prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är enbart till för attgarantera att ingen skall mista rätten att skjuta en vuxen älg. Om man inte harnågon möjlighet att komma med i någon jaktlig samverkan, skall man inte självbehöva betala priset för detta. Sedan till frågan om de större markägarna och hur dekommer att handla, som åter tar upp. Inledningsvis sade jag: Tänkom alla jägare kunde sätta sig ned och diskutera, försöka hitta olika lösningaroch efter personliga önskemål komma fram till en jaktform, där man i storutsträckning skulle kunna ta hänsyn till de personliga intressena; Det är docken omöjlighet. På én del håll kommer troligen de större markägarna att säga:Visst får du fortsätta att jaga på ditt skifte. På andra håll får han komma medi licensområdet. Jag vill poängtera att det viktigaste är att vi genomförett licenssystem, där man i förväg klarar ut ätt alla även i fortsättningenskall ha möjlighet att jaga vuxna älgar, inte att vi genomför ett system ochsedan säger alt man skall se efter hur man skall lösa detta. Man skall klaraupp allting innan man sätter det hela i verket. 11 (): skall lägga fastinriktningen av den framtida jakt- och vilivårdspolitiken. Delta sker eftermånga års utredande. Inte minst för landets jägare är detta beslutefterlängtat. Som jägare kan man känna en speciell tillfredsställelseöver att -jag tror det är första gången - slår fast att ett av målenför jakt- och vilivårdspolitiken är Jaktlag, m. m. att skapa så goda förutsättningarsom möjligt för jakten och därmed stödja jaktintresset. Jakten uppfattas således som en fullt legitim företeelse ivårt samhälle. Vi kommer också att slå fast att viltet och dessframtid angår alla, inte bara jägarna. Viltet kommer i allt högre grad att varaberoende av de förutsättningar till fortlevnad som vi människor skapar. Viltvårdens viktigaste insatser kommer därför att görasinom ramen för arbetet med att skydda vår miljö. För viltvården grundläggandebestämmelser finns därför i lagstiftningen om miljöskydd och naturvård och ide delar av lagstiftningen om skogsvård och skötsel av jordbruksmark som gällerhänsynen till naturvårdens intresse. Jakten är en viktig del av viltvården, somi sin tur är en viktig del av naturvården. Jakt, viltvård och naturvård måstedärför alltid samordnas. Deviktigaste målen blir därför att bevara de viltarter som tillhörlandets viltbestånd och att främja en lämplig utveckling av viltstamrriarna medhänsyn till allmänna och enskilda intressen. Andra viktiga mål är att i fråga om jakten ochviltvården stödja samverkan över fastighetsgränserna, att främjatillvaratagandet av viltets sociala och ekonomiska värden. att inteminst bevara folkrörelseengagemanget i viltvården och jakten och att tillämpa en enkeladministration, i största möjliga mån förlagd till lokal nivå. Den nya moderniserade jaktlagenkompletterar den miljölagstiftning jag nämnt och syftar till att uppfylladessa mål för jakt- och viltvården. För att understryka den starka kopplingensom bör finnas mellan jakt och viltvård, finns i den nya lagen ett särskiltavsnitt med bestämmelserom viltets skydd och vård. Man har försökt klara ut ansvarsfördelningen mellanmarkägare och jakträttshavare. Det skall åligga markägare och jaklrättshavareatt vidta de särskilda åtgärder spm behövs för.att skydda och vårda viltet ochatt anpassa jakten efter tillgången på vilt. Åtgärder i samverkan med fleramarkägare och jakträttshavare bör främjas. För att förhindra att främmande viltarter okontrolleratetablerar sig i landet skall det krävas särskilt tillstånd för att ha sådanaarter i hägn. En myndighet skall kunna förordna om jakt på vilt av främmandeart. Det är väsentligt att viltet, särskilt underföryngringstiden, även skyddas mot,andra störningar än sådana som sammanhängermed jakt. Det gäller närmast verksamheter som hör till del allmännafriluftslivet. Idrottslävlingar och liknande friluftsverksamheter som genpmförsi marker där det finns vilt skall genomföras så att man försöker undvika attviltet störs. Redan en påtaglig risk för viltolyckor eller allvarligaskador orsakade av vilt skall ge en myndighet rätt att besluta om jakt för allförebygga eller minska skaderisken. 