prot · GA0984 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi ifolkpartiet är visserligen medvetna om att ett avskaffande av valutaregleringenmåste ske i etapper och med varsamhet, men att en professor i nationalekonomiväljer att försvara valutaregleringens eviga bestånd är anmärkningsvärt. Det finns även en annan fråga, där BoSödersten och jag har precis samma målsättning. Vi vill nämligen till varjepris försöka bevara gruvdriften i . Men vi har nalkats detta problemmed helt olika metoder. Som den professor i nationalekonomi han är anser han atten huvudmetod att försvara fortsatt gruvdrift i är att diskuteraterminssäkringar av dollar. Jag kan inte förneka att jag tycker att det är enganska anmärkningsvärd attityd. Man kan inte med terminssäkringar försvara enindustris långsiktiga existens. Man kan försvara ett gånget resultat under etteller , eller möjligen säga att de kommande två åren skulle vara bättre omman hade terminssäkrat den valuta man säljer sin produkt i, men man kan interimligtvis säga att man försvarar gruvans tioåriga existens med hjälp avterminssäkringar - i all synnerhet som terminssäkringar kan slä fgl, vilketStockholms stad har erfarit. Nej, , skall vi försvara gemensamt- och det skall vi gärna göra - skall vi gä på effektivitet i gruvbrytningen,på att utveckla biprodukter som ferrit, termisk fosfat och vanadin och på attförsöka få ekonomi i tillverkningen. Det går tyvärr inte att användatermirissäkringar i dollar som argument för en långsiktig drift av en viktigindustri. 6 protokoll 1986/87:84 35 BOSÖDERSTEN (s): Vad avregleringen av valutamarknadenbeträffar har jag lämnat argumenten för att en sådan politik har sina uppenbarafaror. Jag skall därför inte uppehålla mig mera vid detta. Däremot skall jagsäga någonting mer om gruvdivisionen i för att klargöra det hela,eftersom det är väsentligt att vi förstår vad vi talar om. När jag har talat om terminssäkring, har jag gjort det föratt visa för det första att gruvan har varit lönsam , för det andraatt gruvan visar fortsatt lönsamhet . Jag har över huvudtaget inte sagt någonting mer än det - vad beträffar valutasäkring. Däremot säger jag - och på den punkten tror jag och jag är eniga - att när vi skall se på den mera långsiktigautvecklingen måste vi betrakta de utvecklingsmöjligheter som finns. Där har vide företeelser som redan har berört, exempelvis framställning avvanadin och framställning av termisk fosfat. Från gruvdivisionens ledning och från fackliga instanserhar man presenterat program, som är trovärdiga och som visar att man med ettrelativt måttligt kapitaltillskott bör kunna få fortsatt lönsamhet hosgruvdivisionen långt in , vilket har varit mitt egentliga argumentför att nyemission eller ägarkapitaltillskott bör komma i fråga. Enligt minbestämda mening är detta det absolut mest lönsamma, både företagsekonomiskt ochsamhällsekonomiskt. Att ägna sig åt snabbavveckling av gruvan därför attframför allt ;s nya ledning inte tycker att gruvdrift passar in i deraskoncept vore däremot mycket oförståndigt. Jag tror nog att och jag inte är direkt oensepå den punkten. Jag hälsar välkommen till för attarbeta med de här tingen gemensamt med oss. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 a (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken) Förstbiträddes reservation 2 av i - som ställdesmot motion Fi217 av i motsvarande del - med Härefter biträddesreservation 1 av m.fl. med 151 röster mot 18 förreservation 2 av i . avstod frän att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 165 röster mot 154 för reservation1 av m. fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 1 b (de övergripande målen för den ekonomiskapolitiken) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med276 röster mot 40 för hemställan i reservation 3 av . Åsling och RolfKenneryd. 