prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — regeringspartietssida, kommer det säkert att behövas ytterligare utredningar och uppföljningar iden frågan. Närdet gäller frågan om att se över bestämmelserna vill jag bara hänvisa till vadjag sade i mitt första anförande; Vi har alltid ställt upp på sådana översyner,skärpningar och förbättringar som ökad kontroll, ökad insyn och mer informationtill den svenska allmänheten när det gäller den svenska vapen- och^krigsmaterielexporten. Det gör vi självfallet nu också. 56 ^(s) replik; Jo, ^Oswald ^Söderqvist, jag har visst uppmärksammat att ni också intog den ståndpunkt som ni intar i årets reservation. Men i mittanförande alldeles ägnade jag en hel del möda åt att försöka förklarasituationen på de olika punkter där vpk har reserverat sig. När man både iutskottets betänkande och här i kammaren klart och tydligt redovisar de skälsom ligger bakom det som har inträffat tycker jag att det är konstigt att vpkutan några som helst sakskäl står fast vid dessa något gamla ståndpunkter. Nihar i er reservation t. ex. talat om rimlighetsbedömningar. Utom det jag nämndei mitt anförande bör man betänka att det infördes allmän värnplikt iSingapore, att man har 50 000 man i en stående styrka, att man kan kalla inreservister på 150 000-200 000 man och att man har en tjänstgöringstid på 24-30månader. Sådana saker måste man naturligtvis också ta med när man bedömerrimligheten av exporten dit. Dessutomkan jag för ^Oswald ^Söderqvist nämna - för den händelse det skulle råka varaokänt, trots att vi redovisat det i materialet - att vi har låtit militäraexperter göra en rimlighetsbedömning. Den som har gjort det har kommit framtill att exportens storlek är rimlig. Jaghar tolkat på det sättet att står fast vidskrivningarna i granskningsbetänkande. Jag vill bara änen gång påminna henne om - det skall hon finna om hon går igenom handlingarnariktigt noggrant - att det var 1979 som exporten till fick en mereller mindre explosionsartad ökning; värdet av den steg då från 1,7 till 117miljoner. Jag skall inte upprepa vem som då var handelsminister. 57 ^OSWALD^SÖDERQVIST (vpk) replik: Ja, vi gör olika bedömningar. Från regeringens sida och frånsocialdemokratiskt håll anser ni att en export av den storleksordningen tillSingapore är rimlig. Vi anser att den inteär rimlig. Annars skulle vi inte ha reserverat oss. Jagtror att det finns anledning att intevara så tvärsäker i den här debatten - vi vet ju att ytterligare upplysningarär på väg; det har ju berörts också från sida, av IngelaMårtensson i det här fallet. Vi bör nog avvakta dem innan vi nu igen i endebatt alltför tvärsäkert slår fast hur det är med vissa saker: där rör vi osstrots allt fortfarande på osäkert vatten. Vianser att det inte var rimligt att ge fortsatt exporttillstånd. Vi anser inte borde ha gjort det - det är därför vi har reserverat oss. Granskning av statsrådenstjänsteutövning in. 1986/87:127 20maj 1987 58 INGELAMÅRTENSSON (fp) replik: Jag vill bara klargöra för att folkpartietsjälvfallet står för den ståndpunkt vi intagit i utskottet. När detgäller exporten 1978 vill jag säga att väl vet lika väl somjag att man inte kan titta på ettenskilt år. Vi kan ju t, ex, titta på orderingången från . Mankan inte dra slutsatser från ett enda år-det ^harockså poängterats igranskningsarbetet-utan man får gå till trenden för attdra några slutsatser över huvud taget. Det tycker jag inte alls är konstigt. 59 ^(s) replik: Jag skallinte onödigtvis förlänga ^dert här diskussionen. Jag har bara i mina anförandenkonstaterat att har varit med om majoritetsskrivningarna. Där hardet slagits fast att man anser att storleken av exporten till harvarit rimlig. Vad jag har reagerat mot är att , som varit medom de skrivningarna, i sitt resonemang här i kammaren försökt framställa detsom om storleken av exporten till inte varit rimlig. Men eftersomIngela nu slår fast att står fast vid skrivningarna i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande skall jag inte onödigtvis förlänga den här diskussionen. 