prot · GA0916 · 1986-12-31 00:00:00 — har i sitt betänkande Genetisk integritet(SOU 1984:88) föreslagit aft forskning och försök på levande abortfoster itillämpliga delar skall vara aft jämställa med forskning och försök på barn.När det gäller döda har utredningen uttalat följande: "Sedanfostret dött bör etiska hinder infe möta för forskning under förutsättning attforskningen är medicinskt motiverad och bedrivs under i övrigt etisktacceptabla former och atf kvinnan lämnat sitt samtycke." Enligt vad jag erfarit diskuterar medicinsk-etiska rådetför närvarande gen-etikkommitténs betänkande och de remissvar som inkommit vidremissbehandlingen av betänkandet. Rådet avser att senare inkomma med ettyttrande i frågan till . I def sammanhanget utgår jag ifrånatt också kommer att ta upp frågan om forskning med aborteradefoster. Det ingår också i rådefs arbetsuppgifter att stimulera till debatt ochställningstaganden i den här typen av frågor. 11 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Sjukvårdenhar utvecklats lavinartat , och det har saft dentradifionella medicinska etiken i en helt ny situation. normerfrån tidigare generationer i vårt etiska och moraliska handlande. Men genomden snabba tekniska utvecklingen ställs vi inför en rad frågor,där ingen traditionell uppfattning finns. generationer behövde t. ex. bara ta ställning till vad som är rätt och orätt när det gäller redan födda människor. måste vi också ta ställning till det ofödda barnets rätt. Debatten kring etiska frågor har hitfills till störstadelen förts bland "experter". Allmänhet och polifiker har haft svårtatt fånga upp och förstå innebörden av aktuell utveckling och forskning.Informationen om forskningen och dess tillämpning har ofta inte nått ut tilldem som skall fatta de nödvändiga politiska besluten förrän det man skall taställning till är ett faktum och hunnit utvecklas till praxis. Politiker, som inte haft en chans att vara med och väljafärdriktning, har ställts inför uppgiften att försöka göra def bästa möjliga aven redan befintlig situation. I det läget är risken stor atf man begränsar sigfill atf försöka hitta så goda skäl som möjligt för det som redan är ettfaktum. Jag har tidigare i en motion betonat hur viktigt det ärmed offentlighet kring.de forskningsetiska nämndernasverksamhet. Det är en nödvändig förutsättning för en demokratisk kontroll somprövar forskningen utifrån de grundläggande värderingarna i sarnhället. Def härinterpellationssvaret tyder på aft det är motiverat atf återkomrna med enmotion.. När min motion behandlades i utskottet betonades det att skulle insamla och sprida kunskap om de etiska frågorna.I beslutet om att inrätta rådet.heter det; "Den snabba utvecklingen påmedicinens område gör det angeläget för beslutsfattarna atf få kunskaper om nyatekniker på ett mycket fidigt stadium." Tydligen har inte den härsynnerligen kontroversiella frågan ännu behandlats i det medicinsk-etiska rådet- och detta trots att forskning med aborterade varit i gång . Kvinnan tillfrågas alltid innan hennes får användasför forskning. Def är absolut nödvändigt för att vi skall behålla förtroendetför sjukvården. Men jag känner stor medkänsla med de kvinnor som det begärs"informerat samtycke" av. En abort är ett svårt beslut. En kvinna som befinner sig iett tomrum av sorg över att hon inte ser någon utväg att behålla dét barn honväntar är beroende av dem sorn vårdar henne. Hon kan ha svårt atf neka en"gentjänst" till dem som hon hoppas få stöd av. Det är därför vikfigtmed offentlighet kring sådana här problem. Kvinnan bör veta, innan hon hamnat iden akuta krissituationen, att fostret kan komma till användning och atf honkan säga nej om def känns riktigast - och atf hon infe för den skull bedöms somogin eller otacksam. anser som sagt i sitt betänkande attsedan fostret dött bör etiska hinder infe möta för forskning, naturligtvisunder strikt angivna betingelser. Men här är det infe fråga om som dött.För den här verksamheten behövs levande hjärnceller som