prot · GA0970 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:70 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1986/87:325 om postverketspostutdelningsservice 1 Kommunikationsminister : Frutalman! Enligt tyder uppgifter i pressen på att postverket planerarkraftiga försämringar av posfutdelningsservicen. har frågat mig om jagär beredd att vidta några åtgärder för att tillse att försämringarna inte blirförverkligade. Som jag har nämnt här i kammaren beslöt riksdagensenast att postverksamheten skall bedrivas effektivt ochrationellt. Statsmakterna lägger fast ramarna för verksamheten genom att bl.a. ange övergripande mål för ekonomin, servicen och prisutvecklingen. Inomdessa ramar är det postverket som beslutar i vilken utsträckning och i vilkaformer postutdelning skall ske. Några åtgärder från min sida är därför inteaktuella. 2 HANS (): Jag får tacka kommunikationsministern försvaret, även om jag tyckte att det var djupt otillfredsställande. Kommunikationsministernsäger att statsmakterna lägger fast ramarna för verksamheten, och statsmakternadet måste väl vara regeringen såvitt jag kan förstå, genom att bl. a. angeövergripande mål för ekonomi, service och prisutveckling. Jag vill påstå att servicen i detta fall kommer attförsämras. Då måste man fråga vilka mål regeringen har lagt fast gentemotpostverket. De måste vara oerhört lågt satta i så fall. Det är ju inte bara idetta hänseende som man ser stora försämringar i glesbygden. Jag uppvaktade ihöstas, tillsammans med andra medborgare i min kommun, postverketsgeneraldirektör för att försöka påverka honom med anledningav att en poststation har dragits in. Generaldirektören hänvisade till ekonominoch den rationalisering som man ansåg sig tvingad att göra utifrån de direktivman hade fått från regeringen. Jag skulle vilja komplettera min fråga tillkommunikationsministern: Hur lågt satta mål har ni egentligen förglesbygdsbefolkningens service? terpostverket, tillsammans med andra statliga verk och företag, att försämraservicen kommer utflyttningen att öka och möjligheterna att verka pålandsbygden och i glesbygden att minska ytterligare. 3 Kommunikationsminister : Frutalman! Vad som menas med statsmakterna i detta sammanhang är inte bararegeringen utan också , som har ställt sig bakom dessa målsättningar.Jag är inte så säker på att indragningen av lördagsutdelningen behöver innebäraen försämring för glesbygden, eftersom den expressutdelning som i viss månskall ersätta lördagsutdelningen kommer, enligt de uppgifter jag har fått, attske från 1 300 olika orter i stället för som från 850. Det är därför intesäkert att detta innebär en försämring av servicen. Tidningsutdelningenregleras i ett avtal mellan och posten, ochden berörs därför inte av de åtgärder som vi nu diskuterar. 4 HANS (): Först och främst måste vi vara helt överens omatt detta är en försämring av servicen. Det blir ju inte bara dyrare utan ocksåsvårare att lämna in dessa brev. kan man lägga breven i en brevlåda, men detkommer man inte att kunna sedan, utan man måste lämna dem på ett särskiltställe, och det innebär ju en försämring av servicen. Därefter vill jag ta upp tidningarna, som egentligen äranledningen till min fråga. För oss som bor utefter lantbrevbärarlinjer har detingen betydelse från hur många ställen posten kommer. Det är lantbrevbärarensom kommer och bär ut dagstidningar och brev samt, dock i mycketliten utsträckning, viss annan post. Man har två lantbrevbärarlinjer. Dennaordning har man infört och därmed också försämrat servicen. Dennaåtgärd innebär att när det är litet post, då blir det dyrare att bära uttidningar. Nästa steg kommunikationsministern kommer att få ta ställning tillär när tidningsutbärningen dras in. Har man då samma låga mål? 5 Kommunikationsminister : Frutalman! tycks förutsätta att man skall dra in tidningsutdelningen.Men den regleras,. som jag sade tidigare, av ett avtal mellanTidningsutgivareföreningen och postverket. Den berörs alltså inte avförändringen. När det gäller lördagsbrev, som diskuterar, blir detmöjligen den förändringen att kommer att få ett expressbrev pålördagarna i stället för s. k. lördagsbrev. Jag utgår från att om det ärangelägna brev är innehållet i kuvertet detsamma oavsett vad brevet kallas. 