prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — För övrigt kan konstateras att också materialtekniklinjenoch dess lokalisering till har avstyrkts av de flestaremissinstanserna. 33 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter : Grundläggande högskoleutbildning m. m. 34PÄR () replik: Jag vill göra några kommentarer med anledningav inlägg, men först kanske vi måste klara ut vad som gäller ifråga om reservationerna och det tryckfel som finns i betänkandet. och stöder inte reservation 4 angåendeen tekniskfysiklinje vid i , utan det är enbart moderaternasom står bakom den reservationen. Däremot stöder vi, vilket inte framgår av dettryckta betänkandet, reservation 2 som handlar om kvalitetsförstärkningar avvissa matematisk-naturvetenskapliga utbildningar vid i klargörs nu i ett rättelseblad som finns utdelat i alla bänkar, så jaghoppas att det inte skall behöva kvarstå några oklarheter. När vi diskuterar betänkande 16 om den tekniskautbildningen säger apropå vårt förslag om resursförstärkningar till teknisk sektor med 40 milj. kr. att socialdemokraterna gjort en annorlunda prioritering av resurserna. tycker jag är väldigt intressant. Vilken annorlunda prioritering har socialdemokraterna gjort? Vad använder social demokraterna dessa 40 miljoner till för annat ändamål, som inte vi skulle vilja stödja? . Jag har för mig att skillnaden mellan socialdemokraternaoch oss är att socialdemokraterna inte är lika intresserade av att satsa påutbildningsområdet och inte vill skaffa fram de resurser som behövs. Det gick som en röd tråd i yttrande iövrigt att det inte fanns resurser. Politik är att vilja, och i detta fallhandlar det om i vilken mån man tycker detta är ett så viktigt område att manvill satsa på det eller inte. Från sida är det klart att vi gärna sparar påandra ställen för att kunna få loss resurser för utbildningsområdet. När det gäller förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna hänvisade till obesatta platser somett motiv för att inte anpassa utbildningen efter behoven. Jag tycker det ärett ganska dåligt motiv. Vi har ett behov och då gäller det att se till attskaffa utbildningsmöjligheter som står i samklang med detta behov och att manaktivt försöker rekrytera. Ett sätt att öka rekryteringen kan vara att anordnautbildning på fler platser, t. ex. återuppta utbildning i och Borås.Det är ju helt klart att på ju fler platser en.utbildning finns, desto lättareär det att finna elever. Grundläggande högskoleutbildning m. m. När det gäller de små högskolorna sade attvi och hade olika inriktning. Det är naturligtvis sant, men jagvill betona att den skillnaden inte är lika stor som den var för ett par årsedan, när närmast ville lägga ned de små högskolorna och i ställetsatsa på distansutbildning. har närmat sig högst betydligt,och det tycker jag är värt all uppskattning. Låt mig angående högskolan på säga,att det handlar om en omfördelning av utbildningsresurser inom regionen ochinte ett nytillskott. 35CARL-JOHAN () replik: Mina kommentarer nu gäller betänkande 19, reservation 3. säger naturligtvis att det inte ärdiskriminering av kvinnor att bara typiskt manliga lärarutbildningar fårutbildningsarvode. Hon hävdar att anledningen är ansvar för ekonomin. Men förslag är också finansierat. Vi villinte haspla ur oss förslag för att det skall se bra ut. Man hade kunnat klaraekonomin även med vårt förslag i detta stycke. Det är konstigt att utskottets majoritet visar sittekonomiska ansvar genom att undanta kvinnor från utbildningsarvode. Ni måsteförstå att det kan uppfattas som diskriminering av kvinnor att ni väljer attundanta just handels- och kontorslärarlinjen samt vårdlärarlinjen frånbestämmelsen om utbildningsarvode. 