producerar dopamin, ochman kan alltså inte vänta tills fostret är dött. Betänk därtill att fostret,liksom nyfödda, är inställt på den låga syrekoncentrationen i livmodern. Derashjärnvävnad överlever därför längre än hjärnan hos äldre barn och vuxna. Detförklarar varför t, ex, ett nyfött barn kan klara sig utan hjärnskador trotsett dröjsmål på uppemot innan andning kommer i gång. Är dettaverkligen något som forskarna och de regionala etiska kommitté- erna börfå avgöra ensamma i all tysthet? Bör inte riksdag och allmänhet få en rimligchans att lägga sig i och tycka till om en så pass viktig etisk fråga innanverksamheten är i full gång och har hunnit utvecklas till praxis? Och borde detinte ha varit av intresse att invänta Europarådefs ställningstagande, eftersomfrågan är föremål för behandling också där? Överläggningen var härmed avslutad. Om planerna på viss försöksverksatnhet inom sjukvården 6§ Svar på interpellation 1986/87:7 om planerna på viss försöksverksamhet inomsjukvården har frågat mig varförregeringen inte ger sitt aktiva stöd åt en försöksverksamhet som enligt allaberörda parters bedömning skulle leda till kortare köer inom sjukvården,minskat lidande för patienterna och därtill besparingar för den offentligasektorn. Bakgrunden till interpellationen är att den s. k.rehabiliferingsberedning-en inte har tillstyrkt ett förslag fillförsöksverksamhet inom . Förslaget innebär att 30 milj. kr.under en treårsperiod skulle tillföras det ortopedkirurgiska området frånsjukförsäkringen. Därigenom skulle köerna kunna kortas och statens kostnaderför sjukförsäkringen skulle minskas med 20 milj. kr. Rehabiliferingsberedningen, som beräknas slutföra sittarbete , har bl. a. till uppgift att lämnaförslag om en bättre samordning av rehabiliteringsmålen och avrehabiliteringsformerna. En viktig uppgift är också att skapa klarare rolleroch ansvarsförhållanden mellan de olika aktörerna inom rehabiliferingsområdef. Mot denna bakgrund har rehabiliferingsberedningen ocksåsagt att den finner många av idéerna i Göteborgsförslaget intressanta. Ettutökat samarbete mellan sjukvården och , där kassanssynpunkter kan tas fill vara bättre än , ligger väl i linje med vad som uttalatsi direktiven fill utredningen. I ett sådant samarbete bör även andra intressenteringå, t.ex. olika arbetsmarknadsorgan. Vad beredningens majoritet däremot inte var beredd atttillstyrka var att, som en förutsättning för aft ett försök med utökat samarbeteskulle komma fill stånd, 10 milj. kr. skulle överföras frånsjukförsäkringen . Detta ställningstagande skall ses mof bakgrund av att vihar ett särskilt sysfem för överläggningar mellan staten och landstingen föratt bestämmma de ersättningar som skall ges från sjukförsäkringen tilllandstingen. innebär överenskommelsen att Bohuslandstingef filiförs384 milj. kr. och 690 milj. kr. Ersättningssystemets konstruktion med en långtgåendeschablonisering av ersättningarna innebär en stor frihet, men också ett stortansvar för de enskilda landstingen atf själva utforma sin sjukvård utifrån delokala förhållandena. Denna planering skall ske med hänsyn tagen till de kravsom ställs upp genom hälso- och sjukvårdslagen. Om planerna på viss försöksverksamhet inom sjukvården Slutsatsen för rehabiliferingsberedningens del av dettahar varit att man , med gällande system för ersättningar frånsjukförsäkringen till landstingen, inte ansett sig kunna tillstyrka aft enytterligare kanal för ersättningar till landstingen skapas med hänsvisning speciell kösituation inom ett landstingsområde. För egen del instämmer jag i de motiv som legat till grundför rehabiliteringsberedningens ställningstagande till den föreslagnaförsöksverksamheten. Jag anser atf vi bör avvakta rehabiliteringsberedningensförslag om hur ett flexiblare system med ett öppnare samarbete mellan olikaaktörer inom rehabiliteringsarbetet kan utformas innan vi överväger om störreförändringar skall göras i det ersättningssystem som finns. Kösituationen i landet är skiftande. Inom