60 (): Jag vet att vi har en stark tidspress på oss - vi har kommit överens omatt försöka votera före middagsuppehållet. Låt mig då bara, eftersom jag har^djärvts begära ordet, konstatera att moderata samlingspartiet är det endaparti som har nöjt sig med att anmäla en talare till samtliga debatter i dethär ärendet. Moderata samlingspartiet har dessutom, till skillnad från andrapartier, genomgående hållit sig inom de tidsgränser som har angivits. Eftersomdet under den här debatten riktats ett antal angrepp mot moderatasamlingspartiet som jag för tids vinnande inte har bemött vill jag säga att jagtycker att det är viktigt att vi nu i klarar ut vad somegentligen gäller- om vi skall exportera till eller inte. Här harfrån mittenpartiernas sida sagts att den frågan har vi inte granskat. Nej men,fru talman, låt oss då göra det! Jag anmäler härmed till granskning frågan, omdet har varit riktigt eller inte att exportera till ,Lät oss göra den granskningen, så får vi se vad olika partier kommer till förståndpunkt. Förmoderata samlingspartiet är det här inget problem. Vi tycker det har varitrimligt att göra den export som har skett. Våra representanter i två olikaregeringar har deltagit i de besluten. Vi står för det och försöker inte skyllaifrån oss på någon. Mot bakgrund av den information som förelegat ide bådafallen tycker jag personligen att den här typen av export har varit korrekt.Det finns ingen anledning att från något häll försöka blanda bort korten. Detminskar i så fall trovärdigheten i kritiken mot , en kritik som jag med tanke pä vad vi har fåttreda på tycker är befogad. Jaghåller med om att det finns ytterligare saker att klara ut, Pä den punktendelar jag ^m, fl, uppfattning. när vi i utskottet fickklart för oss - jag har tagit del av skrivelsen i efterhand -att det hadeframförts varningar. Jag har likaså svårt att förstå att en skrivelse från ensvensk ambassadör i inte, såvitt jag kunnat finna, har lett till enstarkare reaktion än som har varit fallet, sedan den delgivits 16 personer, Päden ^delgivningslistan, , fanns bl, a, , Hans ^Blixoch ^Gullers, Det finns alltså sannerligen många som har anledning att funderaöver vad som borde ha skett i dessa sammanhang. För atttill sist, fru talman, använda uttrycket "med facit i hand" är detnaturligtvis lätt att vara ^efterklok. Men det finns något som är ännu värre änatt vara ^efterklok, och det är att försöka skylla ifrån sig i efterhand idessa frågor. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 61 ^OSWALD ^SODERQVIST (vpk): Jag välkomnar verkligen anmälan här attkonstitutionsutskottet på nytt skall granska rimligheten av vapenexporten tillIndonesien. Därmed får vi upprepa den debatt som vi har fört framtill . Jag välkomnar alltså denna anmälan. Det är ett mycket bra initiativ. 62 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Sedan de under avsnittet^Krigsmaterielexport anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till attdebattera Utlänningsärenden. 63 INGELAMÅRTENSSON (fp); Regeringen presenterade ^1984en proposition om ^invandrings-^ochflyktingpolitiken, och den mottogs i stort sett positivt av remissinstanserna.Det fanns mänga bra förslag, som vi nu hade velat se effekterna av, men delåter vänta på sig. Det dåvarandestatsrådet framförde i propositionen: "Handläggningstiderna iutlänningsärenden har varit och är fortfarande en av deviktigaste frågorna på det invandrings- och flyktingpolitiska området. För demsom sökt uppehållstillstånd efter inresan och här väntar på beslut har långahandläggningstider ofta inneburit svåra påfrestningar. Det gäller särskilt förfamiljer med barn. Långa handläggningstider medför även betydande kostnader församhället. Det gäller dels kostnader för socialbidrag och andra direktakostnader för exempelvis jourservice, sjukvård, ^skolundervisrting etc, delsindirekta kostnader , bl. a. föranledda av skador som psykiskt lidande^urtder en lång väntan