prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — Jaghar vid ett flertal tillfällen träffat representanter för dessa kommuner.Dessutom har kommunerna yttrat sig i samband med remissen på energirådetsmaterial. 55PER-RICHARD MOLÉN (m): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag kankonstatera att även om brevet, eller skrivelsen, från dessa kommuner föredrogsvid rådets möte , har kommunerna uppenbarligen inte fått någotsvar. Vi hade ett sammanträde i energirådet . Det presenterades dåinget svar på dessa brev. Jag utgår ifrån att det inte bara ärkorrespondens med dessa kommuner som har förekommit efter det att energirådetpresenterade sin utredning i novernber. har vi haft en omfattanderemissbehandling av samtliga konsekvenser av olyckan i Tjernobyl och dekonsekvenser det i sin tur får för svensk energipolitik. Vi har fått ettregeringsförslag som gäller energiforskning. Det har framlagts en propositionom , Vi har genomfört förändringar när det gäller lagringen av oljaoch kol i beredskapssyfte. Inget av detta har tagits fram och ansetts angelägetatt diskutera i energirådet. Som ledamot av energirådet är det klart att man reagerarnär man i en tidning noterar att kommunerna inte får svar på brev. Jag villdärför ställa följande frågor: Har det kommit andra brev? På vilket sätt harbreven behandlats? Hur har rapportering till energirådet skett i dessa frågor?1 ärlighetens namn måste jag säga att jag, som ledamot i energirådet, inte harfått något material, något besked eller någon information efter det att viskildes vid slutjusteringen av energirådets utredning. Prot, 1986/87:109 Om viss framställning till e/tergirådet 56 Miljö- och energiminister : Jag vill först påminna rådets ledamot om attvi fattade ett beslut om att vi inte skulle kunna ta upp sådanahär saker förrän vi hade slutfört uppdraget. Vi kunde således inte heller taupp detta vid mötet . har vi inte haft några sammanträdenmed energirädet, men de kommer att återupptas. Däremot har en serie överläggningar ägt rum bl, a, med deberörda kärnkraftskommunerna. Eftersom både i sin fråga ochnu refererar till en tidningsartikel där ett av de berörda kommunalrådenuttalar sig, vill jag till kammarens protokoll säga att detta uttalande iOKG-Aktuellt är fullt av felaktigheter, för att inte säga lögner-och dessa villjag inte skall få stå oemotsagda. Jag har vid ett flertal tillfällen besöktkärnkraftskommunerna, och de har gemensamt uppvaktat mig den 20 j; nuari.Dessutom har de varit remissinstanser. Också en rad andra påståenden i dennaartikel ar felaktiga, t, ex. att jag skulle ha sagt att-man skulle byggakolkraftverk på kärnkraftsorterna. Dessutom har jag haft regelbundnaöverläggningar med de fackliga organisationerna. Jag kan konstatera att detförtroende jag har visat genom att föra mycket öppna diskussioner av några avdeltagarna har missbrukats genom att de fört ut felaktiga uppgifter om vad somhar förekommit. Detta leder mig tyvärr till slutsatsen att det inte är särskiltmeningsfullt med sådana överläggningar så länge man inte kan lita på att de,som deltar i dem, på ett riktigt sätt talar om vad som då sägs. 57PER-RICHARD MOLÉN (m); Jag har lärt känna statsrådet som mycketambitiös-och mycket angelägen om att informera alla dem som eventuellt kanberöras och vara intresserade. Därför förvånar mig just den här artikeln. Denär skriven av en partikamrat till statsrådet, kommunalrådet . Det är då bara att notera att det finns förtroendemän inom den 4 protokoll 1986/87:109 Om regeringsåtgärder för att underlätta nästaavtalsrörelse socialdemokratiskarörelsen som i tidningar medvetet far ut med lögner mot sinaregeringsledamöter. Det är givet att man som ledamot i energirådet känner sigbesviken över att indirekt bli prickad för att vi inte svarar på brev. Därförtycker jag att den här frågestunden, i vad gäller den fråga jag har ställt, harvarit väldigt välgörande. Men det är tråkigt att konstatera att det förekommerlögner inom den socialdemokratiska rörelsen, vilket inte är specielltvälgörande