36 BO (vpk) replik: Självfallet anser inte vi att det ärkönsdiskriminerande att vi har återinfört utbildningsarvodet på industri- ochhantverkslärarlinjen. Det var faktiskt tack vare vpk som vi kunde fåett sådant beslut. Men självfallet anser vi också att arvodet bör återinförasäven på t. ex. vårdlärarlinjen. Det faktum att det är mest kvinnor som genomgår denutbildningen kan inte vara något avgörande argument för att det inte skullebehövas utbildningsarvoden också där. Till vill jag säga att vi har lagt ettlitet blygsamt förslag, som vi tycker att vi har modererat väl, om ett anslagf)å ytterligare . till högskolan i för att förstärkabibliotekarielinjen. har inga synpunkter på förslaget i sig. Honbara säger att statsfinanserna inte tillåter detta. Jag gör den reflexionen att det måste kännas ganskafantastiskt att ha ett sådant grepp om en budget på hundratals miljarder kronoratt man kan avgöra att just dessa hundratusen kommer att knäcka denna budget. 37 () replik: Jag vill något kommentera på en utredning om en högskola på . säger attsocialdemokraterna prioriterar en utlokalisering av kurser framför enutredning om en högskola på . Det finns ju en alldeles uppenbarregional obalans mellan norr och söder som är allom omvittnad. I dettasammanhang kan man ävenpåpeka att är ett av världens största universitet medungefär 30 000 studenter. och t. ex. har mellan 11 000 och 14000 studenter. Om man ser till det antal Nobelpristagare som universitetenproducerar är en mindre enhet alldeles uppenbart inte ett men för kvaliteten.Tvärtom är detta ett tecken på att mindre enheter befrämjar kreativiteten. Två högskolor i kan mycket välkomplettera varandra när det gäller inriktningen. En utredning skulle ge en radintressanta upplysningarom t. ex. kostnader. Den skulle även upplysa omförutsättningarna för vilka ämnen och ämnesdiscipliner som kan vara lämpligaatt lokalisera till en högskola på . Jag tror alltså att en utredningom en högskola på skulle ge ett utomordentligt gott underlag för ettsenare ställningstagande. För min personliga del yrkar jag därför bifall tillreservation 5 i utskottets betänkande 21. Grundläggande högskoleutbildning m. m. 38BARBRO () replik: Jag skall börja där slutadeoch ta upp frågan om en högskola på . För dem som kommer från andradelar av landet än har avstånden en helt annan betydelse. Jag tyckerdärför att det rimligtvis inte borde föreligga några hinder för att samverkainom den högre utbildningen och på det sättet lokalisera ut linjer och kursertill den . Det kan inte vara geografin som utgör ett hinder. Menär man särskilt angelägen att öka anläggningskostnaderna och att öka denadministrativa hanteringen, då går man på samma linje som , vpk och YlvaAnnerstedt har gjort i detta fall. har inte fått med sinpartikamrat på detta, och då kan man undra hur landet skall kunna enas när inteens inom kan enas. Det är nästan en hopplös uppgift att ensam bemöta femrepliker . Vi vet dessutom att dessa betänkanden innehåller 28reservationer. Jag försökte i mitt inlägg att kommentera en del av dessareservationer. Sedan kan ju tycka att jag glider undan. Men jagtycker att anförande var mycket svepande. I sitt anförandeuttalar han sig om i stort sett hela högskoleutbildningen i alla olikaavseenden. Till slut kom han fram till att borde prioriteras ibyggnadsstyrelsens sammanhang. Jag vill då fråga : Vilka objekt skalli så fall stå tillbaka? Är det inte så att det finns en prioriteringslista somär uppgjord av och som man har tagit alla möjliga hänsyn tillur olika vårderingssynpunkter? I den listan har det inte funnits utrymme justför , även om landsarkivets behov är mycket stort. Jag skullevilja veta vilka objekt som skall stå tillbaka. Är det iStockholm. Journalistutbildningen har ju nu faktiskt tagits upp itredje omgången, men vi måste avvakta Bo Präntares utredning som kommer tillhösten. Eftersom man inom den egna kåren inte har kunnat nå enighet, måste viavvakta resultat av utredningen som vi vet kommer . Grundläggande högskoleutbildning m. m. 39PÄR () replik: Först en kommentar till frågan om högskolan isödra . Högskoleverksamheten är, , faktisktingenstans i landet så koncentrerad som i . Visserligen harvi ganska många högskolor, men de äralla specialiserade. Det innebär att