i vissa fall kan ge upphov till." Sedan utlovade statsrådeten mängd åtgärder för att förkorta handläggningstiderna. Tyvärr harvi inte sett de resultat som vi hoppats på, utan utskottet får åter konstateraatt de nuvarande förhållandena i asylärenden inte kan accepteras Och attytterligare åtgärder erfordras, inte minst hos invandrarverket. Vi måste kommatill rätta med detta problem. beklagar att regeringen inte tillfullo kunnat tillmötesgå verkets önskemål om flera tjänster. har sagt att kortare handläggningstider var den fråga som han grepsig an allra först i sin roll som ^invandrarminister och att den 1986/87:127 . Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. frågangetts högsta prioritet. Trots det får inte invandrarverket den förstärkning iform av det ökade antal tjänster som ansetts nödvändigt. I detbetänkande som föregick propositionen framhölls att det var svårt att iförfattningstext ange hur beviljande av uppehållstillstånd skulle gå till.Därför föreslogs att invandrarverket bl. a. skulle göra en sammanställning avpraxis att spridas till handläggande personal. Det var ett mycket bra förslag.Statsrådet underströk starkt vikten av att gällande regler, riktlinjer,^motivut^talandén och praxis skulle bli föremål för en systematiskdokumentation och spridning. I synnerhet betonade vikten av ensådan dokumentation och föreslog att rapportering skulle ske tillregeringen för att underställas . Någon sådan sammanställning haremellertid inte gjorts, vilket också bekräftades vid utfrågningen i utskottet.En av förklaringarna var att antalet asylärenden hade ökat och att det varsvårt att hinna med. Men en praxissamling skulle kunna underlätta behandlingenav olika ärenden för handläggande personal och på det viset vara^arbetsbesparande.. Framför allt skulleden kunna bidra till klarhet och öka möjligheterna till en likartad bedömning av de asylsökande.I dag får de asylsökande ibland en känsla av att det är litet av hasard om defår stanna i landet eller ej. Åtminstone har jag hört asylsökande som uppfattatsituationen så. Det är allvarligt nog. har också anfört att det är svårt att dokumentera praxis, eftersom förhållandenaändras . Ändå påstår han att praxis inte hårdnat, vilket framförts idebatten. Hur kan man veta det när det är så svårt att dokumentera praxis? Enutlänning får tas till förvar om det föreligger sannolika skäl för avvisningeller utvisning. Statsrådet poängterade i propositionen att det var ytterstviktigt att förvarstagande inte^tillgreps i andra fall än då det var oundgängligen nödvändigt. En skärpningföreslogs i fråga om barn. Sålunda beslöt : "Är utlänningen under16 år, får han inte ^utari synnerliga skäl tas i förvar: Detsamma gäller hans^värdnadshavare eller om de är flera, en av dem". I lagens förarbete sägsatt "synnerliga skäl" skall innebära principiellt förbud mot att tabarn i förvar. Trots detta händer det att barn tas i förvar. Iett examensarbete vid juridiska fakulteten i uppges att flera hundra barnhållits i förvar . Det finns andra uppgifterom att 400 barn tagits i förvar . Någon förklaring till dessa förhållandenhar vi inte fått. Nusäger att reglerna skall ändras när det gäller förvar av barn. Ja, men enligt reglerna från skall det ju i principinte vara möjligt att ta barn i förvar. Ändå har det skett. Det är inte reglerna som har varit felaktiga, utan tillämpningen av dem. Det hade varit värdefullt med en redovisning av tillämpningen. Det föreslogs också vid behandlingen av ^propositionert. Föratt motverka att utlänningar tas i förvar utan tvingande skäl beslöt riksdagenpå statsrådets förslag att tillämpningen skulle följas upp av invandrarverket. Statsrådet bedömde det vara lämpligt och lovade att återkomma med deföreskrifter som behövdes för denna uppföljning. Några föreskrifter haremellertid inte synts till, ochsåledes har det inte heller blivit någon uppföljning. Vid utfrågningen iutskottet fick vi beskedet att de är på väg. Det är riksdagenbeslöt att det skulle göras en uppföljning. Rikspolisstyrelsenhar enligt uppgift i sina allmänna råd och kommentarer beträffandeutlänningslagen ^angett att för ^atf bedöma flyktfara, vilket är en avgrunderna för beslut om förvar, kan egna och andras erfarenheter beträffande enviss kategori utlänningars ovilja att efterkomma myndighetens beslut utgöra enomständighet som skall beaktas. Det kan karakteriseras som kollektivdiskriminering av människor från ett visst land eller en viss etnisk grupp. Detfinns således all anledning att undersöka tillämpningen av förvarsbestämmelsen. Jag yrkarbifall till reservation 10. 