för den energipolitiska debatten, 58 Miljö- och energiminister : Låt mig bara säga till att bland dem som på ettfelaktigt sätt har återgivit de här diskussionerna finns företrädare även 59 (): Jag skulle gärna se att vi kunde få litetmera preciserat vilka de borgerliga ledamöterna är. I och för sig har jag enbart tagit upp den artikel somBengt själv har signerat. Det är den debatten gäller, och här harjag alltså fått klarlagt att han, socialdemokrat som han är, har farit medlögnaktiga påståenden mot sitt socialdemokratiska statsråd på energiområdet. Överläggningen var härmed avslutad. .Andre vice talmannen meddelade attanslag nu hade satts upp om att detta sammanträde skulle fortsätta efter . 18 §Svar på fråga 1986/87:506 om regeringsåtgärder för att underlätta nästaavtalsrörelse har, mot bakgrund avtidningsreferat enligt vilka jag skulle sagt att regeringen tänker "blandasig i avtalsrörelsen", frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidtaför att underlätta nästa avtalsrörelse. Låt mig då först även i denna kammare upprepa vad jagredan i andra sammanhang förklarat, nämligen att jag inte har sagt attregeringen kommer att försöka styra avtalsrörelsen. Vad jag sade var att regeringen ser det som sin plikt atttala otn för parterna när den anser att avtalsrörelsen håller på att urarta ochfå resultat som kan leda till en ny period av inflation och arbetslöshet. Dettaanser jag vara regeringens plikt - även om det av parterna uppfattas som eninblandning i avtalsrörelsen. Att regeringen helt skulle ställa sig utanför avtalsrörelsenter sig helt orimligt, närdet ändå är så att regeringen får vara med och taansvaret för konsekvenserna av den. Vad regeringen i övrigt anser om förutsättningarna föravtalsrörelsen kommer att redovisas i kompletteringspropositionen. 61INGEMAR (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret. Jag tycker att det är viktigt att just i denna kammare klara ut vad somskall avses och förstås med ett sä viktigt uttalande i en så centralekonomisk-politisk fråga som det som gäller avtalsrörelsen. Det är utmärkt att finansministern sätter fingret på dennapunkt, nämligen hur central nästa avtalsrörelse är för den fortsatta ekonomiskautvecklingen, och det kan bara välkomnas. Det är däremot inte bra omuttalandena skapar förvirring, och det var ju vad det uttalande gjorde som harföranlett min fråga. Vi kan hoppas att den förklaring som vi nu har fatt harstillat denna förvirring. Då återstår frågan vad regeringen i stället tänkergöra. Jag tror att det är oerhört viktigt att dra erfarenheteroch vissa slutsatser av de senaste årens avtalsrörelser. Den slutsats som kandras är att regeringen skall ge besked till parterna om vilkenbedömning man gör av det tillgängliga ekonomiska utrymmet, vilka spelregler mananser skall råda. dvs, vilken rollfördelningen är mellan statsmakten ochparterna, och vilka åtgärder man avser vidta för att underlätta för parternaatt hälla sig inom det tillgängliga utrymmet. Jag kan se att det åtminstone finns två saker somregeringen därvidlag skulle kunna göra. Det ena är att sänka marginalskatternaredan i är och ge besked om de långsiktiga spelreglerna när det gäller skattepolitiken.Det andra är att låta bli att lägga på nya arbetsgivaravgifter. Finansministernvet mycket väl att båda dessa åtgärder skulle underlätta för parterna. På den första punkten, marginalskatterna, gör maningenting. På den andra får vi besked, nämligen att man tar i anspråk en viktigdel av löneutrymmet genom att lägga på nya avgifter. Har inte regeringen något positivt besked att ge tillparterna om hur regeringen avser att underlätta avtalsrörelsen? Om åtgärderför att dämpa lönekraven i 1987årsavtalsrörelse Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på fråga 1986/87:508 om åtgärder för att dämpalönekraven avtalsrörelse har frågat mig om regeringenförbereder någon skatterabatt eller någon annan åtgärd av liknande slag inför1987 års avtalsrörelse. Svaret är nej. Och för övrigt ärdet väl meningen att nästa avtalsrörelse skall gälla 1988. 