vissalandstingsområden har man kommit till rätta med köerna inom t.ex.höftledskirurgi Pch uppvisar t. p. m. viss överkapacitet. På andra håll ärköerna långa. Erfarenheten visar aft det inte alltid är resursbrister somskapar dessa köer. Brister i planeringen, ogenomtänkt handhavande av köernaoch bristande organisationsutveckling kan leda till onödiga köer. Landstingenhar själva atf se till att sjukvården bedrivs så effektivt som möjligt. Vidare anser jag atf sjukvårdshuvudmännen landet över börintensifiera samarbetet sig emellan för att åstadkomma utjämningar av köerna,så att sjukvårdsresurserna används så ändamålsenligt och effektivt som möjligt.Staten skall självklart delta i detta arbete, men i första hand ankommer det påsjukvårdshuvudmännen själva aft organisera hälso- och sjukvården på ett sådantsätt att köerna minskas. Jag har emellerfid för avsikt att vid nästasammanträde med hälso- och sjukvårdsberedningen ta upp en diskussion om detta. Anf.13 (); Jag ber att få tacka socialministern för svaret, somjag,finner både uppseendeväckande och djupt beklämmande. I går mötte vi två hjärtpatienter i programMagasinet. Den ena av dem, , hade råkat ut för två hjärtinfarkter och15-20 inläggningar på intensivavdelriing innan han fickgenomgå operation. I är det bara sjukhusetsom kan utföra kontraströntgen på hjärtpatienter, och väntetiden dit . 30 000 människor i dör i hjärtinfarkt. 3 000röntgas , men 14 000 skulle behöva undergå röntgen och operation. Alltdetta enligt programmet. Den andre patienten, från , hadefuren att bli sjuk när han vistades utomlands. Han fick behandling. - Def är fruktansvärt aft skriva ut patienter i ,sade hjärtläkaren . Gör man det i , eller iHolland kan de genast få en operation, men här hamnar de i långa köer därmassor av patienter hinner dö innan de får en adekvat behandling. Ahnve harnämnt siffror på hur många det kan gälla; både ett och två tusen. Till det mänskliga lidandet kommer att de här köerna ärsamhällsekonomiskt oförsvarliga, underströk både och hanskollega . Att sätta fart på hjärtsjukvården skulle bara kosta enbråkdel av vad samhälletförlorar genom sjukersättningar, förtidspensioner och dödsfall . Den här iakttagelsen har man gjort också på andra områden,där krämporna inte är livshotande men ändå oerhört plågsamma. Det finns i dagtusentals människor i som inte kan arbeta eller föra ett normalt livdärför att de väntar på en ögonoperafion, en ryggoperation eller enhöftledsoperation. Och är detta ett samhällsekonomiskt vansinne avprecis de skäl som nämnde i gårdagens Magasin. Det här försfår människor faktiskt. Runt om i landetfunderar man på vad som går att göra. I kom man påen ljus idé om hur man skulle kunna förbättra läget inom ortopedkirurgin. Manräknade ut att väntetiderna vid Göteborgs- och Bohussjukhusen inom bara det härområdet totalt kostade 40 milj. kr. Om man tog 10milj. från och satsade dem på vård och operationer,skulle man både kunna få väntetiden rejält avkortad och spara in hälften avförsäkringskassans utbetalningar. Den kalkyl som man presenterade gick ut pä att man skullefå råd med ytterligare 3 000 öppenvårdsbesök, 1 200 polikHniska operationer,600 slutenvårdsoperationer och 25 vårdplatser på en eftervårdsavdelnirig. Ochman skulle alltså ändå spara 10 milj. kr. Bakom den här kalkylen står i ,och de båda berörda försäkringskassorna. Politiker i allapartier slöt upp bakom förslaget att pröva den här modellen under entreårsperiod. Det enda som krävdes var ett klartecken från regeringen. Bohuslandstingef, som råkar vara en frikommun som av BoHolmberg uppmuntrats till att komma med allehanda pigga idéer, gick i januari1985 in fill regeringen med en begäran att få sätta i gång det här försöket.Saken prövades först i stat-kommun-beredningen och fick där, efter vad detsägs, en välvillig bedömning. Men sedan bollades ärendet över till ,och då blev det tvärstopp. Efter 20 månaders beredning i harman i nu fått besked om att regeringen inte vill tillåta def härexperimentet. Och det beskedet