställande. Men är det inte tillräckligt. Det gör atten del teatergrupper blir tvingade att lägga ned sin verksamhet. Vi anser att det är nödvändigt med en bibliotekslag. Denbör definiera det övergripande målet för verksamheten och vilka ändamål somverksamheten skall tjäna. En sådan lag bör innebära att staten lar ansvar fören enhetlig biblioteksverksamhet och tar på sig uppgiften att verka för att detskapas förutsättningar för kommunerna alt uppfylla målen för verksamheten.Detta är meningen med en bibliotekslag. En sådan lag skulle också omöjliggörade försämringar av biblioteksverksamheten som förekomraer . Vad gäller frågan om medel för inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk kan sägas att den omfördelning av statsbidragentill folkbiblioteken som genomfördes /86 har inneburit attbidragen till inköp av litteratur för nämnda grupper skurits ned till mindre änhälften av den tidigare nivån. säger alt hennes förhoppning är attökningen av den allraänna kulturella satsning som olika kommuner skall görakommer att kompensera detta bortfall. Men det är också bara en förhoppning.Verkligheten är att koramunerna får det ännu svårare än att görakulturella satsningar sora kan tillgodose invandrarnas behov. Invandringen är ju helt annorlunda . Faktum kvarstår, nämligen att anslaget till inköp avlitteratur på invandrar- och minorilet.sspråk bör ökas med 3 milj. kr, för altsamma inköpsnivå sora /86 skall kunna uppnås, 71 (): föreslår en ganska liten höjningav anslaget till Rikskonserters verksamhet. Men denna begränsade höjning kan hastor betydelse för att ge frilansmusikerna fler arbetsuppgifter. De nyaregionala huvudmännen klagar redan över att deras pengar inte räcker till föruppgiften, I fråga ora lånecentraler och länsbibliotek skriverutskottsmajoriteten att det är viktigt all invandrarna får god service genomlånecentralerna, och det instämmer jag naturligtvis i. Men varför skall intealla landets invånare tillförsäkras en god service eller åtminstone enoförändrad sådan? Statens kostnader för folkbiblioteken är totalt settganska små, och vi tycker att det borde finnas utrymme att ge de 1,5 milj, kr,som behövs för en oförändrad verksamhet hos lånecentralerna ochdepåbiblioteken. Vi har dock begränsat oss till att föreslå att ,överförs från anslaget till länsbiblioteken till lånecentralerna. Det krävsalltså inga nya pengar, säger alt vi skall vänta och se. Jag villupprepa vad jag sade i milt anförande, näraligen alt utskottet införförhandlingarna i enighet borde markera lånecentralernas betydelse för allasfria boklån. 72MAJA (): Jag skall inte uppta kammarens tid med attdra mina argument en gång till. Dessutom har dessa frågor debatterats mångagånger tidigare här i kammaren. De har en benägenhet att komma tillbaka årefter år, vilket jag i och för sig respekterar då de är nog så viktiga. I föreliggande betänkande handlar de flesta frågor omstorleken av medelsanvisningarna till olika ändamål, och skiljaktigheterna iuppfattning gäller just beloppens storlek. Jag anser dock att det inte finnsanledning att alltför mycket blåsa upp de stora skillnaderna i uppfattningmellan partierna i kulturfrågor. Det kan förtjäna att framhållas att det jag upplever somdet mest framträdande draget är ständigt återkommande försök tillhårda nedskärningar när det gäller att bedriva en aktiv uppsökande verksamhet,insatser för kultur på arbetsplatser, bidrag fill regionala skådebanor, friateatergrupper och arbetsplatsbibliotek, för att bara närana några områden. Detär ställningstaganden som tydligen har gjort en gång för alla, ochdet får vi väl då försöka respektera, för de kommer ju i samma skepnad om ochom igen. Anslag tiUteater, dans och musik, m. m. 73 (): Först kan jag konstatera att jag inte ficknågot svar på frågan om var nöjd med utfallet i fråga omDrottningholmsteatern. begärdes utökade resurser, ochdet blev . Jag villpå den här punkten ställa raig bakom utskottets skrivning. I övrigt då det gäller besparingarna försöker MajaBäckström skapa intryck av att gör drastiska nedskärningar.Beträffande de anslag vi nu diskuterar har vi från moderat sida föreslagitnedskärningar på netto . Jag är övertygad om att om regeringen på dessapunkter hade kommit med förslag som var lägre än vad det nu råkat bli,hade med samma entusiasm kämpat för att just denna avvägning,varken mer eller mindre, var precis den riktiga. 74 (vpk): I min sista replik skulle jag vilja tala förArbetarrörelsens arkiv. Som mycket väl känner till, ärarbetarrörelsen och dess historiska utveckling det avsnitt av historiasom är minst belyst. Det är den del av den svenska historien som våra barn fårminst kännedom om. Ändå handlar det om folkets kamp som har bidragit aktivttill att landet är som del är . Det finns två institutioner somjobbar med att belysa och dokumentera den mångsidiga kulturella utveckling somarbetarrörelsen har haft. Det är och Arbetets museum iNorrköping. Jag förstår inte utskottets tveksamhet inför att ge de medel som ärnödvändiga för att de här institutionerna, framför allt ,skall kunna utöka sin verksamhet, sä att det blir möjligt för våra barn attkänna till den historia som den klass de tillhör har haft och den roll som denhar spelat för landets utveckling. 75MAJA (): När det gäller får vi väl seframöver vad man kan göra inom Rikskonserters ram. Det är det enda svar jagvill ge på den frågan. 