63HUGO HEGELAND (m); Jag tackar finansministern för svaret ochvill tillägga att avtalsrörelser numera pågår året om. Det finns en rad förhandlingar på det lokala planet som ännuinte avslutats, och avtal sluts som verkar inflationsdrivande. Om åtgärderför att dämpa lönekraven i 1987årsavtalsrörelse Jag tycker det är tråkigt att inte finansministernförbereder åtgärder av något slag. Så här skrev finansministern i finansplanen(mycket klokt, vilket är svårt att undvika om man är "klok som enhund", enligt auktoriserat uttalande) på s. 14: "Inflationstaktenunder loppet av 1987 beräknas bli ca ,vilket är något mer än . Prognoserna utgår från de löneavtal,som har slutits på den privata och den offentliga arbetsmarknaden och enavtagande löneglidning i näringslivet. Timlöneökningen i hela ekonomin beräknasbli 1986" - alltså betydligt mer än vad regeringen trodde- "och 1987. Därmed, sker en dämpning av löneutvecklingen ,dock inte ned till nivån i våra viktigare konkurrentländer." Det ärverkligen det viktiga i sammanhanget. Ett ytterligare påpekande gör finansministern på s. 29,där han tar upp frågorna om vilket löneutrymme det finns och vilken pris- ochlöneutveckling man kan vänta sig: "De skärpta fördelningspolitiskaspänningarna mellan olika organisationer och grupper och ett urholkatpartsansvar har bidragit till att försämra arbetsmarknadensfunktionssätt." Mot bakgrund av dessa två uttalanden frågar jag:Förbereder inte finansministern någonting? Kommer han att sitta med armarna ikors och se hur lönekraven driver upp prisnivån? Då står vi snart inför en nydevalvering. Om en sådan skulle vidtas "går det åt helvete",har finansministern sagt i en skrift - inte i . var för en stund sedanmycket angelägen om att vi här i debatten skulle ha exakta och väl genomtänkauttryck, 1 debatten med är detta dubbelt viktigt, måste jagtillägga. tolkade nämligen mitt svar som attregeringen inte förberedde någon åtgärd av något slag. Men det svar jag gav gällde frågan om vi förberedde enåtgärd liknande en skatterabatt. Där är svaret nej. Skulle den dessutom gälla , nu pågåendeavtalsrörelse är svaret dubbelt nej. 65 (): Med liknande slag menar jag en typ av åtgärdsom verkar dämpande på lönekraven. En sådan åtgärd är en skatterabatt, men denvisade sig ineffektiv. Det finns dock rader av andra åtgärder som finansministernmycket väl kan vidta. De behöver inte gå in på skatteområdet. Det kan mycket väl tänkas att jag nu , den 28april, när kompletteringspropositionen kommer, får läsa ett fullständigare svarpå min fråga, eller hur finansministern? Överläggningen var härmed avslutad. 20 §Svar på fråga 1986/87:518 om regeringens överväganden rörande problemen medbrutet räkenskapsår För företag som har brutet räkenskapsårgäller att de ändå skall skatta för sina realisationsvinster per kalenderår. Omfastigheter eller aktier säljs efter bokslutsdagen men före kalenderårets slutkan det uppkomma-vissa tekniska problem i redovisningen och vid beskattningen.Vidare kan den omständigheten att beräkningen av inkomst av kapital sker förkalenderår enligt kontantprincipen utnyttjas för skatteplanerande åtgärderfrån företagens sida. Det finns alltså skäl att se över reglerna på dettaområde. En översyn har också inletts inom . Jag kan däremotför dagen inte säga när översynen blir klar. 67 (): Först vill jag tacka finansministern försvaret, som är positivt i samma utsträckning som skatteutskottets uttalandenvarit det. Bakgrunden till frågan är att jag motionerat i dennafråga. Båda gångerna har skatteutskottet avstyrkt motionerna med hänvisningtill att ärendet bereds i . säger man att man harförståelse för synpunkterna. Två skrivelser i ärendet har inkommit tillfinansdepartementet - , alltså . I dessaskrivelser påtalas de problem som uppkommit på grund av atttaxeringsmyndigheterna plötsligt börjat tillämpa lagen. harmyndigheterna accepterat att räkenskapsår och beskattningsår betraktas som ettoch samma. Vidare sägs att myndigheterna dock senare beslutat accepteratidigare