64 (): Ärendet om utlänningsfrågorna har återkommande granskats ikonstitutionsutskottet. a. har diskuterats hur stora resurser vi avsätterför handläggning av utlänningsärenden. Detär viktigt att flyktingar, asylsökande och andra invandrande som kommer tillvårt land möts på ett riktigt och positivt sätt. Det är angeläget att de fårbesked om de får stanna eller inte. Inte minst av rättssäkerhetsskäl är detviktigt med tillräckliga resurser för handläggningen. Balansenhos invandrarverket är besvärande. ^Regeringert har delvis nedbringat balansen,men det kart också vara tillfälligt, för när man börjar avbeta balansen vidinvandrarverket, kommer den att flytta in i regeringen. Detta kräver ständiguppmärksamhet från regeringens sida, så att det finns tillräckligt mångahandläggare för att de här frågorna skall handläggas på ett korrekt sätt, inteminst från rättssäkerhetssynpunkt. Viär eniga inom utskottet, och det har vi varit tidigare också, att framföra attdet är angeläget att regeringen följer upp de här frågorna. När detgäller att sammanställa regler och riktlinjer, motivuttalanden och praxis harnågra åtgärder som står i överensstämmelse med beslut inte vidtagitsav regeringen. Avsikten med riksdagsbeslutet var ju att en sådansammanställning skulle vara en systematisk dokumentation av ^ärende-^.^ na. Denskulle ges spridning, för det är viktigt att sådan information går ut. bådetill massmedia och till allmänheten. Det är viktigt för att förståelsen förutlänningspolitiken skall bestå, vilket är nödvändigt, och för att den skallförbättras. Det krävs alltså som ett led i kunskapsspridandet, menar vi. Somframgår av reservationen finns det anledning att rikta kritik möt regeringenför att den på den här punkten inte har fullföljt beslut. Ireservationen finns det också kritik på ytterligare ett par punkter. har gått igenom detta, och för tids vinnande skall jag inte upprepavad hon sade - det gäller utvisningsärendena och tagande i förvar. Jag villbara påpeka att gick.längre i sin redovisning när det gällerkollektiv diskriminering än vad som kan utläsas av reservationen. Jag ber, fru talman, attfä yrka bifall till reservation 10. 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 65 ELISABETH^FLEETWOOD ^(m); Beträffande punkt 13, om utlänningsärendena, i åretsgranskningsbetänkande från KU vill jag anföra följande. Utskottethar vid mänga tillfällen tidigare granskat regeringens handläggning avutlänningsärenden. Som redan framgått har de ^s. k. kvotflyktingarna utgjort enmindre del av det totala antalet flyktingar. utgjorde övriga, som påegen hand tog sig till vårt land ochsökte asyl, ca 15 000 personer, inkl. barnen. Utskottethar vid årets granskning liksom vid tidigare granskningstillfällen framhållithur viktigt det är att förkorta handläggningstiden men understrukitatt detta inte får ske på bekostnad av rättssäkerheten. Vid utfrågningen av^invandrarminister konstaterade denne att antalet avklaradeärenden ökat men att handläggningstidernafortfarande var alldeles för långa. Vivill med emfas understryka hur väsentligt det är att med det snaraste kommatill rätta med detta. Det måste uppfattas som näst intill omänskligt för deflyktingar som söker skydd i vårt land att , ibland år efterår, tvingas leva i ovisshet, oro och fruktan för sin framtid. Inte minst gällerdet barnfamiljerna, eftersom anpassningen till ett nytt land är så avgörandeför barnens