1 regeringens proposition anges även att naturvårdsverketbör utarbeta ett prograrri för åtgärder som syftar till att bevara hotade ellersårbara viltarter och samordna samhällets och de ideella organisatipnernasinsatser för skydd av hotade viltarter. Föreskrifter som reglerar handeln medvilt kan införas. Straffen för grova brott mot jaktlagstiftningen skärps. Enligt den föreslagna lagen blir det möjligt att införakrav på tillstånd för den som yrkesmässigt vill bedriva verksamhet somkonservator. En av de viktigaste principiella nyheterna gällerupplåtelse av jakträtt där jakträttshavare får ett visst besittningsskydd. Enrätt för jakträttsarrendato-rer att under vissa förutsättningar få sina avtalförlängda och arrendeavgiftens skälighet prövad bör införas i jaktlagen. I propositionen och utskottets betänkande föreslås ocksåen förmedlingsverksamhet och vissa andra åtgärder för att utöka utbudet avjakttillfällen. Prissättningen på arrenden har inte minst oroat oss, som harjakten.som en väsentlig fritidssysselsättning. Vi tror attjägarorganisationerna på ett aktivt sätt kan medverka till att vi får fram enprissättningsnorm, som kan tillämpas och som gör det möjligt att följaprisutvecklingen på jakträtter. Älgjakten har redan varit uppe till diskussion. Denregleras i den nya lagen. Jakten på kronhjort skall i hela landet bedrivas somlicensjakt. Kronhjortsreservatet i skall avvecklas. Det är viktigt att poängtera att beträffande jakträttengörs inga ändringar i principen om att jakträtten tillkommer jordägaren. Enjordbruksarrendator skall även i fortsättningen vara tillförsäkrad jakträtt, ominte något annat har avtalats. I jaktlagen införs en allmän aktsamhetsregel föratt göra jakten så säker som möjligt. När det gäller administrationen av jakten och viltvårdenmenar vi att den nuvarande fördelningen av administrativa uppgifter mellan åena sidan myndigheter och å andra sidan frivilligorganisationer skall behållasoförändrad. Till varje länsstyrelse knyts en länsviltnämnd med uppgift attvara rådgivande! frågorom viltvård och jakt. Visägerocksåattdet i kommunernabör bildas samrådsgrupper för samråd i frågor om viltvård och jakt. Detföreslås att länsstyrelserna själva skall besluta om fällavgifterna för älg,kronhjort och dovhjort och med avgiftsmedlen finansiera ersättnirigar förskador som dessa viltarter orsakar. Slutligen föreslås det att vildsvin skallfå finnas frilevande i landet i' begränsad omfattning. Vi tror att det är fulltmöjligt att genom ett lämpligt jakttryck klara detta. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag, mednågra sakliga ändringar som bl. a. avser kontrollen avkonservatorsverksamheten, älgjakten och koppeltvånget för hundar. Det senarehar redogjort för. Kanske det förtjänar att påpekas att det ilagen finns en möjlighet för regeringen, eller myndighet som regeringenbestämmer, att besluta om koppeltvång när det behövs för att skona viltet. Utskottet har alltså i allt väsentligt kunnat enas omregeringens förslag. Men som vi har hört av tidigare talare finns det också ettantal reservationer i diverse frågor. De borgerliga reservationerna skjuter somen gemensam nämnare markägarnas intressen i förgrunden då det gäller upplåtelseav jakträtt och ersättning för viltskador.' LeifMarklund kommer senare att kommentera de reservationer som Jaktlag, m. m. Jaktlag, m. m. berördessa frågor, liksom vpk-reservationen om prisutvecklingen. Jag övergår till älgjakten, spm inte helt oväntat berettutskottet det mesta arbetet. Utskottets förslag kan närmast betraktas som en kompromissmellan propositionen och jakt- och viltvårdsberedningens förslag. a. att områden, som inte uppfyller kraven för registrering somlicensområde, efter särskild prövning skall kunna få en tilldelning på ettvalfritt djur under en kortare jakttid. Jag vill gärna redovisa några