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 3 (statsskuldspolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kredit- och valutapolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion6 av m.fl., dels reservation 7 av m.fl., dels motionFi217 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 (försäljning av statliga tillgångar och reduceringav statsskulden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 av AnneWibble m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 och 8 (löntagarfonder) Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 154 förreservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 9 (generellt frisläpp av investeringsfonderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 12 (de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen) Först biträddes reservation 14 av iHallstahammar - som ställdes mot motion Fi217 av i motsvarande del- med acklamation. Härefter biträddes reservation 13 av . Åsling ochRolf Kenneryd med 38 röster mot 16 för reservation 14 av iHallstahammar. 265 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 12 av och med 47 röster mot 38 för reservation 13 av . Åsling och RolfKenneryd. 231 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 11 av m. fl.med 70 röster mot 48 för reservation 12 av och . 200ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot70 för reservation 11 av m. fl. 100 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 13 (den kommunala ekonomin) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation15 av m. fl., dels reservation 16 av och , dels reservation 17 av . Åsling och , dels reservation18 av i , dels motion Fi217 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:84 .11 mars 1987 Mom. 19(extra insättning i vinstsparandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avNils G. Åsling och - bifölls med acklamation. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m. m. Mom. 20(samverkan mellan postverket och PKbanken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 4 § Föredrogs trafikutskottets betänkande 1986/87:11 om anslag till m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:4om följdlagstiftning fill den nya , lagen om exploateringssamverkansamt lagen om hushållning med naturresurser m.m.(prop. 1985/86:90 och 1985/86:159, delvis). 5§ Följdlagstiftning till den nya , m. m. 36KNUT (); I bostadsutskottets betänkanden 1 och 3, somvi debatterade , återfanns . Vi utvecklade där vårsyn och talade om varför vi ansåg att det lagförslaget var felaktigt och därförinte. borde antas av . Våra motiv var ganska klara. Vi anförde attplan- och bygglagen med dess tidsbegränsade byggrätter innebar ett hot mot denenskilda äganderätten. Det finns, herr talman, ingen anledning för mig att nuupprepa den debatt som vi hade dä. Vi kommer för övrigt att föra en debatt, omplan- och bygglagsfrågor senare i vår. Jag nöjer mig därför med att konstateraatt den lagstiftning som vi nu diskuterar är en direkt konsekvens av plan- ochbygglagen. Vi har ett antal reservationer från moderat sida i detaktuella betänkandet. Den första rör informationsskyldigheten. Vi anser liksomfolkpartiet ätt statliga organ har ett mycket stort ansvar för att informeraallmänheten öm de förändringar som innebär för enskildafastighetsägare. Rättigheter kommer att kunna tas ifrån dem, och det ärviktigt att de informeras om detta innan lagen träder i kraft. Därför har vivelat göra ett tillkännagivande i den frågan. Vi delar inte heller majoritetens uppfattning när detgäller de fastigheter som byggnadsminnesförklaras. Enligt vår uppfattning ärdet angeläget med' bättre ersättning när intrång görs för dessa byggnader änför övriga fastigheter. Med det här lagförslaget kommer just de kulturellabyggnaderna att kommai sämre ställning, och det tycker vi är fel. Det är bakgrunden till reservation2. I reservation 3 diskuterar vi strandskyddet, och viupprepar ett krav som vi har framfört mänga gånger tidigare, nämligen att detgenerella strandskyddet bör avskaffas. Det finns många platser i vårt land därdet är viktigt