ordning i avvaktan på en lagändring. Detta var alltså , men ännu har det intehänt någonting på området. Finansministern säger att det uppkommer problem av tekniskart. Jag tycker att ordningen inte bara är opraktisk, utan dessutom hindrar denatt vinster av tillfälligt slag kan tillgodogöras rörelsen för att utveckla ochutvidga denna. Det tyngsta skälet för en lagändring anser jag vara attregeringen på ett mycket enkelt sätt kan medverka till att flerarbetstillfällen kommer till stånd. Med ett penndrag kan finansministern mycketenkelt möjliggöra fler nyanställningar eller ökade investeringar, och dettautan att det kostar staten ett öre. Varför gör inte dettagenast? Överläggningen var härmed avslutad. Om regeringe/is överväganden rörande problemen /nedbrutet räkenskapsår Om de StatUga transfereringarna till skolan 21§ Svar på fråga 1986/87:547 om de statliga transfereringarna till skolan har, mot bakgrund av ettuttalande jag gjort om hur kommunerna behandlar skolan, frågat mig att omkommunerna nu använder sina pengar felaktigt, varför medverkar jag då till attkommu- Prot.1986/87:109 nerna kan fortsätta med en sådan hantering av ekonomin. Om de statliga transfereringarna till skolan minska destatliga transfereringarna till skolan? Regeringen har i årets budgetproposition föreslagitbetydande neddragningar av transfereringarna till kommunerna på bl. a. skolansområde utifrån en övergripande samhällsekonomisk och budgetpolitisk bedömning.Moderaterna har i valt att inte stödja regeringens förslag. 69 (); Jag tackar finansministern för svaret, som juvar mycket kortfattat. Med tanke på det uttalande han gjort måste det finnasganska mycket att fundera över kring skolans ekonomi. säger finansministerni svaret att regeringen i årets budgetproposition föreslagit betydande neddragningarav transfereringarna till kommunerna. Om man tittar på de tabeller som visarvad som hänt finner nian att finansministern själv under åtskilligaår medverkat till att med statliga medel ge kommunerna ganska stora resurseratt hantera efter eget skön. När man finner att antalet elever minskat betydligt menatt kommunernas kostnader för skolan ökat, finns det anledning attundersöka vilka bidrag som gått till kommunerna. Tabellerna visar att bidrageninte precis har minskat. utgick specialdestinerade bidrag med 28,6miljarder, varav till kommunerna 24,2 miljarder. utgickspecialdestinerade bidrag med 39,4 miljarder, varav till kommunerna 36.9miljarder. var dessa bidrag uppe i 44 miljarder. Det här visar ju inte precis någon minskning. Jag tyckeratt det hade varit bra om finansministern, nu när han har upptäckt dessaunderligheter i fråga om skolan, med samma emfas som när det gällerskattehöjningar och inkomstförstärkningar till staten, hade hållit fast vid attnian skulle genomföra dessa besparingar. Den emfas med vilkenregeringen kan driva sina förslag har i någon mån att göra med vilket gensvarförslagen möter i . Om de borgerliga partierna, tillsammans med vpk,var beredda att avslå regeringens förslag till nedskärningar på skolans område,förstår jag inte riktigt det inlägg som gjordes. 1 och för sig är dettacknämligt att de betydande insatser som staten gör för den svenska skolanredovisas. Jag har nämligen noterat att åtskilliga partier botaniserar iskoldebatten genom att försöka beskriva det hela som att det är statens snålhetsom har skapat problem på skolans område. Såvitt jag förstår håller denbeskrivningen inte för verkligheten. Men jag tycker att moderatasamlingspartiet har sig självt att skylla om man inte har fått igenom deneddragningar beträffande kommunerna som man tydligen önskar. 