viktiga utgångspunkter somvi i utskottsmajoriteten har haft vid utformandet av förslaget;. Huvudtanken är, precis som redan har slagitfast. att avskjutningen skall anpassas till den lokala älgstammens tillväxt ochproduktionsområde. Vi vet att det som regel krävs en samverkan överfastighetsgränserna med hänsyn till hur strukturen i vårt land ser ut. En annan utgångspunkt har varit all de jaktligaförutsättningarna varierar i vårt land. Vi säger därför att varje län självtbör få bestämma så myckel som möjligt och finna former för sin älgjakt. Vi iutskoltsinajoriieten beklagar att inte utskottets moderater och folkpartisterhar ställt upp pä delta synsätt. Jag tycker att den debatt som redan harförevarit visar all dessa partier hade önskat att en ökad detaljeringsgradskulle utformas i . Vi har alltså haft en principiell skillnad i vårautgångspunkter. Man kan naturligtvis säga att det här föreligger mångaoklarheter. Ja visst, men vi har föriroende för all man ute i länen kan ta ettstort ansvar i de här frågorna. Del finns därför ingen anledning för riksdagenatt detaljreglera. Ett annat mål har varit en enkel administration. Jag villbara klart deklarera att vi socialdemokrater i den frågan fick en majoritetemot oss. en majoritet som ville behålla en registrering av älgjaktsområdena.Då vi fann att sakläget var sådant utformade vi, utifrån den förutsättningen,ett reviderat älgjaktsförslag. Den kanske viktigaste förändringen i förhållandetill nuvarande ordning är att en uppsplittring av en etablerad samverkan avbetydelse för älgvården i princip stoppas. Ett annat förslag är att större stabila jaktområden, somkan påverka älgstammens utveckling, bör få flerårslicenser. Del bör inte varade små områdena, som krävs i och reservation.Flerårslicenser för de små områdena skulle innebära att ett väldigt omfattandeadministrativt system skapades vid sidan av det andra systemet. Vi vänder såatt säga på triangeln och ger de större stabila områdena möjligheten tillflerårslicenser. Därigenom skapas goda förutsättningar för samverkan ochjägarna kan själva, utan större myndighetsinblandning, ta ansvar för älgvårdenoch tilldelningen mellan olika jakträttshavare. Del behöyer inte myndigheternagöra. Från socialdemokraternas sida har vi, inte minst mot bakgrund av vårsträvan att försöka uppnå så bred enighet som möjligt, funnit anledning att gemindre markområdens jaklrättshavare möjlighet all fälla valfritt djur under devillkor som redovisas i utskottets betänkande. kallar delta enpolitiskt betingad aktion. Jag vill naturligtvis tillbakavisa den stämpeln. Dethar varit en strävan att söka nå en bred enighet och bevara sakligheten idebatten. Jag tror jag vågar påstå att vi har lyckats. har redan diskuterat den moderata ochfolkpartistiska Prot. 1986/87:113 reservationen i den här frågan, och jag har ingen anledning att gå innärmare på den. Men det som är viktigt-det vill jag liksom betona- är att det här förslaget inte på något sätt strider mot principen om en *' ''"' produktionsanpassadälgjakt, vilket har påståtts från vissa håll. Självklart skall tilldelningentill de särskilda licensområdena rymmas inom ramen för den avskjutning sombedöms som lämplig inom älgvårdsdistriktet eller liknande. Regeringens föredragande har aviserat ett uppdrag tillstatens naturvårdsverk att utarbeta lämpliga rutiner för registrering ochbeslut om älgtilldelning. Utskottet förutsätter givetvis att man söker smidigalösningar, anpassade efter de förändringar som har gjorts i förhållandetill regeringens förslag. I det sammanhanget bör särskilt prövas hurlicensgivningen kan utformas med hänsyn till att en jaktlig samverkan intenödvändigtvis behöver innebära att alla jakträttshavare inom ett större område,där man är överens om avskjutningen, bedrivet gemensam jakt. Det handlar inteom någpn tvångsmässig sammanslutning. Det finns egentligen bara en viktig frågasom jägarna måste vara överens om, och det är den lämpliga avskjutningen, förden är biologiskt betingad. Vi tror att det finns möjligheter att finna ocksårent formella former som gör att jägarna har möjligheter att klara deltasmidigt. Utskottet har slutligen förutsatt en aktiv medverkan frånjägarorganisatio-nernas sida även i fortsättningen. Det, anser vi, bör beaktasvid regeringens fördelning av bidrag till organisationerna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på motionerna. 