trotsatt vi har ett befolkningsunderlag här på 1,5 miljoner människor, istorleksordning motsvarande sex vanliga län. har vi på varje högskoleområdebara en enda högskola i denna region. Att då begära att ha en decentraliseringhär som är jämförbar med den i andra regioner med betydligt mindrebefolkningsunderlag kan inte anses vara orimligt, tycker jag; Det är inteheller så att stora-enheter och centralisering är administrativt billigare ochenklare. Precis som sade är i dagegentligen en alldeles förstor enhet. En uppdelning så att man också hade enhögskola av universitetskaraktär söder om staden skulle förmodligen innebäramöjligheter till en större administrativ smidighet och fördelar ur effektivitets-och ekonomisynpunkt. Det är faktiskt så att avstånden är ett problem också i enregion som . Om besvärar sig med att läsa demotioner som jag skrivit i detta ämne , finner hon där utförligtredovisat hur avståndet påverkar benägenheten till högre utbildning också i ettstorstadsområde som . Man ser tydligt att benägenheten att söka sigtill en högre utbildning t. ex. i bära är hälften av vad den är iorter som ligger i anslutning till och .' Beträffande journalistutbildningen säger vi måste avvakta Bo Präntares utredning. Den utredningen tillsattesav regeringen därför att man inte ville göra någonting. Det fanns redan ettfärdigt förslag tidigare om hur en sådan journalistutbildning skulle kunnagenomföras. Det var bara att sätta förslaget i sjön. Men det ville interegeringen utan tillsatte en ny utredning. Så här kan man hålla på om man intevill genomföra förslaget. Man kan inte begära att vi skall acceptera den typenav förhalningstaktik från regeringens sida. : Jag frågade vilka andraprioriteringar socialdemokraterna gjorde när de sade nej till dekvalitetsförstärkningar som vi ville göra.på den tekniska utbildningen. Såvittjag förstår- och tystnad får ansesbekräfta detta - villsocialdemokraterna i inte satsa så mycket på högskoleutbildningen.Man prioriterar ned högskoleutbildningen: till förmån för andra saker. 40 () replik: i menar attåteruppförande av vid uppenbarligen inte är någonstörre fråga. Det må så vara. Om man kommer från får man anse det.Kanske tycker också de som bor här i så. Men jag kan i varje fallförsäkra att det inte är en uppfattning som delas av så många andra runt om ilandet. Det var litet skrämmande att höra vad härsade. Hon förefaller vara rent negativ till att denna fråga löses. Därmedställer hon sig utanför både vad kulturutskottet och vad utbildningsutskottet isjälva verket säger. Om tiden hade medgivit det, hade jag kunnat läsät uppkulturutskot- Man hoppas verkligen att frågan om återuppförande av snartskall kunna lösas, både för tillgodoseende av landsarkivets lokalbehov och förkulturmiljön kring . På samma vis säger utbildningsutskottet att manhoppas att detta sker snart, men att man nu saknar underlag för att göra enbedömning. Det underlaget är självfallet någonting som det åliggerbyggnadsstyrelsen att ta fram i det här fallet. Varken eller jagtorde vara sakkunniga att yttra oss över olika, objekts förtursrätt i olikasammanhang. Sedan kan jag konstatera att inte heller nusvarar på min fråga varför naturvetarutredningen skall spela så stor roll närdet gäller datavetenskapliga linjer i och , när det i självaverket visar sig att den inte får några konsekvenser alls i det härsammanhanget. Däremot tas ingen som helst hänsyn till den när man plötsligt huxflux går mot alla sakkunniga och kastar ut en utbildning i fysik i , somersätts med något annat som ingen tror på här i landet. Samma sak gäller den materialtekniska linjen. Också där ärremissinstanserna negativa, och inte heller här har vi fått något svar frånBarbro . sade också att småhögskolorna var något sominte borde diskuteras i det här sammanhanget. När skall vi då diskutera dem? Vihar yrkat att 20 milj. kr. skall ställas till förfogande för en utveckling avde mindre högskolorna, så att de själva skall kunna lägga upp sin utbildningoch