att vi inte bygger intill stränderna. Det kan vara viktigt föratt människor skall kunna ha tillgäng till stränderna av allemansrättsliga skälosv. Men det finns också oerhört stora områden i vårt land där man utan någrasom helst olägenheter skulle kunna bygga intill våra stränder. Detta har förövrigt framförts från många kommuner runt om i . I de försök som pågåttmed ett förenklingsarbete har exempelvis kommun framfört att man bordefå bygga nära stränderna inom stora områden av kommun, där kommunenanser att detta kan ske utan några som helst vådor för allmänna intressen.Detta skulle vara möjligt genom att släppa byggandet fritt men ge länsstyrelsenrätt att förhindra bebyggelse intill våra stränder där sä särskilt behövs.Detta är vårt krav i reservation 3. har i reservation 4 sagt att det är viktigtatt har avgörandet när det gäller naturreservat. Vi delar denuppfattningen. Beträffande fastighetstaxeringslagen säger fplkpartiet mot bakgrund av bör kunna få en omtaxering när enbyggrätt förändras. Jag har förståelse för den synpunkten frän , menjag vill säga att vi måste ha en generell lösning i det här fallet. Den lösningsom har valt är inte helt lycklig. Den lösning som man bör väljabör vara att beträffande fastighetstaxeringen föreskriva att allafastighetsägare i skalf ha rätt att när förhållandena ändras begäraomtaxering. Det gäller de fall när en byggrätt tas bort ochfastighetstaxeringen har varit grundad på byggrätten. Därmed har ju den grundsom fastighetstaxeringen vilar på fallit bort. Denna rätt skall finnasgenerellt i lagstiftningen. Man skall kunna anmäla sig till särskildfastighetstaxering. Den rätten skall gälla alla fastighetsägare, och vi tyckerdet är en bättre lösning än den som har valt. Vi kommer att i annatsammanhang aktualisera en sådan lösning. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1,2, 3 och 4. 1986/87:84. Följdlagstiftning till den nya , m.m. 37ERLING (): har, när PBL behandlades ochantogs här i , yrkat avslag pä den nya plan- ochbygglagen. Anledningen till detta presenterade ledamöter iutskottet i en utförlig reservation. Vi krävde då sammanfattningsvis framförallt längre genomförandetider för den enskildes byggrätt, bättre ersättningsregleroch att kommunerna ej skall få möjlighet att tvångsinlösa mark, som inte harbebyggts . Dessa krav har vi upprepat i en ny motion iår, Bo258. Denna motion kommer att behandla . Det som skall behandlas här i kammaren är då enbartföljdlagstift-ningen till den nya , lagen omexploateringssamverkan samt lagen om hushållning med naturresurser. Det finnsdock ett undantag från detta och det gäller en folkpartimotion Bo522 frånjanuari 1987, som har Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m.m. väckts avKarl-Göran Biörsmark och mig. I denna motion påtalar vi på nytt bristerna i 17kap. I den s.k. garantiregeln föreskrivs att en markägare skall kunnaväcka talan om ersättning före utgången av , om han har förvägrats attbygga enligt den stads- eller byggnadsplan som är antagen efter utgången av1978. Vi har i vår motion påtalat att det av praktiska skäl imänga fall kommer att vara ogenomförbart att väcka talan före utgången av juni1992, när en planändring genomförs . Manmåste ju först bevisa att en bygglovsansökan kommer att avslås, innan man somsakägare kan starta förhandlingar med kommunen om ersättning eller annankompensation. Det är därför med stor tillfredsställelse som jag nu kankonstatera att bostadsutskottet som helhet har insett att detta är ett problemoch därför tillstyrkt vår motion. kommer det genom den lagändring som här föreslås att räcka med ett förhandsbesked till sakägaren som underlag föratt starta förhandlingar med kommunen. Vi har i motion Bo522 även tagit uppinformationsskyldigheten från samhällets sida gentemot de markägare som pågrund av PBL på olika sätt kommer att drabbas av nackdelar. I en gemensamreservation nr 1 från och följer vi upp detta. är ett betydelsefullt datum för