12 i () replik; Det är lätt att föriora perspektivet i ensådan här debatt. Man skulle kunna tro att vi är utomordentligt oense om allt.Låt mig därför påminna om att det som vi så inlevelsefullt diskuterar är desista av jaktmarken. Beträffande de övriga är vi fullkomligt överens. Därmed är inte sagt att de är ointressanta. Frågan ärvilka ansträngningar vi skall göra för att så långt möjligt tillmötesgå dem somhar små marker. Det är legitimt att vara liten markägare, och därför kan man,, med bibehållen respekt för en produktionsanpassad avskjutningförsöka tilldela också de små markägarna en vuxen älg vardera, varigenom fridoch försoning kan skapas. Det regelsystem som gått i spetsen för harjag kallat politiskt betingat, och jag vidhåller detta. Det är inte någotnedsättande omdöme, i den meningen att det här är fråga om att en företrädareför regeringspartiet försöker att rädda så mycket, som möjligt avpropositionen, men om sakfrågan för den skull tillåts lida skada, har detpolitiska intresset tagit över. Jag kan gratulera till framgången om det tilläventyrs blir så att förslaget bifalls här i kammaren, men i så fall offrasjakten och de små markägarna på politikens altare, och det vill jag beklaga. Jag är trots allt litet bekymrad över sakfrågansbehandling. säger att licenserna avseende de små markerna skall beviljas med hänsyn till 23 den lokalaälgstammens omfattning. Om jag är en liten markägare och vill jaga på min mark,måste jag då med hänsyn till det regelsystem som skall genomföraförst gå till min jaktgranne och fråga om jag möjligen får bedriva denna jakt.Det tas ingen hänsyn till att jag kanske inte är god vän med mina grannar ochinte vill samarbeta med dem, utan i stället vill jaga ensam; Jaga älg skall mangöra tillsammans, oavsett om man är goda vänner eller inte. Det är den mänskliga aspekten som ni bortser ifrån. Ettregelsystem med flerårslicenser skulle tillåta en sådan här markägare att jagaälg, även om han är både strulig och ensam, och det är på den punkten som vårauppfattningar skiljer sig. Låt migvidare, herr talman, redovisa ett kort räkneexempel. Utskottsmajoriteten "bjuder ut" älgar inom 20000 enskilda områden. Man kan kanske tänka sig att av dessa fårsig en älg tilldelad. som försöksverksamheten pågått har delendast i av områdenaöver huvud taget fällts en älg, vilketmotsvarar , 6 000 tilldelade älgar och avskjutning betyder ettutfall om i runt tal 200 älgar . Det är , bud till dessa markägare. Ändå skall de stå i kö med mössani.hand och inte veta om de får sig en älg tilldelad eller inte. Att säga attadministrationen av detta blir enkel är att luras, . Anf.13 () replik: Också jag skulle vilja att litetgrand utvecklar i vilket avseende han anser att vi i vår reservation går emoten produktionsanpassad jakt. säger vidare att det är viktigt att manlokalt får avgöra dessa frågor. Det kan naturligtvis låta bra att vi inte skallutarbeta en så detaljerad lagstiftning utan skall överlämna till dem det beröratt fatta besluten. Det är självfallet bra att sä mycket som möjligt avgörs pålokal nivå. Men lagstiftningen måste trots allt vara så konkret alt man harnågonting alt rätta sig efter. Jag tog upp en diskussion om de fem kriterierna i dettasammanhang. Jag skall inte föra någon lång debatt om detta i denna kortareplik, men vill ändå beröra ett par av dessa frågeställningar. Den ena gällermindre jaktområden med många jägare. Såvitt jag förstår är det på denna punktsom har hängt upp sitt ställningstagande och som kommunisternafunnit en möjlighet att ställa sig bakom propositionen. Utskottsmajoritetenanvänder här följande formulering: "när det finns flera jägare