komma med förslag till hur frågan skall kunna lösas för framtiden. Närskall vi diskutera detta om inte i anslutning till ett konkret yrkande och en konkretreservation? Prot.1986/87:118 . Grundläggande högskoleutbildning m. m. 41 () replik: säger tvärsäkert att det blirdyrare med en högskola på . Men det finns ingenting i form av vare sigundersökningar eller erfarenheter som säger att en liten enhet blir administrativtdyrare än en stor-tvärtom. Vi kan nu också se i samhället hur man på olikaområden bryter ned de stora enheterna just för att få en liten, effektiv ochdärmed också billigare administration. Det är just sådana frågor som enutredning skulle ge svar på, och det är därför som vi har krävt en sådan. 42BARBRO () replik: I en sådan här situation skulle man faktisktsjälv behöva en .strukturplan över vad man skall svara på. Jag har emellertidinte någon sådan utan försöker ta de frågor som har återkommit mest. Beträffande de mindre högskolorna avvaktar vi faktiskt enbearbetning av de lokala strukturplanerna, för att vi skall hitta det bästautnyttjandet av resp. högskolas resurser och behov för att tillgodoseutbildningarna. I avvaktan på det förslaget, som kommer i samband med budgeten1988, kan det vara bra om de borgerliga partierna får ligga kvar med sinaekonomiska förstärkningar - de kan vara bra att ta till när vi behöver utnyttjamedel för att bättre strukturera våra mindre och medelstora högskolor. Man får inte vara lokalpolitiker för mycket. faktiskt sken av att vara lokalpolitiker när just Vadstenaprojektetdokumenterats Grundläggande högskoleutbildning m. m. Men kulturutskottet har i sitt yttrande markerat att det finnsviktigare projekt. Man kan också skönja att har varitlokalpatriotiska när det har gällt förstärkningen beträffande LIE-anslaget, fördär kommer i och några högskolor i iförsta hand, medan de övriga lämnas därhän. Då tycker jag det är dåligt medsolidariteten. Men kanske har inte kommit fram till den här sortenssolidaritet . Barnomsorgsutbildningen skall vi förhoppningsvis få nyautbildningsplaner för . Själva barnomsorgsutbildningen bör beaktaspå det sättet att den ger dem som har kommit ut i utbildning störreförutsättningar och vilja att uppehålla sina arbeten. Därför tror jag attförskollärarutbildningen inte behöver ökas i fråga om antalet platser. Man böri stället underlätta för dem som har arbeten att verkligen stanna kvar på sinajobb. Vi vet att det handlar om en fertil yrkesgrupp, men man kan också urarbetssynpunkt, tidsmässig synpunkt och lönesynpunkt kanske medverka till attde stannar kvar i sin yrken. Jag vidhåller fortfarande att det inte på något sätt är urnegativ jämställdhetssynpunkt som vi inte har lagt tillbakautbildningsarvodena. Tredje vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 43ELISABETH (): "Så länge utredning pågår anserutskottet det olämpligt att det inrättas en datavetenskaplig linje iStockholm." Jag citerar och hoppas att hon hör att jag sågör. Frågan om en datavetenskaplig linje i är enföljetong här i kammaren. hänvisade alltså till utredningen. Jagvill för det första peka på att utredningsförslaget har kommit och för detandra säga att jag trodde att kom ihåg att vi har behandlatfrågan under fyra eller . Jag har väckt motioner om den', och det ärglädjande att det nu finns en enhällig borgerlig reservation till förmån förmitt förslag. 1984 begärde vi att få den datavetenskapliga linjen tillStockholm. Den placerades då i med motiveringen att man där hade 30platser och att en förläggning av linjen till skulle medförainitialkostnader, som naturligtvis skulle belasta statskassan. Vi hade en vissförståelse för det argumentet. Vi kom tillbaka med vårt motionskrav året därpå. Dåplacerades linjen i . Där fanns det inte några 30 platser, och där uppstoddet således initialkostnader. Man gick alltså förbi igen. Påföljande år blev det tal om , men linjen gick dåbåde och förbi, precis som . Det är ett rättmätigt krav att de studerande i Stockholmskall få möjlighet