svenskafastighetsägare. Denna dag utgör slutpunkten för den nuvarandebygglagstiftningens system med i princip löpande byggrätter. Dagens stads- ochbyggnadsplaner kan fr. o.m. denna dag ändras eller upphävas av kommunerna utannågra konsekvenser i ersättningshänseende gentemot fastighetsägarna. Vår uppfattningär att stora informationsinsatser bör göras, så att ingen av okunnighetunderlåter att utnyttja de rättigheter som försvinner den aktuella dagen.Kommunerna har en självskriven del i informationsarbetet, men även statligamyndigheter kan göra betydelsefulla insatser genom att t. ex. producerabakgrundsmaterial eller pä annat sätt initiera informationskampanjer. Dettabör vara ett viktigt åläggande för berörda myndigheter. I reservation nr 2 från ochmoderaterna tar vi upp enhetliga kvalifikationsgränser. Vi har här sammauppfattning som den som framkommit i ett särskilt yttrande frånkulturutskottet. De intrång som fastighetsägare åsamkas ligger dock främst isjälva skyddsföreskrifterna. Att i byggnadsminneslagen söka reglerarivningsfrågorna fristående frän regleringar beträffande underhåll och ändringav byggnader blir därför en helt teoretisk konstruktion och tillgodoser intenågot praktiskt behov. Det relevanta intrånget gäller skyddsföreskrifterna. Denkvalifikationsgräns för ersättning som skall användas för att fä önskvärdöverensstämmelse med PBL är därmed att pågående användning av byggnad ellerområde avsevärt försvåras, dvs. det som redan nu gäller enligt byggnadslagen. I reservation nr 5 från tasfastighetstaxeringslagen upp. När genomförandetiden för en detaljplan enligtPBL löper ut upphör den säkra rätt att bygga enligt planen som tidigare gällt.Även om byggrätten formellt består tills planen ändrats eller upphävts, kommeri realiteten kommunens möjligheter att ge planen ett ändrat innehåll och i avvaktanpå detta uppskjutande av behandlingen av bygglovsansökningar att urholka värdetpå berörda fastigheter. Det är därför motiverat med en omtaxering av sådana fastigheterinom detaljplanområdet på vilka byggrätten inte har utnyttjats närgenomförandetiden löper ut. Reservation nr 5 är också ett bifall till folkpartietsmotion 513, yrkande 4, där det krävs att fastighetstaxeringslagen skallförändras så, att omtaxering är möjlig när genomförandetiden utgått. Det finns i den nya plan-och bygglagenallvarliga brister som också framhöll när yrkade avslagpä PBL. Det har därefter framkommit att PBL även i vissa fall kan förbjuda"Friggebodar". Detta är allvarligt, även om utskottet som helhet haruttalat sig för att rätta till saken, innan lagstiftningen träder i kraft. Ett liknande problem kan uppstå med trappor som skjuter utpä gatumark i våra städer. och har i ett yttrandepåpekat att den möjlighet som finns genom att länsstyrelser kan ge dispenshar avskaffats i PBL. Jag utgår ifrån att utskottet kommer att behöva vidtaåtgärder även på denna punkt. kommer i sitt anförande attbehandla frågan om kommunala naturreservat och naturvärdsområden liksomvattenlagstiftningen. Jag vill slutligen yrka bifall till de reservationer somfolkpartiet står bakom i detta betänkande. Följdlagstiftning till den nya , tn. 38KJELL A. (): fattade beslut omatt införa en ny lag beträffande lag- och byggväsendet i vårtland. Det som har att ta ställning till är de förändringar avlagstiftningen som anknyter till . Ett fyrtiotal lagarbehöver pä ett eller annat sätt justeras. När det gäller den arbetsuppgiften ärutskottet i stort sett enigt. Jag är medveten om att moderater ochfolkpartister har invändningar mot som sådan, men det är juinte denna som vi har att diskutera utan utformningen avföljdlagstiftningen. och har till dettautskottsbetänkande fogat fem reservationer, som jag något skall beröra. Reservation nr 1 från och gällerskyldigheten att bedriva en speciell informationskampanj i samband med vad somhänder 1992. Det råder inga delade meningar om angelägenheten av att varjemyndighet bedriver en förståelig och