prot · GA0927 · 1986-12-31 00:00:00 — Men den stora gruppenläkemedelsberoende är människor som följer läkares ordinationer, aldrigspringer till flera läkare och än mindre förfalskar. I kan vi utifrån olika undersökningar uppskattaatt ungefär 80 000 människor är beroende av lugnande mediciner som Valium,Rohypnol, Sobril osv. Anledningen till att människor börjar ätaberoendeframkallande lugnande läkemedel är vanligen att de sökt läkare på grundav sorg, oro och ångest. De följer läkarens ordination, många äter t.o.m. lägredos än läkaren föreskrivit. Bensodiazepinernas terapeutiska/medicinskaverkningstid varar , men tusentals människor fortsätteratt äta den lugnande medicinen för att de får abstinensbesvär om de försökersluta: Den bensodiazepinframkallade abstinensen skiljer sig från abstinensframkallad av alkohol och narkodka. En alkohol- eller narkotikaabsdnens är överpå . Bensodiazepinabstinens kan vara upp dll . Ofta kommerabstinensbesvären i vågor med månaders mellanrum. På så sätt skapas läkemedelsberoende egentligen utanpatientens egen förskyllan. Nio av tio recept på psykofarmaka skrivs ut iöppenvården. De flesta recept på bensodiazepiner skrivs ut av allmänläkare utankompetens i psykiatri. Inom sjukvården finns knappast några resurser för att tahand om läkemedelsberoende människor. I har man inom slutenvårdensex platser på . RFHL (åtläkemedelsmissbrukare) i har som förbundet arbetatmed hjälp åt läkemedelsberoende haft mer än 2 000 hjälpsökande. Utöver de sexsluterivårdsplatserna och RFHL:s insatser finns i ingenkvalificerad hjälp att få. När det gäller alkoholmissbruk och narkotikabruk uttalarsamhället en klar uppfattning. reagerar på varje förändring ikonsumtionsmönstret, och det råder nu en bred enighet om uppfattningen att dentotala konsumtionen av alkohol har betydelse för alkoholskadornas omfattning.På samma sätt finns det skäl misstänka att beroende av och missbruk av lugnandeläkemedel är relaterat till totalkonsumtionen av bensodiazepiner. Genom attminska förskrivningen av bensodiazepiner till en medicinskt acceptabel nivåskulle människor kunna besparas läkemedelsberoendets lidande. Medhänvisning till vad som anförts frågar jag socialministern: Kommerregeringen att föreslå några åtgärder för att få ner förskrivningarna avbensodiazepiner? Kommerregeringen att vidta åtgärder för att öka tillgången på kvalificerad vård ochbehandling för dem som är läkemedelsberoende? 1986/87:87 av () tillkommunikationsministern om en fast trafikförbindelse mellan ochKöpenhamn: Svenska och danskaregeringsledamöter har i massmedia tillkännagett uppfattningen att en fastförbindelse mellan och kan stå klar . Den fasta förbindelsen skulle endast omfatta landsvägs-och lättare spårbunden trafik. Flera kommuner, bl. a. , planerar att underkommande år investera betydande kapital i hamnar, färje- ochjärnvägsterminaler/stationer, vägnätet, järnvägstunnlar, bangårdar etc. Dessa investeringar kan bli ekonomiskt försvarbara endastunder förutsättning att färjetrafiken mellan och /Tysklandfortsätter.i samma omfattning som under några årtionden framöver. Kommer en fast förbindelse till stånd redan i mitten av1990-talet, måste kommunerna längs meddelas härom. Debatten om fast förbindelse har som bekant pågått undermånga år utan några konkreta resultat. I de senaste årens diskussioner harframför allt två alternativ utkristalliserats: 1. en landsvägsbro mellan ochKöpenhamn 2. en järnvägstunnel mellanHelsingborg och . Kommunernas trafikinvesteringar ärlångsiktiga, varför det är nödvändigt att de ges klara besked om regeringensplaner inom detta område. Eftersom en ny lösning av Öresundstrafiken uppfattassom trolig av såväl svenska som danska regeringsledamöter är det av stor viktför kommunerna i att erhålla besked om nya förutsättningargäller. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Är det enligt kommunikationsministern sannolikt att fast förbindelsemellan och kommer att stå klar ? 1986/87:88av () till statsrådet om statsbidrag dll stödutfodringav renar: Olyckan i Tjernobyl har medfört enökad medvetenhet om att våra livsmedel påverkas av radioaktivt nedfall.Medvetenheten tycktes hasdgt påkommen hos de ansvariga, eftersom gränsvärdetför radioaktivitet i någon sorts panik sattes till /kg endast några dagarefter olyckan. Att gränsvärdet sattes så lågt har medfört stora problem förolika befolkningsgrupper. Hårdast har de renskötande samerna drabbats.Renköttet har i stora delar av renskötselområdet becquerelvärden avsevärtöverstigande gränsvärdet.Det får följaktligen inte säljas som livsmedel. Renarna äter lavar som tar uppovanligt mycket cesium. Därför riskerar gränsvärdet att överskridas ävenföljande år. Detta vore inget mindre än en katastrof för hela