till studier på en datavetenskaplig linje. Vi ärunderförsörjda, - hör detta ord: underförsörjda - vad gällerstudieplatser inom utbildningen på dataområdet. finns avarbetsplatserna på dataområdet i . Trots detta verkar detinte som om vi någonsinkommer att få våra krav tillgodosedda. I enreplik till någon av de tidigare talarna tillade : om det nu gåratt få gehör för ytterligare satsningar i . - Nej, det går noginte, så länge den socialdemokratiska regeringen sitter. Det verkar som omregeringen tror att behovet av den här utbildningen i inte existerar.Men det är i vi har de flesta studerandena, och är ettinflyttningsområde. Vi har skyldighet att ge de studerande möjlighet attstudera det de önskar och det samhället behöver. I sin sista replik till talade BarbroNilsson också om solidaritet. Visa då den solidariteten mot de studerande iStockholm, ! Och låt majoriteten i utskottet lyssna på våra krav!Jag säger detta eftersom inte tycks lyssna ett dugg på vad jagsäger från denna talarstol. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 44KARL (): Efter "utbildningsproffsens"debattomgång är det kanske förmätet av mig att ta till orda i denna del avdebatten. Jag vill ändå förmedla några synpunkter utifrån fältet, och detgäller då naturligtvis och Bergslagen. och Bergslagen i sin helhet har stora bekymmerbeträffande industriell utveckling och sysselsättning. Med de nu aktuellaomstruktureringarna och sysselsättningsneddragningarna inom synessvårigheterna inte bli mindre. I ett sådant läge är det självklart att alla åtgärdermåste vidtas för att möta denna negativa utveckling och ge stimulans ochförutsättningar för en positiv utveckling. Som alltid innebär satsning påutbildning och goda fackkunskaper en väsentlig drivkraft för framtiden. När nu äntligen planerna har tagit fastare former på attstarta en civilingenjörsutbildning med materialteknisk inriktning viduniversitetet i och sedan fullfölja denna vid högskolorna iFalun-Borlänge och, med delvis annan inriktning, i , är detbeklagligt att inte denna utbildning, som det var tänkt från början, kan startaden innevarande år. Enligt de redovisningar som vi har fått varförutsättningen just den att verksamheten skulle sätta i gång i år:högskolorna var inställda på det. Det är således beklagligt att regeringen intefullföljer dessa planer utan senarelägger starten . Jag blev också något förvånad då jag läste reservation nr3. har ju redovisat - det har också delats ut en särskildskrivelse om det i våra bänkar - att det är ett misstag att och folkpartietfinns med bakom den reservationen. Självfallet är det meddelandet glädjande.Kvar vid denna negativa inställning står således endast . Det kanvara skäl i att på hemmaplan ge den upplysningen att så är fallet. Att det föreligger ett stort behov av denna utbildningvisar den efterfrågan på sådan utbildad arbetskraft som råder hos de storaindustrierna inte minst i vårt län. De företag som närmast berörs har redovisatatt de kommer att Grundläggande högskoleutbildning m. m. kunnaanställa kanske 15 personer , utbildade på det sättet. Det skullenaturligtvis vara mycket positivt för företagen om de kunde erhålla dennaarbetskraft just i ett skede då utveckling är nödvändig för att klarasysselsättningen . Att yrka bifall till motionerna på detta område ärväl inte praktiskt meningsfullt, eftersom förberedelserna för intagning ochliknande inte tidsmässigt är inställda för start . Med det sagda, herr talman, har jag ändå velat understrykadet angelägna i att i frågavarande utbildning verkligen kommer till stånd ochatt detta är något mycket viktigt i det stora panoramat över ochBergslagens framtid. 