intensiv information om de förändringarsom undan för undan kommer att ske. I det här fallet är det dock så attinformationsskyldigheten i första hand åvilar kommunerna. Det är också frittfram för initiativ att pä den kommunala nivån se till att ge alla som kan varaberörda en mycket god information vid de olika tidpunkter då förändringarinträder. Därför har vi i utskottsmajoriteten inte funnit någon anledning atthär ha ett särskilt statligt engagemang och ett statligt ansvar för speciellainformationskampanjer. Vi utgår ifrån att detta kommer att skötas pä denkommunala nivån till full belåtenhet för alla som är berörda. I en annan reservation diskuteras frågan om enhetligakvalifikationsgränser. Man föreslår att någon förändring avbyggnadsminneslagen inte skall ske. I har man valt endifferentierad kvalifikationsgräns. Utskottsmajoriteten följer upp detta vidförändringar av de andra lagstift- Följdlagstiftning till den nya , m.m. ningarna.Därför yrkar jag avslag på det yrkande som framförs i ochmoderaternas reservation på den här punkten. har en reservation som gäller strandskyddet.Man menar att man inte skall ha ett system med generellt strandskydd. Utskottetgår inte i det här fallet in på frågan om naturvårdslagens innehåll ochutformning av strandskyddet; den hör inte hemma i . Här ärdet bara fråga om den del som berörs av förändringar i . Mankan ha en diskussion om hur strandskyddet skall vara utformat. Det har funnitsoch finns ett behov av ett generellt strandskydd. Jag noterar att ävenmoderaterna anser att ett strandskydd skall finnas- man vill bara ha en annanmetodik för det. I stället för ett generellt skydd,.som upphävs genomplanläggning eller genom dispenser, vill man ha ett system där länsstyrelsernahar fullmakt att gå in och besluta om strandskydd i de fall där ett sådantskulle vara befogat. Strandskyddsbestämmelsernas innehåll i dess helhet äralltså inte föremål för en diskussion och behandling av bostadsutskottet idetta betänkande. Frågan hör hemma i jordbruksutskottet och handläggs där. Enligt en reservation beträffande fastighetstaxeringenvill redan nu införa en bestämmelse som säger att det förhällandetatt genomförandetiden har gått ut automatiskt skulle innebära en omtaxering.Utskottsmajoriteten har inte funnit något motiv för det. Dels sker omtaxeringvart sjätte år, dels har fattat ett principbeslut och antagitregeringens proposition på dén punkten, där det sägs att ny taxering kan skeunder löpande taxeringsperiod, om taxeringsenhetens värde har ökat ellerminskat genom beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan. Sedan finnsdet gränser för hur stor förändringen av värdet skall vara för att enomtaxering skall äga rum. Vi konstaterar i utskottet att det förhållandet att engenomförandetid går ut inte betyder att värdet därmed förändras. Ettbeslut om att förändra planen kan ju dessutom gå i olika riktningar. Beslutetkan gå i den riktningen att byggrätten minskar, men det kan också gå i denriktningen att man vill använda marken till en något intensivare bebyggelse.Därmed skapar man ett ökat värde pä marken. Därför finner utskottsmajoriteteninte någon anledning att explicit införa en bestämmelse som säger att just detförhållandet att en genomförandetid gått ut skulle innebära en rätt ellerskyldighet till omtaxering. En omtaxering sker om det verkligen är bevisat attstörre förändringar av en fastighets värde har inträffat pä grund avgenomförandetidens utgång eller pä grund av andra åtgärder. Även om inte nu anförde några synpunkter påreservationen om de kommunala naturreservaten vill jag ändå kommentera dennågot. Jag är litet förvånad eller oklar över sätt att resonera.Jag har uppfattat det så att velat skapa en bild av ett parti, somär mycket starkt engagerat för naturvården och miljövärden. Men när vi nu villge en möjlighet även för kommuriala engagerhang i större utsträckning, villfolkpartiet inte vara med. Det förhållandet att vi nu förändrar