inom ettmindre område som inte alla utan vidare kan beredas plats i en nyjaktgemenskap". Vad lägger in i detta? Hur många är det frågaom? Gäller det ett obegränsat antal personer, eller hur fastställs över huvudtaget detta antal jägare inom det mindre området? Jag tog också upp frågan om äldre jakträttshavare. Skallvi inte ge några riktlinjer i frågan om vad skall anse vara äldrejakträttshavare? Är det en 50-åring, en 60-åring, en 70-åring eller en80-åring? Avses den ålder som personen i fråga här eller den tid under vilkenvederbörande har varit jägare? Detta är bara några exempel på den luddighet somkarakteriserar utskottsmajoritetens förslag. Jag skulle vara mycket intresseradav att få några kommentarer till detta av . 14 (vpk) replik: Jag skulle inte ha behövt begära replik motJan , om det inte hade varit för den i detta sammanhang intressantafrågan om besittningsskyddet, där vpk tillsammans med regeringspartiet stär förmajoritetsuppfattningen i utskottet. Jag vill på den punkten ha ett litetklarläggande. Låt mig dock först rent allmänt göra en reflexion som kan avsealla dem som diskuterar denna fråga. Det talas mycket om produktionsanpassad älgjakt, och visstförekommer det en sådan produktionsanpassning. Man kan t. ex. på detta sättreglera älgstammen i ett helt län. Det är inget fint instrument, utan ettganska grovt sådant. Resultaten kan fluktuera mycket, man kan tvingas ta tillvinterjakt osv. Ändå får man ibland när man diskuterar dennaproduktionsanpassning en känsla av att det skulle vara fråga om någonting istil med att plocka ut ett antal grisar på en svinfarm. Det handlar, herr talman, här om étt fritt levande djurmed fyra ben -därtill ganska långa sådana - och det kan komma upp i denansenliga hastigheten av . Det säger sig självt att det inteär så lätt att produktionsanpassa avskjutningen av ett sådant djur. Dessutomvet vi att de här djuren uppför sig olika med tanke på klimatiska variationer,om del är torra eller våta somrar osv. Man bör därför vara litet försiktig medatt tala om att det är så lätt att produktionsanpassa jakten på den lokalaorten. Det är betydligt svårare än vad det låter i diskussionen omdessa frågor. Vad gäller besittningsskyddet vet att manefter utskottets ställningstagande på vissa håll har försökt att vidta åtgärderför att kringgå besittningsskyddet vid markarrende. Det är viktigt att vi här är överens om alt för den händelse att detta ställningstagande, som jagtycker är riktigt, skulle missa målet är beredda att vidta de åtgärder som ärnödvändiga för alt besittningsskyddet skall få ett reellt innehåll ävenframöver. Det är en kortfattad och precis frågeställning. Jaktlag, ni. Anf.15 () replik: Först till i : Jaguppskattar inte hans påstående att det här skulle vara fråga om en politisktbetingad aktion. Han har här i kammaren uttryckt sig litet försiktigare,men han har i stället i artiklar i pressen sagt att det är fråga om enpolitiskt betingad aktion och att socialdemokraterna inte visat prov på någonsom helst kompetens i denna fråga. Jag är glad för att närvi står öga mot öga använder litet mindre ord i detta sammanhang. Vår strävan har varit att uppnå en bred enighet. Vi troratt detta är viktigt för frågans hantering och genomförande ute i landet. Vi ärmycket tillfredsställda över att vi har kunnat uppnå denna breda enighet i enfråga som har varit mycket eldfängd, inte minst här i kammaren, har mycket svårt att förklara hur han vill att man skall Jaktlag, m./n. tillgodoseönskemålen från de mindre markägarna, dvs, de vilkas marker är under 50 ha. Det är nämligen så att i de 20 000 områdena med generell tilldelning är genomsnittsarealen 53 ha. De kan känna sig blåsta på möjligheten all få jaga valfritt djur, den saken är klar. Dentilldelning som skulle ske första året enligt och folkpartiels förslag,skulle knäcka många lokala älgstammar. Det är jag helt övertygad om, ställde ideligen frågan; Hur skall det vara medden och den detaljen? De som lyssnar på debatten hör att vi här har hamnat påhelt olika linjer. Vi tror att man kan ta ansvar ute i länen. m. i lagen detaljreglera olika frågor. Han är på en centralistisk linje. Vitror alt vi mycket väl kan decentralisera dessa frågor. Vi har föriroende förbåde myndigheterna och jägarna ute i länen. När det gäller besittningsskyddet, , har jagockså uppmärksammat enstaka företeelser. Om det skulle visa sig att det helaträffar snett, är jag beredd att - inte minst i detta hus - verka för attfrågan åter kommer att behandlas i denna kammare. 