45HANS NYHAGE (m): hävdar i sitt betänkandenr 19 att det funnits svårigheter att få alla nybörjarplatserbesatta på förskollärar- och fritidspedagoglinjerna och tar detta som skäl föratt ej öka antalet intagningsplatser. Det finns enligt min mening ingenanledning att ha en annan uppfattning generellt sett än utskottet i dettaavseende. Men påståendet om de angivna svårigheterna måste beaktas med en vissmodifikation. Det förhållandet att det inte går att besätta allanybörjarplatser i är ju inte detsamma som att det rådermotsvarande svårigheter i alla andra delar av landet. är förvissointe , även om en del tycks föreställa sig det av gjorda uttalanden attdöma. Vid i och högskolan i t. ex. inte några obesatta platser påförskollärarlinjen. drabbades inte av någraintagningssvårigheter på någon av de båda linjerna, när dessa fick bedrivasdär. Klokskapen bakom riksdagsbeslutet om nedläggning av linjerna i äralltjämt höljt i ett totalt dunkel, ogenomträngligt för alla, inte minst desstillskyndare.' Det går inte att med rättvisa hävda att det föreliggerrekryteringssvårigheter vid alla högskoleenheter. Därtill kommer att det råderen faktisk brist på behöriga såväl förskollärare som fritidspedagoger i storadelar av västra högskoleregionen och då inte minst i . Samtligakommuner i efterfrågar behörig arbetskraft inom barnomsorgen.Detta är exakt vad vi, som motsatte oss förslaget om nedläggningen i ,hävdade skulle komma att inträffa den gången det begav sig. Men tyvärr taladevi för döva öron. I anslagsframställningen inför innevarande budgetårföreslog högskolan i i samråd med berörd linjenämnd vid Göteborgsuniversitet, att en ökning av planeringsramarna för förskollärar- ochfritidspedagoglinjerna skulle ske vid detta universitet samt att vissa av dessaplatser skulle utlokaliseras till . UHÄ anslöt sig till förslagetbeträffande förskollärarlinjen och förde i sin framställning fram förslag omen utökning av planeringsramen för denna linje med 60 platser med vissutlokalisering till . Tyvärr togs ingen hänsyn till vare sig UHÄ:s yrkandeneller förslagen från BoråsGöteborg i årets budgetproposition. Regeringenvisade ingen förståelse för det verkliga förhållandet utan hängde enbart uppsig på svårigheterna att fyllautbildningsplatserna totalt sett. Man hyste då en viss förhoppning attledamöterna i utbildningsutskottet skulle medverka till att ett faktisktföreliggande behov skulle tillgodoses. Men alls icke så. Utskottet vill intemedverka till att en omfördelning av intagningsplatser äger rum frånhögskoleenheter där de inte blir belagda till den enhet där de med säkerhetblir ianspråktagna och där ett påtagligt behov föreligger. Filosofin bakomutskottets ställningstagande är något svårförståelig, och det vore därförvärdefullt om det kloka i utskottets ställningstagande något utvecklades avutskottets talesman. För undvikande av varje missförstånd vill jag fastslå, attjag inte begär att antalet intagningsplatser totalt skall öka. Till fullostöder jagutskottet i detta avseende. Vad det alltså gäller är en omfördelningav platser, så att de placeras där de kommer till nytta och alltså blirutnyttjade. Inte ens i min vildaste fantasi föreställerjag mig att jag skulle få stöd för mitt motionsyrkande, när nuutbildningsutskottet tagit ställning som det gjort. Därför yrkar jag ej bifalltill motionen men hyser den förhoppningen, att det frarridelesskallgå att fåstörre förståelse för den inställning i sakfrågan som jag här framfört.Slutligen vill jag uttala att jag känner stor sympati för vad som anförs ireservation nr 2 till utskottsbetänkande nr 19. 1986/87:118 7 maj 1987- Grundläggande högskoleutbildning m. m: 46ING-MARIE (): Jag vill först, när det gällercivilingenjörsutbildningen, som tas upp i betänkandet 16, instämma iangelägenheten av att den materialtekniska linje kommer till stånd som skullestarta i och vars avslutande delar skulle förläggas till . Planeringen hade kunnat med start . Jagtror faktiskt att man hade kunnat minska rekryteringssvårigheterna vid KTHgenom den här linjen. Jag hoppas att det nu kommer att visa sig attanknytningen till industrier och möjligheterna till examensarbete som påpekas iden moderata reservationen också med en sådan här linje förlagd ute i dennaindustrialiserade region kan innebära förstärkningar både på KTH och vidingenjörsutbildningen i .