6 HANS (): Precis som kommunikationsministern sade måstepostverket arbeta efter målen för prisutveckling och ekonomi. Menkommunikationsministern upprepar gång på gång att tidningsutgivarna ochpostverket har träffat en uppgörelse. Visst har de det. Den är baserad påekonomiska kalkyler på.hur mycket allting kostar, helt enkelt. Har man dåmindre post, kommer man naturligtvis snart att säga att det skall bli dyrareatt bära ut tidningar.Hur har tidningarna råd att betala det? Vi får t. ex. inga tidningarpå . Vi får finna oss i det, för det skulle bli för dyrt att köra utenbart tidningar. delar man ju inte ut brev. Vi är allvarligtoroade. Jag tycker att regeringen borde ta sitt ansvar och säga:Vi har målet att det skall bli en bättre service. Man ser en klar tendens attpostverket bara försämrar servicen. Om järn vägstrafiken på bandelarna ochSkånes Fagerhult-Kärreberga Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1986/87:332 om järnvägstrafiken påbandelarna och Fagerhult-Kärreberga Med hänvisning till att regeringen gett SJtillstånd att riva upp spåret på bansträckorna och SkånesFagerhult-Kärreberga av järnvägslinjen har mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att upprätthållatrafiken i avvaktan på berörda kommuners utredning. Någon trafik på de båda bansträckorna har inte förekommitpå . Något framtida behov av spåren för trafikändamål kan inteförutses. Därför har regeringen gett SJ tillstånd att riva upp spåren. Det finns vissa rutiner för SJ:s agerande när det gällerfrågan om hur nedlagda järnvägsspår skall disponeras. Där ingår kontaktermellari SJ och berörda kommuner. Om det finns intresse från kommunernas sidaatt överta spåret eller banvallen, får detta diskuteras vid dessa kontakter. 8 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret.Regeringens beslut om att ge SJ tillstånd att riva upp bandelen på järnvägenSkåne-Småland tycks ha tillkommit i stor brådska. På annat sätt kan man intetolka beslutet, eftersom regeringen inte inväntat den utredning som fyra kommuneranslagit pengar till och som sätts i gång under innevarande månad.Länsstyrelsen i har också uppmanat regeringen att avvakta medbeslut tills utredningen är klar. Beslutet rimmar dåligt med vad statsrådetBirgitta i tal hävdat, närnligen att tung trafik av miljöskäl bör flyttastill järnvägen. Den järnväg vi nu diskuterar går parallellt med E 4, som är enav landets hårdast belastade vägar. Vägar är inte heller någonting som vi fårgratis. Byggande och vägunderhåll drar betydande kostnader. Det vet inte minstkommunikationsministern. håller på att utvecklas till etttransportcentrum. I är man optimist vad gäller en ökning avtåggodset. DanLink talar för det. I det sammanhanget borde inte järnvägenSkåne-Småland vara ointressant. Det talas också om att harkapacitetsproblem. Har man inte tänkt sig någon annan lösning än att draytterligare ett spår där? Utan tvivel har en järnväg stor regionalpolitiskbetydelse för de orter som ligger vid järnvägen. Orter som , ochMarkaryd vid järnväg utgör därvid inget undantag. Prot.1986/87:70 Med anledning av det svar jag harfått vill jag fråga kommunikationsminis- 12februari 1987 tern: Kan kommunikationsministern ge kommunerna detpositiva beskedet Om servicen vid järn vägsstationerna att manskall beakta kommunernas utredning och därmed låta SJ avvakta medupprivning av spåret? 9 Kommunikationsminister : Frutalman! Någon större brådska har det såvitt jag kan förstå inte varit i dettaärende. Som jag sade i svaret har det inte funnits någon trafik på dessabansträckor . Jag utgår från att kommunerna hade aktualiserat frågantidigare om de hade haft ett verkligt intresse. Så har uppenbarligen inteskett. Däremot har ärendet varit ute på remiss, och man har yttrat sig överdet. Kommunerna har naturligtvis fortfarande möjlighet attdiskutera ärendet, men diskussionerna skall i så fall föras med SJ och inte medregeringen. Intresset har alltså kommit till uttryck på ett mycket sentstadium, efter det att trafiken har upphört på banorna. 