samekulturen. Samerria har redan lidit avsevärd skada inte minstpsykiskt. gäller det att begränsa skadan så mycket som möjligt. Det ärviktigt att renköttet får säljas som vanligt. En möjlighet somstår till buds är att låta renarna få ett tillskott av foder som innehåller enhög;halt av kalium och är garanterat fritt från radioaktivitet under vinternför att på så sätt få ner cesiumhalten. Halveringstiden av radioaktiviteten idjuren rör sig om cirka en månad. Även relativt höga halter hinner på så sättreduceras avsevärt. Tillsammans med nästa års sommarbete, vilket bör varacesiumfritt, och tidigarelagd slakt är förutsättningarna för attbecquerelhalten i renköttet understiger gränsvärdet mycket stora. Det allmännabör svara för merkostnaderna i samband med stödutfodringen: Helarenskötselområdet bör omfattas av stödet. Är statsrådet beredd att medverkatill att ett sådant stöd som ovan beskrivits införs? 1986/87:89av () till kommunikationsministern om järnvägens kapacitet påsträckan : En utökad järnvägskapacitet mellanStockholm och är utan tvivel en mycket angelägen uppgift. Denföreslagna nya järnvägssträckningen mellan Flerriirigsberg och Järria geriomGrödirige har dock vållat eri betydaride oro bland frilufts- och miljöintresseradeinom framför allt och . Trots att SJ i projekteringen tagitvissa miljöhänsyn innebär förslaget som det nu föreligger betydande ingrepp iett ur miljösynpunkt mycket känsligt och intressant område. Tiotusentals frilufts- och sportintresserade inom södraStorstockholm ser Lidaområdet som något av ett centrum för sitt friluftsliv.Områdets kvaliteter kommer dock att avsevärt försämras, eftersom järnvägenplanerar att skära det mitt itu. Störningar från tågtrafiken kommer attytterligare bidra till ätt göra det mindre attraktivt. Många upplever denplanerade järnvägssträckningen som ett hot mot hela Lidaanläggningens framtid. Inom är avsikten att järnvägen kilometervis skallgå igenom ett erkänt storslaget och vackert naturlandskap, som dessutom enligtden fysiska riksplaneringen är av riksintresse för kulturminnesvården. skulle järnvägen gå rakt igenom ett synnerligen riktfornlämnings-område med bl. a. största koncentration avstenåldersboplatser - en av de största också i ett riksperspekdv. Här finnsinte mindre än 17 boplatser, däribland den välkända Korsnäsboplatsen från 2OÖOtalet f.Kr. Det råder en stor osäkerhet om huruvida denföreslagna järnvägssträckningen kommer att få en tillräckligt ingående prövningur miljösynpunkt och ur kulturhistorisk synpunkt. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag om attfå ställa följande frågor till kommunikationsrninistern: Hur avserregeririgeri att säkerställa att SJ:s planer på en järnväg genom fåreri tillräckligt irigåeride prövning ur miljösynpunkt, ur kulturhistorisksynpunkt och med hänsyn till friluftslivets särskilda behov i storstadensnärhet? Avserregeringen att överväga också andra sätt att öka järnvägens kapacitet mellanStockholm och än genom den föreslagna Grödingebanan? ' 1986/87:90 av () till ståtsrådet BengtGöransson om statsbidraget till fristående skolor: När 1982 beslutade om ettstatsbidragssystem för fristående skolor, behandlades också frågan om hur längeen fristående skola bör vara i drift innan statsbidrag skulle kunna beviljas.Den kommitté som utrett frågan, , framhöll att undervisningen i deskolor som skall kunna komma i fråga för statsbidrag skall vara av godkvalitet. För detta krävs enligt kommittén att skolan bedriver sin verksamhetunder , och man föreslog därför en kvalifikationsdd ochett successivt införande av statsbidraget. Man föreslog dock också attregeringen skall kunna medge undantag från bestämmelserna om,kvalifikationstidoch successivt införande av stödet. Föredragande statsråd instämde i att regeringen normaltinte skulle förklara en skola bidragsberättigad, om den inte har bedrivit sinverksamhet . Utbildningsutskottetskriver i sitt av godkända betänkande: "Av propositionen framgår att regeringen, omsärskilda skäl föreligger, skall kunna medge undantag från kvalifikationsddenom för statsbidrag. Utskottet utgår ifrån att regeringen gör undantagfrån huvudregeln i fall då så befinns rimligt." Enligt pressuppgift beslutade regeringen den 13 novemberatt avslå i ansökan om statsbidrag med hänvisning dlltreårsregeln. Denna, skola har varit verksam med i huvudsak samma inriktning iett halvt sekel. Att skolan upphört att ha huvudman ochombildats dll friskola har knappast påverkat skolans inriktning och kvalitet.Regeringen kan alltså bygga sin bedömning av skolan erfarenhet. Med hänvisning dll vad jag anfört hemställer jag att fåställa följande fråga till statsrådet : Vill regeringen klargöra vilka omständigheter som bör råda för att denav fastställda möjligheten till undantag från bestämmelsen om tre årskvalifikationstid för statsbidrag till fristående skolor skall komma .tillanvändning? 