serverar regeringen genom något som heterrehabiliteringsberedningen och som har till särskild uppgift bl. a. att fainitiativ till breddad och fördjupad försöksverksamhet på det här området. Vad finns det då för sakskäl mof det här försöket? Ja,enligt vad jag förstår av socialministerns svar så är det främst ett brott motdet heliga Dagmarsysfe-met. Landstingen har redan fått sina pengar och därmedbastå. Men får inte öppna ytterligare en "kanal" mellansjukförsäkringssystemet och landstingen, sägs def. Och därför måste man väntafills den här utredningen är färdig , och sedan blir det välremisser och grubblerier i kanslihuset. Vi hade en debatt i förrgår här i kammaren närsocialministern förklarade att väntetiderna inom sjukvården hade att göra medde medicinsk-tekniska framstegen. tillfogar hon att de också beror på dåligplanering i landstingen, ogenomtänkt handhavande av köerna och bristandeorganisationsutveckling. Och så uppmanar hon sjukvårdshuvudmännen att ta itumed den här saken själva och samarbeta bättre inbördes. Jag tror,, att det svaret kommer att uppfatfas som ett hån i Om planerna på viss försöksverksamhet inom sjukvården 2 protokoll 1986/87:16-18 Om planerna på viss försöksverksamhet inom sjuk vården har ju gjort precis detta - nian samarbetar, man tar egnainifiativ, man hittar egna lösningar - men sedan är det regeringen som läggersin döda hand över alltsammans. Om politikerna i ochförsäkringskassorna och kommunen i fick sköta den här saken själva, dåskulle def bli fart på operationerna och mindre utgifter för skattebetalarna.Men det är när tar itu med saken som allt går på tok. sade jag att socialministern varalltför passiv och sangvinisk inför sjukvårdsköerna. Svaret gör migtyvärr tvungen att skärpa det omdömet. Det är inte bara bristen påhandlingskraft som är anmärkningsvärd, utan också def att ni bromsar denpositiva utveckling som är på gång. När det görs försök till förnyelse inom och utanför denoffentliga sektorn, sticker socialministern käppar i hjulet. Jag skulle viljage ett mycket allvarligt råd till socialministern; Gå hem och tänk över den härsaken en gång till, och kom tillbaka med ett bättre besked. inledde med att beskriva densituation som många hjärtpatienter befinner sig i beroende på att vi inte harresurser. Jag håller med om atf skälet i mycket stor utsträckning är att detinte finns ekonomiska resurser. Men hår inte precis bidragit tillatt förstärka kommunernas resurser. I kompletteringspropositionen i är villefolkpartiet spara mer än regeringen. Det skapar intemöjlighet aft . ge ökade resurser till sädana här operationer, som jag ocksåanser behövliga. För aft sedan' övergå till höftledsoperationer - det är judef som interpellationen och framställningen från Bohuslandstingef gäller -vill jag säga atf kösystemet är olika i olika delar av landet. Det behovs-infenågon försöksverksamhet för aft utröna atf man kan beta av kön snabbare om.manhar mer resurser, om man har fler läkare. Jag undrar vad man skulle säga inorra om vi biföll framställningen från . I norraÄlvsborg har man i stort sett inga köer. När jag besökte lasaretthade man inga köer till ortopedkirurgin där, medan man däremot har det iGöteborgs och län och även i andra områden i landet. Jag tycker att det är rikfigt aft vi avvaktar resultatetav rehabiliteringsberedningens arbete. Jag tycker aft def är viktigt; denskall se över just om vi kan förändra systemet. Vart skulle def leda omförsäkringen på det här sättet skulle betala vissa delar av vården, omresurserna från försäkringen skulle sättas in bara där det har uppstått köer? Som jag har sagt skall vi ta upp och behandla den härfrågan i hälso- och sjukvårdsberedningen - det .behövs'en mycket bättresamordning mellan landstingen. Men jag tycker inte att det är någon genial idéatt bara föra över 10 milj. kr. från försäkringen fill Bohuslandstingef -detfinns många,fler landsting som säger: Ge oss mer pengar! skall behandla den proposifionsom gäller ersättning till sjukvårdshuvudmännen , vilken uppgårfill . Jag har infe hunnit med att titta efter omDaniel Tarschys ochfolkpartiet i def sammanhanget har yrkat på mer pengar än vad vi har kommitöverens med om. 15 (); frågade först vad har gjort föratt få fart på hjärtsjukvården. Jo, det kan jag tala om - vi har häri föreslagit en femte hjärfklinik i landet, men def förslaget harsocialdemokraterna röstat ned. Så till det föreslagna försöket i . varit i och upptäckt att det där infe finns några köer. Men i finns det köer, och talar vi om . Def är i och Bohiis län som man vill genomföra ett intressant experiment. , som har i uppdrag atf genomföra experiment, eftersom def är en frikommun, har begärt atf få göra detta. Alla politiker i de berörda organen i -i , i kommunen och i landstinget- tycker att det här är en bra idé. Det är såvitt jag förstår egentligen bara som tycker aft det inte är en bra idé. Hur skulle det gå om alla landsting kom och begärde pengar? Men det handlar ju inte om ökade krav på samhällets resurser, utan det handlar om att spara pengar åt samhället som man hjälper sjuka människor, gör ett större antal operationer och minskar köerna. Jag tycker det är fullkomligt obegripligt att regeringen inte vill medverka till det försöket. Det är, väl att märka, fråga om ett försök och inte om ensystemförändring. Frågan om systemförändringen undersöks äv beredningen, mendet här är ett försök. Detta försök bromsar regeringen genom att sätta käppar ihjulet. Jag kan försäkra socialministern att den här frågan kommertillbaka. Jag kommer att jaga socialministern med blåslampa för att få tillstånd en ändring av def här beskedet. Överläggningen var härmed avslutad. Om arbetsskadeförsäkringens tillämplighet påfosterskador 7 §Svar på interpellation 1986/87:16 om arbetsskadeförsäkringens tillämplighet påfosterskador 16 Socialminister : Herr talman!Hans Göran har frågat mig 1. om det är möjligt att arige vidvilken tidpunkt def befruktade ägget blir en avskiljbar individ som skall behandlas som tredje man, 2. om ettbildskärmsskadat barn enligt min mening omfattas av arbetsskadeförsäkringen, 3. om jag anseratf en lagändring på området är nödvändig för atf därigenom fa till vara deofödda, försvarslösa barnens hälsa och, om så är fallet, när förslag om ensådan ändring i lagen om arbetsskadeförsäkring kan framläggas. Vi har fillbaka iSverige en intensiv och engagerande debatt om hälsorisker vid bildskärmsarbete.En av frågorna som diskuterats i detta Om arhetsskadeför-säkringens tillämplighet påfosterskador sammanhangär den som tar upp, nämligen risken för fosterskador ochmissfall. När def gäller risker för sådana skador vid bildskärmsarbete ärmöjligheterna att göra säkra bedömningar fortfarande begränsade. Diskussionen om riskerna vid bildskärmsarbete har ocksåförts här i . I samband med överläggningen med anledning avsocialutskottets betänkande (SoU 1985/86:12) om anslag till arbetsmiljö m. m.redogjorde arbetsmarknadsministern för regeringens inställning och åtgärder idenna fråga. Arbetsmarknadsministern har också besvarat frågor (1984/85:474,1984/85:481) från enskilda riksdagsledamöter om risken för fosterskador vidbildskärmsarbete. Regeringen har fattat beslut om att införafrivillig kontroll genom provning av bildskärmar. Därigenom kommer det att blimöjligt att bedöma egenskaper hos bildskärmsutrustning av olika fabrikat t.ex.beträffande strålning och ergonomiska egenskaper. Regeringen ser allvarligt på dessa frågor och anser, somarbetsmarknadsministern framhållit, att vi måste arbeta på bred front medforskning och teknisk utveckling. måste vi fa hänsyn till demänniskor som har bildskärmsarbete och som inte känner sig trygga i sinarbetssituation. Jag anser att det i första hand är på detta sätt - genomatf på olika sätt arbeta med forskning samt förebyggande åtgärder iarbetsmiljön - som vi bör gå vidare för att få klarhet om eventuella risker medbildskärmsarbete samt försöka att undanröja dessa. Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, som infördesden , omfattar alla förvärvsarbetande och avser att ge i principfull ersättning för inkomstförlust till den som drabbas av skada i sitt arbete.Den nu aktuella problematiken diskuterades inte i samband med lagens införande. Som påpekat har några kvinnor - somvarit sysselsatta med arbete vid bildskärm under sina graviditeter och därefterfött skadade barn - begärt atf de uppkomna skadorna skall prövas enligt lagenom arbetsskadeförsäkring. I några fall som prövats av harbedömningen blivit att lagen om arbetsskadeförsäkring inte är tillämplig pågrund av atf skadan drabbat ett . I ett annat fall har framställningenavslagifs med motiveringen att skadlig inverkan i arbetet infe har förelegat.Såvitt jag känner till har något fall infe förts vidare till prövning iförsäkringsrätten. Således har inte heller försäkringsöverdomstolen, somslutligt avgör fillämp-ningsfrågor inom socialförsäkringen, haft tillfälle attpröva om fosterskador av det slag tar upp i sininterpellation kan anses vara att befrakta som arbetsskada. Mof denna bakgrundär jag inte beredd att ta ställning till frågan om ändringar ilagen om arbefsskadeförsäk-ring. Som jag tidigare nämnt anser jag att def i första hand ärgenom forskning om samband mellan faktorer i arbetsmiljön och ohälsa samt genomett förebyggande arbetsmiljöarbete som vi skall ta itu med problem av det härslaget, och def pågår redan ett intensivt arbete med dessa frågor. 17HANS (); Jag tackar socialministern för svaret. Jagdelar hennes uppfattning att def är på områdena forskning och förebyggandearbete som vi skall satsa. Redan företagna åtgärder är välkomna. De måste noggrantföljas upp. Def är också viktigt att en fortsatt och intensifierad forskningfår behövligt stöd. Av statistiska och experimentella undersökningar, framförallt från vissa andra länder, torde man kunna dra den slutsatsen aft risk finnsför fosterskador vid mer långvarigt och högfrekvent bildskärmsarbete. Vargränsen går finns det knappast några forskningsresultat om. Det är inte bara vid bildskärmsarbete som risker förfosterskador finns utan även i samband med moderns arbete med bl. a. kemikalieroch bly. Socialministern besvarar inte direkt mina två förstafrågor utan hänvisar till de möjligheter som finns till prövning i högreinstanser än . Problemet är emellertid, som socialministern självantyder, att den nu aktuella frågeställningen inte diskuterades i samband medarbetsskadeför-säkringslagens införande. Def betyder atf varken lagtexten ellerförarbetena ger någon vägledning vid tillämpningen. Från fackligt tjänstemannahåll - TCO - har man ansett atfden nuvarande lagstiftningen inte är tillräcklig för att ge ersättning tillbarn för fosterskador. Man anser, liksom , att barnet ellerfostret inte omfattas av arbetsskadeförsäkringslagen. Det skulle här röra sigom en icke ersättnings-gill s.k. tredjemansskada. Man har därför krävt enlagändring eftersom barnet och modern är så sammanbundna och förknippade medvarandra i fosterstadiet. Det är orimligt att ett , som är nödvändigtförbundet med modern och befinner sig på hennes arbetsplats, ses som ensjälvständig, avskiljbar tredje man. Enligt min mening är den bästa lösningen att redan nu göraen lagändring. Som jag tidigare framfört rör det sig inte bara ombildskärmsskadade barn utan även om andra fall. Att göra en ändring i arbetsskadeförsäkringslagenär särskilt vikfigt därför att den innehåller en ny bevisregel som är mindresträng än bevisregler i annan lagstiftning. I lagen heter det: "Harförsäkrad blivit utsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet,skall skada som han har ådragit sig anses vara orsakad av den skadligainverkan, om ej betydligt starkare skäl talar mot det." Jag uppfattar socialministern så, att hon efter prövning ihögre instanser kan vara beredd aft föreslå ändringar i lagen. Jag anser emellertidatt hon på nytt bör överväga atf redan nu ta ställning till denna fråga. Om arbetsskadeförsäkringens tillämplighet påfosterskador Överläggningenvar härmed avslutad.