10 (): Jag kan konstatera att beslutet innebär att engenomgående trafik mellan och spolieras. Kvar blir enstympad godsbana som torde få en mycket begränsad livslängd. Det är kortsiktigpolitik att riva upp järnvägen. Den kan behövas på , och det ärsvårt att få tillbaka en järnväg som man en gång har rivit upp. Jag skulle tro att kommunikationsministern i likhet medmig har läst boken . För den händelse att kommunikationsministern intehar läst boken vill jag rekommendera den. Där skriver generaldirektören för SJ.Bengt Furbäck: Med SJ:s ambitioner att fungera på bästa sätt i trafikanternasoch samhällets intresse, och med den satsning på SJ som kan förväntas frånstatsmakternas sida kan vi få uppleva att kommer att sluta som detbörjade, som ett järnvägens århundrade. 11 Kommunikationsminister : Frutalman! Det är uppenbarligen inte SJ:s avsikt att dessa banor skall vara med inästa århundrade. Då hade SJ inte begärt att få riva upp dem. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1986/87:346 om servicen vidjärnvägsstationerna har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att väntande resenärer skall få erfara ett minimumav rimlig service från SJ. tar upp som exempel på SJ:s dåliga serviceatt järnvägsstationen i stänger . För att kollektivtrafiken skall kunna utvecklas vidarekrävs att trafikföretagen ställer upp med en bra service. Det är dock så attregeringen inte detaljstyrett statligt affärsverk som SJ i sådana frågor som rör vänthallarnasöppettider. Mitt svar på fråga blir därför att SJtillsammans med andra trafikföretag också i fortsättningen måste ta fulltansvar för den service som ges till resenärerna. Regeringen bör alltså intebesluta om öppettider för väntsalar. De besluten fattas nog klokast av de somhar ansvaret lokalt. Om servicen vid järnvägsstationerna 13 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Men det hela är litetegendomligt, minst sagt. Jag begär naturligtvis inte att regeringen, och allraminst kommunikationsministern, skall gå in och detaljstyra. Men jag tyckerverkligen inte att det är en detalj att stationsbyggnaden i stängerredan kl. 21.00-jag kom dit och skulle ta snälltågettill , och då var stationsbyggnaden stängd. Är det servicetill resenärerna? Festligt är att man knappt kunde komma in istationsbyggnaden. Då målades den nämligen om. Vilken glädje har vitågresenärer av denna nymålade byggnad i när den är stängd då manverkligen behöver den? Det blåste och regnade i när jag kom dit, ochdet fanns inte ens minsta skydd. Statsrådet är ju, liksom jag, göteborgare och vet att detvid varje hållplats för buss och spårvagn i åtminstone finns en kurdär man kan stå skyddad mot regn och blåst. Men vid denna stora hållplats -har ju 15 000 invånare, och så många väntar aldrig på enspårvagnshållplats i - kan man alltså inte komma in efter ,för då stänger stationsbyggnaden. Statsrådet säger: "För att kollektivtrafiken skallkunna utvecklas vidare krävs att trafikföretagen ställer upp med braservice." Ja, visst krävs det. men trafikföretagen ställer inte upp!Svaret på min fråga är att "trafikföretag också i fortsättningen måste tafullt ansvar för den service som ges till resenärerna". Men ingen människakan väl påstå att det ges en tillfredsställande service till resenärerna.Regeringen skall naturligtvis inte besluta om öppettiderna. "De beslutenfattas nog klokast av de som har ansvaret lokalt." Det står fel där. Detskall vara dem på riktig svenska, men vi har inte tid med språkriktighet . Men är det klokt att fatta sådana beslut att när mankommer till stationen för att ta tåget kl. 21.40-det blåser och det regnar-kanman inte komma in? Varför målas byggnaden om egentligen, om man endast skallstå utanför och titta på den? Överläggningen var härmed avslutad. (Applåder frånåhörarläktaren.) 