1986/87:91av () till kommunikationsministern om föreslagnapersonalinskränkningar inom lotsväsendet i : har framfört förslagom personalinskränkningar inom lotsväsendet i som i praktikeninnebär nedläggning av Svartklubbenslotsplats och uppfattas som ett steg mot nedläggning också av lotsplatsen iLandsort. Dessa föreslagna åtgärder skulle innebära nya led i en nedrustning avstatens service i skärgårdarna som inger allvarlig oro såväl bland bofastskärgårdsbefolkning som inom den yrkesmässiga sjöfarten och båtsporten. 1976 beslöt om en nationell skärgårdspolitik medmålet att bevara en bofast befolkning i skärgården. Detta ansågs nödvändigtinte bara för att bevara kultur-, natur- och bebyggelsemiljöer utan också föratt klara sådana angelägna samhällsuppgifter som övervakning, räddningstjänstm. Den nu pågående successiva neddragningen av samhällets verksamhet iskärgården måste anses stå helt i strid med denna nationella skärgårdspolitik. De föreslagna indragningarna skulle av allt att döma fåmånga allvarliga konsekvenser. Behovet av den service som lotsplatserna kan geär i ökande i de berörda områdena. En indragning av Svartklubbenslotsplats skulle få svårartade konsekvenser för sjöfart och säkerhet i Roslagen.Under senare år har en ny hamn byggts i med en omfattande sjöfart.Också Hallsta pappersbruk alstrar genom sin utbyggnad en kraftigt ökadbåttrafik. Kärnkraftsanläggningen i skapar alldeles specifikasäkerhetsproblem i området. Till det kommer den ständigt ökande fritidsbåtstrafiken. Också i fråga om Landsort kan konstateras att denindustri- och hamnutveckling som förväntas i kommer att ställa mycketstora resurskrav på lotsväsendet. Också i det här området ökar fritidsbåtstrafikenstarkt. I bägge fall kan konstateras att lotsplatserna är viktigabaspunkter för den bofasta skärgårdsbefolkningens säkerhet och inte minst föryrkesfiskets intresse. Det finns ingenting i sjöfartens utveckling i de berördaområdena som motiverar en neddragning av samhällets lotsservice. Tvärtom skulleden faktiska utvecklingen snarare motivera en utvidgning. Det måste vara svårtatt acceptera att budgetproblem skall få föranleda en sänktsäkerhets- och servicenivå i de här aktuella, mycket känsliga områdena. Med hänvisning till vad jag anfört ber jag att få ställaföljande fråga till kommunikationsministern: Vad är regeringens uppfattning omstatens ansvar för säkerhet och service i våra skärgårdsområden? 10 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1986/87:155 av () tillkommunikadonsministern om persontrafiken på järnvägssträckanKalmar/: På linjenKamlar/vill transportrådet enligt uppgift ersätta visstågtrafik med busstrafik. Är detta början på nedläggning av järnvägslinjerna mellansydöstra och - linjer av stor vikt för både person- ochgodstrafik? har en av de sämsta tågförbindelserna i landet vadgäller . Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Avser regeringen medverka till ennedläggning av persontrafiken på linjen /? 1986/87:156 av () tillbostadsministern om statsbidrag till energisparrådgivningen: Regeringen infördestatsbidrag till kommunerna för energisparråd-givning. Det byggdes upp enkompetens i många kommuner för att kardägga kommunens byggnader urenergisynpunkt och för att ge råd både till allmänheten och till kommunalaorgan om hur energihushållningen kunde förbättras. Detta statsbidrag upphördeden . häller den värdefulla kompetensen på att skingras.Rådgivningen har slutat i många kommuner. Det sänkta oljepriset och elrean har minskat det spontanaintresset för energihushållning. Privatekonomiskt lönar det sig på kort siktinte tillräckligt att spara energi, för att man skall prioritera dennainvestering i en trängd ekonomi. Men långsiktigt och för landet är det en storvinst. Det är därför motiverat att staten lämnar bidrag. Regeringen uttryckerofta i ord hur viktigt det är att energihushållningen intensifieras, men ipraktiken försvårar man den. Med anledning av det anförda hemställer jag om att tillbostadsministern få ställa följande fråga: Ämnar statsrådet se till attstatsbidraget till energisparrådgivningen i kommunerna åferinförs? 11 § Påförslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajournera sinaförhandlingar dll , då det till dagens bordläggning anmäldautskottsbetänkandet väntades föreligga. 12 § Förhandlingarna återupptogs . 10 protokoll 1986/87:23-28 1986/87:27 13§ Anmäldes och bordlades 17november 1986 Proposition 1986/87:66 Höjning avskatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. 14§ Anmäldes och bordlades betänkande 1986/87:4 Vissaalkoholpolitiska frågor 15§ Kammaren åtskildes .