71ANDERS (): Man kan titta hur det förslag som ligger påriksdagens bord har hanterats i utskottet. Utskottet förutsätter nämligen altregeringen i kompletteringspropositionen redovisar en samlad bedömning av denekonomiska utvecklingen i kommunsektorn, där man föreslär åtgärder som kan blinödvändiga att vidta. Om ökat arbetsrättsligt inflytande för arbetstagare Mot bakgrund av vad finansministern har konstaterat närdet gäller Prot. 1986/87:109 skolans sätt att hantera ekonomin frågar man sigvilka förhållanden som rådde när budgetpropositionen lades fram.Det kommer väl att råda samma förhållanden när kompletteringspropositionenskall läggas fram. Med anledning av vad utskottsmajoriteten, finansministernspartikamrater, har sagt vill jag fråga finansministern vilka åtgärder han ämnarvidta just mot det här systemet som tillämpas i skolan. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1986/87:538 om ökat arbetsrättsligtinflytande för arbetstagare har frågat mig om regeringentänker föreslå ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet,MBL, och annan arbetsrättslig lagstiftning till de arbetandes förmån. Frågan ärställd mot bakgrund av bl.a. de ännu pågående förhandlingarna om enstrukturplan för . anser att lagarna är tandlösa vapen förde fackliga organisationerna när de försöker försvara människors arbete. Jag delar inte syn påarbetsrättslagstiftningen. Lagarna är viktiga stöd för arbetstagarna i derassträvan att tillvarata sina intressen och öka sitt inflytande över företagensverksamhet. MBL lägger, tillsammans med t. ex. styrelserepresentationslagarna,den rättsliga grunden för en demokratisering av arbetslivet. En huvudtankebakom MBL är att arbetsta-garinflytandet skall byggas ut och fördjupas genomavtal med utgångspunkt i lagens regler. Efter en trög start komavtalsutvecklingen på medbestämman-deområdet i gäng. Det finns nu fungerande -och utvecklingsbara - avtal på i princip hela arbetsmarknaden. Åtskilligt kan i och för sig görasför att ytterligare utveckla medbestämmandet och stärka arbetstagarnasställning. Självfallet vill jag inte utesluta ändringar i den arbetsrättsligalagstiftningen. Enligt min uppfattning är det dock i första hand en uppgift förarbetsmarknadens parter att genom avtal leda utvecklingen vidare. 73LARS-OVE (vpk): Jag tackar för svaret på frågan ochkonstaterar att det som händer inom det till två tredjedelar statligt ägdaSSAB illustrerar vad som händer i arbetslivet ute i de regioner där man förlorararbetstillfällen. Koncernledningar eller de som är ägare och har makt bestämmersig för att lägga ner verksamheter, och man upptar förhandlingar. De fackligaorganisationerna har ingenting att sätta emot när en ägare har bestämt sig föratt genomdriva en hedläggning. I den meningen är lagarna enligt mitt förmenandetandlösa. Jag kan inte förstå annat än att arbetsmarknadsministern måstetillstå detta. 1 annat fall har man brutit mot lagarnas innebörd. Det ärinte jag som säger att förhandlingarna har varit av noll och intet Om ökat arbetsrättsligt inflytande för arbetstagare värde ochatt förhandlingarna inte haft någon reell mening. Det är förhandlarna inom defackliga organisationerna i som säger att företagsledningarna bara stårför sitt eget förslag, vägrar att kompromissa och omprövar ingenting. Dä funderar man; Hur skall en facklig organisation uppdragsgivare? Men arbetsmarknadsministern kallar detta endemokratisering. Att förändra dessa förhållanden menar arbetsmarknadsministernär en uppgift för arbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadsministern menar attden part som vill att detta genomdrivs skall vara med om att ge de arbetandeökat inflytande. Dettasvar utmanar ju löjet åtminstone närdet kommer frän enrepresentant för en arbetarregering. Någon insikt måste man ha om att det finnsmotsatta intressen på arbetsmarknaden. I ett läge där en statlig huvudägare betersig på detta sätt måste man, arbetsmarknadsministern, gå in och ändra pålagstiftningen till de arbetandes förmån. Visst finns det motsatta intressen på arbetsmarknaden.Det var för att ge arbetstagarna, den svagare parten, en starkare rättsliggrund för sitt agerande som arbetsrättslagarna, däribland MBL, genomfördes.Innan den lagstiftningen fanns hade arbetsgivarna en exklusiv rättighet attfritt leda och fördela arbetet. De företagsledande och personalpolitiskafrågorna låg helt och hållet i den ena partens hand. Den lagstiftning