14 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om att meningsyttringar från åhörarna inteär tillåtna. Om kabel-TV i hyreshus 5 §Svar på fråga 1986/87:340 om kabelTV i hyreshus har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att frågor om installation och sändningar via kabel-TV kanprövas som hyresvillkor och att avstående från att betala särskilda avgifterför kabel-TV inte skall bedömas som förverkande av hyresrätt. Bakgrunden till fråga är att bostadsdomstolennyligen har funnit att en förhandlingsöverenskommelse mellan en hyresvärd ochen hyresgästförening om att införa kabel-TV inte är en sådan överenskommelse omhyresvillkor som kan prövas av hyresnämnden. Ett antal motioner har också väckts i , som berörsamma fråga som nu har aktualiserat. Frågan om installation av kabel-TV i en hyresfastighetbedöms på samma sätt som en installation av andra gemensammaanordningar i fastigheten, som t. ex. "vanlig" centralantenn förradio och TV. Detta innebär att en enskild hyresgäst inte kan motsätta siginstallation av kabel-TV om hyresgästorganisationen ochfastighetsägaren/hyresvärden är överens. Hyresgästerna kan dock få en eventuellhyreshöjning på grund av kabel-TV-installation prövad av hyresnämnden. Tekniken inom kabel-TV-området har utvecklats mycketsnabbt. Det finns en möjlighet att genom installation av s. k. stjärnnätoch av filter åstadkomma en valfrihet för det enskilda hushållet. Enligt vadjag har inhämtat är det också så att man numera försöker komma fram till en förde flesta godtagbar lösning. Det är givetvis angeläget att frågan om en anslutning tillkabel-TV på ett tidigt stadium diskuteras bland de boende så att de fårmöjlighet att påverka beslutet. Boendeinflytandet har utvecklats isamverkan mellan parterna på hyresmarknaden. På detta sätt har hyresgästernagenom sina organisationer kunnat ta allt större ansvar för sinaboendeförhållanden. Jag räknar därför med att organisationerna kan finnalämpliga former för hur hyresgästernas intressen skall tas till vara, även närfrågan om anslutning till kabel-TV aktualiseras. Mot bakgrund av vad jag nu har sagt.är jag inte beredd attför närvarande föreslå att hyreslagstiftningen ändras, men jag kommer givetvisatt noga följa utvecklingen på området. 16TORE (vpk): Jag tackar för svaret på frågan. För tog jag upp detta problem i form aven motion i - en motion som för övrigt ännu inte är behandlad. Jagtog upp problemet med utgångspunkt från då aktuella händelser i och påandra platser där problemet hade ställts på sin spets. Det gällde möjlighetenför enskilda hyresgäster att tacka nej till kabel-TV. Det visade sig att man hade gjort den tolkningen att varesig jag har TV eller inte - och vare sig jag är intresserad av kabel-TV ellerinte - kunde jag i förlängningen tvingas att flytta om jag inte godtog attbetala avgiften för kabel-TV. Mot den bakgrunden tog jag upp och aktualiseradedenna fråga för ett årsedan. Det är riktigt som det sägs i svaret, att det nu finns flera motioner i ärendet som blir föremål för behandling. Vi får hoppas att behandlingen blir sådan att man på ett eller annat sätt, genom riksdagsutta lande eller genom lagändring, kan få fastställt det orimliga i att jag kan riskera mitt besittningsskydd - min kvarboenderätt -, om jag inte vill ta emot på mini TV och betala för det som många människor betraktar som skräp utifrån. ' Alla frågor kring kabel-TV-antennsystem bör självfalletbehandlas lokalt enligt de förhandlingsordningar och boendeinflytandeavtal somfinns på hyresmarknaden - jag är överens med bostadsministern om det - och dethar både och påpekat. Men konsumentverketpekar också på möjligheten för hyresgäster som står utanförförhandlingssystemet att införa ett nytt villkor i sina hyresavtal, med deninnebörden att inga ändringar i lägenhetens utrustning och utformning får görasutan hyresgästs godkännande. Nog vore det rimligt, bostadsministern, att manändå får pröva en så väsentlig fråga som det