7 protokoll 1986/87:117 Anslag tiUfilm och kulturtidskrifter, m. m. Sedan vill jag säga att vi naturligtvis är positiva tillarkiven. Inte minst får biblioteksdelen resurser i propositionen och dessutommedel från forskningspropositionen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 17.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande 17 orn anslag till film ochkulturtidskrifter, m. m. Även i frågaom detta betänkande skulle debatten varagemensam för samtliga punkter. Anslagtill fllm och kulturtidskrifter, m. m. 76LARS (): Till föreliggande betänkande om anslag tillfilm och kulturtidskrifter m, m, finns fogat ett antal reservationer, varav jagskall beröra sex stycken. Reservation nr 1 gäller närmast en teknisk fråga. Enligtpropositionen bör som villkor för statsbidrag till filminstitutet förvisningsfrämjande åtgärder gälla alt bidragen till Folkets hus-föreningarnasriksorganisation för Bio Kontrast-verksamheten samt till FörenadeFilmstudios inte skall understiga . Denna metod, att vissa anslag, pä förslag av regeringen,av ges en lägsta nivå men därefter fastställs till sin slutliga nivåav ett annat organ, är såväl egendomlig som krånglig. Först skall såledesregering och riksdag bedöma, inte vad organisationerna skall ha för anslag,utan en nedre gräns. Sedan skall filminstitutet, förmodligen med vägledning avdetta, göra en ny bedömning, nämligen vad organisationerna verkligen skall få.Vi har önskat få slut på denna onödiga byråkrati. Antingen har man, som vi moderater, föriroende förfilminstitutet, och då bör institutet få fastställa beloppen. Eller också harman, som utskottsmajoriteten, inte förtroende för filminstitutet, och då skallriksdagen rimligen fastställa beloppen. Nuvarande ordning bör under allaoraständigheter upphöra. I reservation nr 2 behandlas medelsanvisningen tillfonogram och musikalier. Den frågan har jag redan berört i debatten ombetänkande 14, och jag skall inte upprepa mig här. Så några ord om reservationerna nr 8 och 10. De gällermedelsberäkningen för Stiftelsen för utgivning av En bokför alla, vuxendelen. Det finns i dagens läge gott om bra och billiga böcker avdet slag Litteraturfrämjandet ger ul. Att år pumpa in miljonbelopp ien produktion som av andra drivs utan bidrag tyder på att det är organisationenmer än bokutgivningen som behöver hållas under armarna. Detta anslag är ettutmärkt exempel på en kulturpolitik som stelnat i sin form. Anslaget börfortsättningsvis inte utgå. Talboks-och har äskat . ra 200exemplar av den nya psalmboken i punktskrift för försäljning. Den nyapsalmboken är i vissa avseenden en'besvikelse. stillöshet ochensidighet präglar i en del fall urvalet. Men psalmboken är ändå en central bokför många och borde vara det för alla. Man frågar sig hur den sillande regeringenoch utskottsmajoriteten tänker när de ger 3 milj. kr. till Litteraturfrämjandetför att seende skall få sina böcker en tia billigare raen säger nej till . som kan ge synskadade deras psalmbok. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 12och 14 liksom till de tidigare berörda reservationerna 1, 2, 8 och 10. ProL 1986/87:117 Anslag tdl fil/n och kulturtidskrifter, m. m. 77JAN-ERIK (): Med hänvisning till den text som finns ireservationerna 5 och 12 ber jag alt få yrka bifall till dessa. De gäller 2miljoner mer till kulturtidskrifterna och anslag till psalmbok i punktskrift. 78 (): Förra årets riksdagsbeslut - efter förslag avregeringen - att avveckla stödet till organisalionslidskrifter var ettolyckligt beslut. Delta beslut äventyrar möjligheterna för måhga ideellaorganisationer att bibehålla utgivningen av lidskrifter som både direkt och indirekti vid bemärkelse är värdefulla inslag i vår kulturdebatt. Från centerri kunde vi inte då acceptera regeringens ochulskottsmajoritetens motivering, att dessa organisationer av andra inkomsterskulle klara utgivningen av sina tidskrifter. Självklart kan de stora ochekonomiskt starka organisationerna klara detta, men de flesta mindre tvingas isin prioritering, för att klara sin dagliga verksamhet, att välja bortutgivning av tidningen. Detta är f)å mycket negativt ochutvecklingshämmande. Den viktiga ideella verksamheten blir"fattigare" i sitt utbud till de många människorna och icke minstungdomen. Den blygsamma höjning av anslaget till kulturtidskriftermed 7 miljoner som skedde räckte inte på långa vägar till alt ge deideella organisationernas tidskrifter stöd. Detta framgår av den redovisningsom finns i utskoitsbelänkandet. Av hela 227 organisationer som söktlidskriftsbi-drag har endast 54 fått sådant. Del visar på ett angelägel menouppfyllt behov. Frän vill vi möta dessa redovisade ansökningarpositivt. Vi tycker att det är väl använda resurser när de går till stöd åtfria folkrörelser och deras viktiga funktion i vår demokrati. Det är också riktigt sora ledamöter ikonstitutionsutskottet har sagt i sin avvikande mening: "Vikten frånopinionsbildningssynpunkl av en omfattande utgivning av tidskrifter avbetydelse för den kulturella, sociala och ekonomiska debatten far inteunderskattas," I kulturdebatten över huvud laget är det således viktigtmed en mångfald av stämmor. Om man är positiv, kan de ökade insatserna ske på tvåsätt: genom att återinföra tidskriftsstödet eller genom all ordentligt höja anslaget till kulturtidskrifter. Vi har i motion från valt del senare, och det följervi upp i reservation nr 6, ' 1986/87:117 Givetvis kan man säga som : Anslag tiUfilm och kulturtidskrifter, m. m.