utveckling. Vihar i alla fall kunnat konstatera att förstärkningar har gjorts i olikabeslutsinstanser. Personalförstärkningar har således genomförts hos polisen,invandrarverket och . Balansen - eller, som någon sade,obalansen - har dock varit oacceptabelt stor. Den extra arbetsstyrka som harsatts in var verkligen nödvändig, Ifebruari i är tillsatte ^invandrarministern två utredningar, den ena meduppgift att se över handläggningstiderna och medverka till en mer överskådligoch mer ^lättillänipad lagstiftning. Den ^artdra utredningen har till uppgiftatt se över handläggningstiderna i asylärenden. Utredningarna skall varaslutfördavid /88, men redan nu skall, enligt vad somhar sagts, bedömningar beträffande handläggningstiderna redovisas. Vihar liksom vid tidigare granskningar understrukit vikten av attansträngningarna fortsättningsvis intensifieras för att komma till rätta med delånga handläggningstiderna och för att förbättra balansen i asylärendena, ävenom det måste konstateras att en viss förbättring har skett. Detförtjänar understrykas att inte minstförhållandena på invandrarverket måste bli föremål för noggrann översyn. Vadgäller asylärendena är det viktigt att dessa blir föremål för noggranngenomgång vid den översyn som sker. Inte minst viktigt är det ur den enskildeasylsökandens rättssäkerhetssynpunkt. Ävenbeträffande terroristbestämmelserna vill vi betona hur väsentligrättssäkerhetsaspekten måste vara. Att svåra konflikter här kan uppstå harutskottet framfört i samband med tidigare granskningar. Även här kommer skärptuppmärksamhet att krävas. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan under denna punkt men vill samtidigtdeklarera att nära kommer att följa utvecklingen av det inleddautredningsarbetet och skärskåda de konsekvenser för beslutsfattandet somdärmed kommer att uppstå. 66 ALEXANDER^CHRISOPOULOS (vpk): I reservation nr 10 tillbetänkandet som kammaren nu behandlar återfinns en enligt vår meningvälmotiverad kritik av regeringen och det berörda statsrådet för brister iförverkligande av riktlinjerna för flyktingpolitiken som antogs 1983/84^: Enviktig princip i svenskt rättsväsende är att beslut som fattas av olikamyndigheter och organ med verkställande funktion bör motiveras. Det är enförutsättning för granskning av myndigheternas maktutövning. Samma principmåste gälla invandrarverkets avslagsbeslut i asylärenden. Somdet är , får varken flyktingen själv, hans ombud eller högre instanser somhandlägger överklagandet reda på motiveringen till beslut om avslag påasylansökan. Det innebär bl. a. att flyktingens juridiska ombud inte vet vadhan skall grunda ett eventuellt överklagande på. Detinnebär också att den politiska kontrollen och debatten kring flyktingpolitikenförsvåras avsevärt. Dessutom är det helt nödvändigt, så som beslutatoch starkt understrukit, att regler, riktlinjer och framför alltutlänningslagens praktiska tillämpning blir föremål för en systematiskdokumentation och spridning. Dettaär nödvändigt därför att ^utlänningslagert lämnar utrymme för en så att sägaelastisk och mera varierande praktisk tillämpning, som ibland kan leda till attlagens praktiska tillämpning kommer i motsättning till lagens anda och bokstav.Vi från vårt parti har upplevt att ibland kommer den praktiska tillämpningen avlagen i konflikt med den allmänna rättsuppfattningen. Mankan konstatera att regeringen inte lyckats förverkliga det beslut som fattadesom flyktingpolitiken 1983/84 i det avseendet. Detta försvårar våra möjligheteratt granska den förda flyktingpolitiken. Vadgäller reservation 11 av kommunisterna kan man konstatera attterroristbestämmelserna, såsom de har tillämpats på misstänkta sympatisörertill eller medlemmar av organisationen ^PKK och i samband med attorganisationen i fråga har varit det ^s. k. huvudspåret iPalmeutredningen, har inneburit kraftiga och oacceptabla rättsövergrepp, somborde ha stoppats av regeringen och det berörda statsrådet. Ettvisst antal människor greps, trakasserades och