här gäller som ett hyresvillkor iett hyresförhållande. Om kabel- TV i hyreshus Såvitt jag har kunnat utröna är situationen nuden att företagen i och med den nya tekniken i allmänhet har utvecklat ettsystem som innebär individuell anslutning till kabel-TV. Jag har blivitinformerad om att när det t. ex. gäller allmännyttiga del avbostadsmarknaden. , , Stockholmshem, tillämpasnu ett system med den nya tekniken med s. k. stjärnkabelsystem med filter somgör att den som inte vill ansluta sig inte heller behöver göra det. På sammasätt förhåller det sig i och på andra håll. Det tycker jag är en braordning. Jag anser att man i största möjliga mån bör ta individuellhänsyn i detta sammanhang. Dessutom går ju utvecklingen mot störreboinflytande, och både och jag vill lägga över mer och mer avansvaret för förvaltningen av fastigheterna på hyresgästerna. Då bör de ocksåkunna klara av en fråga av den här karaktären. Vi följer utvecklingen meduppmärksamhet, och vi skall med stort intresse ta del av den behandling avmotionerna som väl snart skall ta itu med. 18TORE (vpk): Även jag tycker att det är en bra ordning somman nu har börjat tillämpa, men en hel del avtal hade hunnit träffas innan mankom på att man naturligtvis skall ta hänsyn till individen och vad individenönskar i det här sammanhanget. Dessa avtal tolkas nu av hyresnämnder och avbostadsdomstolen på det sättet att man inte kan komma ifrån dessa uppgörelser -man kan inte ens få saken prövad. Det är det jag tycker är orimligt. Det bordeockså som bostadsminister kunna uttala en mening om. Är det inte orimligt att man inte skall kunna få sådantprövat som hyresvillkor? Är det inte orimligt att man skall kunna äventyra sittbesittningsskydd, om man vägrar att betala för en anslutning som man inte villha? Om kabel-TV i hyreshus Såvitt jag förstår finns det inga hinder förparterna att företa omförhandlingar. Om det föreligger ett sådant intresse frånhyresgästernas sida kan man begära omförhandling på den här punkten. Jag harockså påpekat att det inte finns några hinder för att få hyran prövad, även ombostadsdomstolen inte vill pröva frågan huruvida man har eller inte harskyldighet att delta i installation av kabel-TV-antenn. Till dess att sådananya förhandlingar kan ske får vi väl acceptera att det finns ett antal fall därman har gjort installationen innan en tillfredsställande teknik fanns. Vi fårväl ändå tro att parterna på marknaden kan ordna upp detta. 20 (vpk): Vi är tydligen överens, men kvar stårtillämpningen. Faktum är - det går inte att bestrida - att ett stort antalhyresgäster har förvägrats möjligheten till prövning av ett villkor som de intevill vara med om. Det är det viktigaste i det här sammanhanget. Är det interimligt att de, bortsett från förhandlingsöverenskommelser och annat, skall harätt till en prövning? Vi är ju här, bortsett från förhandlingsöverenskommelseroch annat, inne på det som bostadsministern talade om, nämligen den enskildeindividens möjligheter och rättigheter. Sedan är det inte säkert att man ens kan få prövad fråganom en eventuell hyreshöjning på grund av kabel-TV - det visar också en delaktuella fall. Frågan är: Bedöms det som en särskild avgift, är den i så falllikvärdig med hyreshöjning, och är denna i sin tur likvärdig med hyresvillkor?På den punkten behövs det klargörande och raka besked. Jag tror det är klokt att iaktta en vissförsiktighet när det gäller den här typen av överenskommelser och derasinverkan på besittningsskyddet. Det kan ju tänkas att någon inte vill hacentralantenn och därför inte vill betala den del av hyran som avsercentralantennen. Kan vederbörande avstå från detta och ändå behålla sinhyresrätt? Vi kan också tänka på andra ting som tillhör dengemensamma delen av fastigheten. En viss försiktighet på den här punkten äralltså tillrådlig, även mot bakgrund av att och jag tycks ha enungefär samstämmig uppfattning i övrigt härvidlag. Vi har konstaterat att det är enutveckling på gång åt det håll som vi båda önskar. Jag tror inte att