16ARNE i () replik: När det gäller besittningsskyddet kan man,som i de flesta frågor, bevisligen dra olika slutsatser. Den slutsats som vihar dragit i vår reservation är, att om besittningsskyddet görs sådant att detrent av hotar riiarkägarens möjligheter att över huvud laget återfå ettarrende, motverkar besittningsskyddet sitt syfte. Det är den slutsats vi drar.Jan , med stöd av kommunisterna, drar den andra slutsatsen att om detgår som reservanterna säger - det är i princip det vi talar om -, dä måste viskärpa besittningsskyddet. Tala om liberalisering! Det är frågan om enlagstiftning som in absurdum tryggar en starkt hobbybetonad företeelse. Ja, det är svårt att ge beröm i politiken. Då blir manofta missförstådd. När jag talade om en politiskt betingad aktion var det berömåt . Han har gjort det näst intill omöjliga att fä två partier -som hade väsentligt annorlunda inriktningar i sina motioner - att ansluta sigtill propositionen, med måttliga och luddiga förändringar som de här särskildaskälen. Det gav jag beröm åt. Jag kallar visserligen delta en politisktbetingad aktion, men jag gav beröm åt politiska konst. Del var intenågon nedvärdering och jag tycker det var synd att de sakliga intressena ledskada av detta. Men, som sagt var, politiskt beröm var det. säger att de som har marker och flerårslicenser är blåsta. Nej, de är inte blåsta. De har chansen. Allt beror på varlägsta gränsen i olika län för ettårslicenser går. Det är därför dumt att geexakta arealgränser. Det är det som avgör hela frågan. Del enda man kan varasäker på är att vårt system lämnar garanterad möjlighet att, om än inte varjeår, få fälla en vuxen älg. I ert system lämnas ingen sådan möjlighet ellergaranti. Därför tycker jag det är övermaga, , att ta en arealgränshelt gripen ur luften som intäkt för att ert system skulle vara bättre. Flerårslicenser är bättre. De är möjligen lika dåligabeträffande byråkrati och skapar lika mycket bekymmer när de utfärdas som ertsystem. Men när systemet väl är genomfört finns det på data och kommer attkunna administreras ganska enkelt. Inte ens detta medför ert system. 20 000markägarna söker licenser skall de också rimligen behandlas varje år.Tala om förenkling! 17 () replik: Jag är centralist, säger . Det ärjag inte. Jag anser att mycket kan avgöras lokalt. Men jag tycker all enlagstiftning måste vara sådan alt den ger vissa riktlinjer. sägernu all man klarar av alltsammans lokalt. Då kommer vi till frågan om vem som är äldre jägare, somjag har ställt. I herr talmannens hemlän kan exempelvis en 50-åringbedömas vara en äldre jägare. I , varifrån jag kommer, kandet vara en60-åring. Går man ner till , där bor, kan del vara en70-äring. 1 norra , där i bor, bryr man sig inteom den faktiska åldersgränsen utan använder sig av det älderskriterium somgäller hur länge man har varit jägare. Del är pä denna punkt jag menar att lagstiftningenmåste vara konkret och ge riktlinjer. Del ger inte.denna lagstiftning. På samma sätt gäller detta kriteriet hur många jägare detfår vara på mindre områden. Det finns inget om detta i lagstiftningen och delkan bli helt olika tillämpningar. Det kan bli 2-3 i län och 10-15 i ettannat län. De som avgör dessa gränser är de som har de störrelicensområdena. Det är detta som jag menar är oklar lagstiftning och sådanskall vj inte gå ut med. Sedan kan det vara riktigt att skillnaderna förefallerstörre här i debatten än vad de reellt är. Men vi vill ha klara riktlinjer. Jaktlag, m. 18 () replik: i tar uppbesittningsskyddet.