blev utsatta för den ^s. k.blåslampan från polisens sida. Det ^irtnebar oerhörda förföljelser ochresulterade i att hela den kurdiska minoriteten drabbades på olika sätt utanatt det ^fanrts några formella anklagelser mot någon av de utsatta och utan attdet fanns några som helst bevis för några brottsliga handlingar. Detta harskett med regeringens och statsrådets vetskap utan att regeringen har ingripit.Det anser vi vara mycket anmärkningsvärt. Irättsstaten finns personer som är eller kan bli utsatta förtrakasserier och förföljelser och begränsade ^frihetberövanden, som i sig ärtidsmässigt obegränsade, utan att de vet varför, utan de vet för hur länge ochutan att de vet vad de ^skalf göra för att slippa det. Dettaär en av gällande lag obegränsad och oförhindrad, godtycklig statligvåldsutövning som inte borde accepteras av ett demokratiskt samhälle. ^Prot.1986/87:127-20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. för detta kan inte någonannan än regeringen och det berörda statsrådet bära ansvaret. Meddetta yrkar jag bifall till reservationerna 10 och 11. 67 FÖRSTE VICETALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . 68 ^WIVI-ANNE^CEDERQVIST ^(s): ^Utlänningsärendert, flyktingfrågor och ^handläggrtingstider i vadgäller besvärsärenden om avvisning, utvisning och verkställande av sådanabeslut har diskuterats ofta på . ^Urtder den tidkonstitutionsutskottet granskat ^utlänningsärertdena och haft utfrågning av bl.a. ^invandrarministern har debatten blossat upp i våra massmedier. Dessutom harsocialförsäkringsutskottets betänkande om invandring ^m. behandlats här ikammaren den 8 maj^,^ och hölls en ^interpellations^debatt med^invandrarministern om flyktingpolitiken. Detskulle kunna kännas något avslaget att åter diskutera dessa frågor här ikammaren, men det finns dock en skillnad mellan konstitutionsutskottetsgranskning och övriga debatter i sammanhanget. Ivåra massmedier kan det föras fram ett tyckande och tänkande av skilda slag ocholika åsikter om hur det borde vara. ,som har att besluta i dessa frågor, får motioner från riksdagsledamöter medförslag om hur invandrar- och flyktingpolitiken skall fungera. Enligt12 kap. 1 § regeringsformen åligger det ^kortstitutionsutskottet att granskastatsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet harregelbundet under ett flertal år granskat olika regeringars handläggning avutlänningsärenden.och har ofta påtalat behovet av att komma till rätta med delånga och - för dem det gäller - också påfrestande handläggningstiderna. Oavsettvilken ^reger^jng som haft ansvaret för asylärendena har åtgärder ofta vidtagitsför att åstadkomma en förkortning av handläggningstiderna. Eftersom antaletasylsökande ökat har inte handläggningstiderna kunnat förkortas utan att det iså fall skulle ha skett på bekostnad av rättssäkerheten. Vidårets utfrågning av ^jnvandrarminister framkom attpersonalförstärkningar har gjorts hos ^polismyndighetert, hos^irtvandrarver-^ket och även i . Ytterligare åtgärder haranmälts i tilläggsbudget II för detta budgetår. SomElisabeth ^Fleetwood har sagt här tidigare tillsattes två utredningar ifebruari i är, båda med huvuduppgiften att pressa ned handläggningstidernaväsentligt. ^Invandrarministernsade vid utfrågningen att hans målsättning är att man inom loppet av tvåmånader från det att asylansökan inlämnats skall avgöra ärendet iinvandrarverket och att det likaså skall kunna ta högst iregeringskansliet. Utskottetnoterar att redan vidtagna åtgärder har medfört förbättringar, men attförhållandena, inte minst vid invandrarverket, fordrar ytterligare åtgärder.Detta uttalas av ett enigt utskott. Ivad gäller ^s. k. praxis i asylärenden finns en gemensam reservation frånfolkpartiet, och vpk, och företrädare för dessa partier har här talatför den. Ireservationen framförs kritik mot att regeringen inte fört en systematiskdokumentation av gällande regler, riktlinjer, motivuttalanden och praxis. Utskottsmajoritetennoterar att invandrarverket fr. o. ^m.