som vihar lägger, som jag sade i svaret, grunden för en demokratisering. Menlagstiftningen ensam kan inte åstadkomma det. Det måste till mycket annat.Beklagligtvis dröjde det väldigt länge, innan vi fick de följdavtal som måstetill för att MBL kan få ett verkligt innehåll ute på arbetsplatserna. Det harfaktiskt lett till att vi egentligen inte kan riktigt bedöma MBL. Man harinte haft tid nog att föra ut arbetet på fältet. En arbetsrättslig lagstiftning kan naturligtvis inteåstadkomma lösningar på alla de problem som vi har på arbetsmarknaden, inteklara t.ex. strukturomvandlingsfrågorna. Jag skulle vilja säga att det är syndomman, som , vill framställa de arbetsrättsliga lagarna somvarande av noll och intet värde. Jag är helt övertygad om att om vi inte hadehaft dem, hade vi haft en helt annan situation på den svenska arbetsmarknadeni dag. Många fackliga förtroendemän och många anställda har genom dennalagstiftning fått en helt annan möjlighet till inflytande på sitt arbete. Detskall vi hälsa med glädje. Det här arbetet måste fortsätta.Demokratiseringen i arbetslivet är långt ifrån färdig. Det finns mycket som vitillsammans med arbetsmarknadens parter måste kunna förändra och förbättra iframtiden. Vi har, , valt den vägen i att vi arbetarmed parterna på arbetsmarknaden. 75LARS-OVE (vpk); Jag vet, arbetsmarknadsministern, attsocialdemokratin har valt klassamarbetets väg. Det betyder att parterna skallkomma överens, och därmed har den starke vetorätt. Noll ochintet värde har resultatet av förhandlingarna, anger de fackliga företrädarna.Det betyder att lagarna inte har kunnat hjälpa dem och att de därmed måste varatandlösa. Den exklusiva rättighet som man hade är en exklusivrättighet för den som äger och styr i företag och myndigheter - med vissfördröjning. Det kan man kanske kalla klassamarbete. Om man företräder de arbetandes intressen, varför då inte- även utifrån arbetsmarknadsministerns horisont, med klassamarbetet - införaen förstärkt förhandlingsrätt, så att de fackliga organisationerna verkligenkunde skjuta upp beslut? Man kunde tänka sig t.o. m. lokal strejkrätt i vissafall, som också föreslås från ledande fackliga kretsar, och någon form avvetorätt. Nog borde detta ändå vara en förstärkning för de arbetandejämfört med dagens läge, där man skall komma överens om sådant som inkräktar påäganderätt och makt. Det går ju ägarna aldrig med på. Om vårdnadsersättning tdl barnfa/niljer/xa Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1986/87:545 om vårdnadsersättning till barnfamiljerna har frågat,mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att tillgodose önskemålet hos majoriteten av svenska folketvad gäller införandet av vårdnadsersättning till barnfamiljerna. Frågan föranleds av en opinionsundersökning utförd påuppdrag av tidningen . Enligt uppgifter i har ett antalpersoner fått svara på frågan om de föredrar en kraftig utbyggnad av denkommunala barnomsorgen så att det finns plats för alla barn i förskoleålderneller en mindre utbyggnad eller ingen utbyggnad alls av den kommunala barnomsorgenoch i stället en satsning på vårdnadsbidrag till föräldrar som själva ordnarbarntillsynen i någon form. Enligt min mening ger den refererade undersökningen intealls de besked uppger. Undersökningen kunde möjligen ha varitmeningsfull om de tillfrågade fått upplysning om vilken vårdnadsersättning mankunde få. Avsåg frågan t. ex. moderata samlingspartiets förslag tillvårdnadsersättning på . per dag eller möjligen folkpartietsvårdnadsersättning på . per dag eller kanske förslag tillvårdnadsersättning pä . per dag före skatt? Jag vill tillägga att det enligt min mening är fel attställa en utbyggnad av barnomsorgen mot ett ersättningssystem som gerföräldrarna mer tid för sina barn. har med stor majoritet beslutatätt-barnomsorgen i form av daghem, familjedaghem, föräldrakooperativ,deltidsgrupp och öppen förskola skall byggas ut så att den kanerbjudas åt alla barn från ett och till skolstarten. Dettabeslut är vi nu i full färd att förverkliga.