problemenär större än att hyresmarknadens parter kommer att klara upp dem. 22TORE (vpk): Kort vill jag säga att det finns hyresgästersom aldrig skulle kunna tänka sig att bli påtvingade en prenumeration på entidning och vara tvungna att betala för den. Det finns människor som aldrig kantänka sig att tvingas betala avgift för telefon när de inte har telefon, ävenom det är ledningsdragning gjord för telefon till varenda lägenhet. Jag nämnerdetta för att försöka illustrera orimligheten i det nuvarande förhållandet ochnödvändigheten av att klara upp dessa problem. Jag tycker inte jämförelsen är riktigttillfredsställande. Den omständigheten att man prenumererar på en tidningkräver inga fasta installationer i huset. Men här krävs det ju installationer,och då är frågan: Skall alla delta eller bara några? kan ju dela upp frågan, i en fråga somhandlar om installation av kabel-TV och en annan fråga som handlar om sändningav program genom kabel-TV-nätet. Då hamnar vi i en helt annan situation, menden fråga har väckt innefattar både frågan om installation ochfrågan om programval. Om arbetsmarknadsläget i kominun 24 (vpk): Bara för att undvika missförstånd: Mitt tal omtidningsprenumerationer syftar närmast på att när det gällertidningsprenumerationer har man möjlighet att ändra sig, och då har man ingenskyldighet att fortsätta betala. Men om man har träffat enuppgörelse i ett antal hyresgästers namn, utan att dessa har varit överens omsaken, har de nu ingen möjlighet att ändra sig och slippa betalningen. Det ärju detta frågan gäller. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1986/87:341 om arbetsmarknadsläget iKinda kommun har frågat industriministernvilka åtgärder som övervägs för att förbättra arbetsmarknadsläget i Kindakommun. Frågan, som är ställd mot bakgrund av uppgifter från SödraSkogsägarna om driftsinskränkning vid Kindasågen i Kisa, har överlämnats tillmig för besvarande. Enligt vad jag inhämtat har någon information till deberörda fackliga organisationerna ännu inte lämnats, och MBL-förhandlingar hardärmed inte heller genomförts. Det är därför för tidigt att ha någonuppfattning om vare sig omfattningen eller inriktningen av eventuella åtgärder.Jag utgår från att kommer att medverka till att annansysselsättning kan skapas i kommun om de aviserade neddragningarnagenomförs. Jag har också försäkrat mig om att berörda myndigheter på regionalnivå -länsarbetsnämnden, , utvecklingsfonden och kommun-harett väl etablerat samarbete och en god beredskap för att kunna sätta ineventuella åtgärder. I det läge som råder följer regeringen nogautvecklingen. Anf.26 (): Jag ber att fåtacka för svaret. kommun har drabbats avflera företags-nedläggelser. Ca100 jobb försvann. Det var i huvudsak kvinnor som blev ställda utan arbete. Tio årsenare flyttades Euroheat från kommun. Om A -kassornas utbetalningsregler försvannoch någon ersättningsindustri etablerades inte. Euroheats ägare, , gjorderegionalpolitiska insatser men inte i Kindabygden. Kanske borde regeringen dåha agerat mera kraftfullt för att hävda kommunens intressen. försvinner sannolikt nära 80 arbetstillfällen vidKindasågen, som ägs av . Det är självfallet viktigt att deinvesteringar som sker stärker sågens konkurrenskraft. En liten kommun som kommun kan inte på egen handklara den situation som har uppstått. krävs det en kraftsamling för atthävda sysselsättningen i . Näringslivet, inkl. , statenoch länsmyndigheterna, måste ställa upp och insatserna måste samordnas. är ett län med en väl utvecklad industri,goda kommunikationer och högre utbildning. Men även i finns detkommuner med problem när det gäller sysselsättning och ekonomi. arbetar - som arbetsmarknadsministern påpekade -berörda myndigheter för att klara dagens svåra situation. I samarbete meduniversitetet bör myndigheterna kunna presentera projekt som ger jobb i Kinda.Men de projekt som kan bli aktuella kostar pengar. Således behövs detekonomiska insatser från staten och . harlokaliseringsstöd utgått till Kindasågen.