lagstiftningensä att det blir möjligt för kommunerna att använda naturvärdsområden ochnaturreservat innebär inte på något sätt någon förändring av statens ansvar.Staten har även fortsättningsvis lika stort ansvar för att se till att det somär specielltvärdefullt från naturvårdssynpunkt också blir skyddat. avgör ju hur stor den verksamheten skall varagenom det anslag som ställer till förfogande. Härger vi dä en möjlighet för kommunerna att använda naturvårdslagens regler delsför naturvårdsområden eller naturvårdsreservat som det finns ett starkt lokaltintresse för, dels för de områden som enligt den lokala uppfattningen inte fåtttillräckligt hög prioritet av . Det förtroende som vi genomlagstiftningen lägger på den kommunala nivån gör det möjligt för kommunernaatt använda sig av naturvårdslagen i det här fallet, och det tycker vi ärriktigt. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall fill utskottets hemställan. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m.m. 39ERLING () replik; Jag vill något kommentera det som anförde här som talesman för utskottsmajoriteten. När det gäller eninformationskampanj om konsekvenserna för mänga fastighetsägare efter den 1juli 1992 tycker vi i inte att man, som . gör,enbart kan hänvisa till att resp. kommun säkerligen kommer att informera. Detkan då bli olika villkor i olika kommuner. Jag tycker att man på ett kraftfulltsätt bör understryka att även staten har skyldighet att ta framinformationsmaterial och bidra till att berörda sakägare får vetskap om vilkakonsekvenserna blir för den mark de äger. Vi i anser att det ifastighetstaxeringslagen bör införas rätt till omtaxering, när genomförandetidenhar gått ut och man inte har kunnat utnyttja sin byggrätt. Det handlar helatiden om hur man vill stärka den enskilda människans rätt gentemot samhällets.Om man vill se till att den enskilde skall ha goda möjligheter att i det härfallet fä ett rimligt taxeringsvärde på sin fastighet i förhållande tillverkligheten, borde man kunna gå med på att det i fastighetstaxeringslagenskall finnas en sådan här klausul. Sedan kommenterade . också frågan omkommunala' naturreservat. Som jag nämnde inledningsvis kommer attta upp den frågan. Kortfattat vill jag säga att vi tycker att det är bättre medden nuvarande ordningen, att beslutar om införande av naturreservat.Därmed får man enligt min uppfattning en balanserad och rättvis bild av deolika omständigheter som råder. Kommunerna har ju olika förutsättningar attbilda naturreservat. Det finns stora kommuner och små kommuner. Vi tyckerdärför att den nuvarande ordningen är helt till fyllest. Detta kommer som sagtSiw senare att utveckla. 40 . () replik; Diskussionen om kommunala naturreservat ochnaturvärds-områden får jag dä återkomma till. Fasfighetstaxeringslagen är en särskild lagstiftning somriksdagen vid olika tillfällen tar ställning till. Utformningen kan vinaturligtvis också återkomma till. Vi har inte funnit någon anledning att medmotiveringen att genomförandetiden för en byggplan gått ut redan nu införa en.rätt till omtaxering. Reglerna säger att man har rån till omtaxering, om detverkligen är bevisat att en fastighets värde har förändrats. De bestämmelsernagäller även för 7 protokoll 1986/87:84 Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m.m. andraslags förändringar som kan ske i fråga om en fastighet. finnsmöjligheten till omtaxering under förutsättning att det rör sig om ett visstbelopp, och jag utgår från att räknar med att det ävenfortsättningsvis skall vara så att man inte gör omtaxeringar för hur små beloppsom helst. Men sedan råder det delade meningar, för villframställa saken så att det förhållandet att genomförandetiden har gått utautomatiskt innebär en försämring av fastighetens värde. Det finns ingenautomatik härvidlag. Det kan uppstå en försämring, men det kan också uppstå enförstärkning, beroende på om man förändrar planen eller om man bara låterplanen fortsätta att gälla.