prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Då personalfrågorna redan har uppmärksammats på olikasätt, har utskottet avstyrkt de motioner som har lämnats. Till detta betänkande har lämnats 32reservafioner. Jag yrkar bifall fill reservationerrta 13,15 och 17 och tillutskottets hemställan i övrigt, vilket innebär avslag på reservafionerna rtr 1-12, nr 14 och 16 och nr 1832. Anf.69 () replik: Barnomsorgen måste byggas ut, säger , och medgav tidigare att det finns vissa svårigheter attinfria löftet om barrtomsorg för alla barn till 1991. Jagvill fråga: Varförförsvårarni då för alternativen? Varför försvårar ni för alla olika flexiblalösningar som alternafiv och enskild verksamhet står för? Med dessa alternativkan man -som man ger föräldrarna valfrihet och kan uppfylla derasönskemål - få flerplatser fill mindre kostnad för kommunerna än med den kommunala barnomsorgert. Det krav på öppethållande på daghemmen och femtimmar på fritidshemmen som rtu ställs kommer aft slå särskilt hårt motalternativen. Antingert måste alterrtativen kortstruera en öppettid somuppfyller kraveu, eller också måste man artställa persortal som inte kommer attbehövas i verksamheten. Jag fick vidare inget svar på min fråga varför det inteaccepteras om två förskollärare startar eget eller driver verksamhet påenfreprcrtad. De godtas som fullvärdiga och värda statsbidrag i kommuualverksamhet mert irtte om de startar eget. Dertrta fråga är av mycket storbetydelse för alla de offentligt anställda inom dessa verksamheter, som ofta ärkvinnor. Skulle statsbidrag utgå till privat verksamhet skulle det ge demmöjlighet att starta eget, atf välja arbetsgivare, att välja arbetsmiljö, attvälja att vara anställda i egen regi. tar upp frågan om de kvalitetskrav som måsteställas på alternafiva omsorgsformer för att de skall kunna fas upp ibarnomsorgspla-nerna. Jag vill fråga; Skall inte kvalitetskrav ställas också påden kommunala barnomsorgen? Sådana krav måste självfallet ställas på alla slagav barnomsorgsverksamhef. säger att det pedagogiska program som skallframläggas kommer att ta upp våra krav när det gäller den pedagogiskaverksamheten både vad avser den skolförberedandc delen och vad avserallsidighet och objektivitet samt vad avser verksamhet som bygger på kristnagruudvärdc-ringar. Det är heller inget svar vad beträffar de krav som vi harställt i våra motioner. De frågor som vi har tagit upp baseras på oerhört viktigasignaler från föräldrarna - och de berör föräldrarnas förtroende förbarrtomsorg och förskola och för dert persortal som arbetar där. Anledningen till atf vi avvisade det pedagogiskaprogrammet är att vi anser att risken är stor för atf fritidshemsverksamhetenblir ert artdra skola med strärtgt utformat pedagogiskt program. Baruen behöverha vila och avkoppling efter skoldagens slut, inte delta i något som kanbetecknas som en andra skola. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Anf.70 () replik: Jag ställde ett arttal frågor till EvertSvertsson, som han lovade att skulle svara på. Det har hon integjort. Jag ber därför att få komma fillbaka till de frågorna. För det första: Varför vill ni slå utMontessoripedagogiken? Såvitt jag vet finns det inte rtågra Monfessoriskolorsom har . Det blir då inte ett rött öre tillMonfessoriförskolorrta och Morttessorigrupperna med det system ni nu inför! Detär en upprörande vändning av politiken. Ni har tidigare talat om att man skalluppmuntra kooperativa och föräldrakooperativa skolor. genomför ni ettsystem som innebär en utomordentlig snålhet gentemot altcrrtativcrt. För det artdra vill jag ta upp personalutbildningen. Vadär logiken i aft hänga upp anslagert för forfbildrtirtg av dagmammorna påantalet barn i 7 Riksdagensproiokoll 1986/87:135 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. daghemsgrupperna?Bengt försökte säga aft det var dimbildrting i utskottefsbetänkartde. Mcrt den dimbildningen är bara en reflexion av den dimbildrtingsom finrts i propositionen! Var är logiken i detta system, som irtrtebar mycketpengar per dagmamma i men mycket litet per dagmamma i ? För det tredje; Vi har sagt i riksdagert, att allaföräldrar som arbetar eller studerar skall ha rätt till en plats ibarnomsorgen. Varför skall denna rätt förmenas de föräldrar som själva ärdagbarnyårdare? Hur kommer det sig att detta undantag skall göras? Kan ArtitaPerssort förklara varför just dcu gruppert skall diskrimirtcras? Det blir jukonsekvcrtscrt av det ställrtingstagande som rti nu gör, när rti säger attjust dé föräldrarna infe skall få ha barrtCrt i kommurtal barrtomsorg, i varjefall inte hos sig själva. De härfrågorna skulle jag mycket gärna vilja ha svar på. Sedan måste jag säga aft det är svårt attförstå logiken i den socialdemokratiska politikert. Ni menar aft föräldrarna påinga villkor skall kunna få ökad valfrihet. Ni menar att staten bör bestämniavilken form av barnomsorg som skall byggas ut. Underden här debatten har yppat sigen stor motsättningmellan,vad vi beslöt om utbyggnaden och vadbiträdande socialministern nu strävar efter. Vi beslöt då, att det skulle görasen liten utbyggnad av daghem och familjedaghem och en stor utbyggnad avdeltidsgrupperna, har vi fått höra av attdeltidsgruppcr-rta irtte är mycket vattcrt värda och att mart bör satsa enbartpå daghemmen. Får jag fråga : Delar att det är enbart daghemmert som vi nu skall satsa på? 71ROSA ÖSTH (c) replik: Jag tycker inte att mart ortödigtvis skallsäga; Vad var det jag sade! Mert i det här fallet är det alltför frestande föratt jag skall kunrta låta bli. Jag har infe kunrtat märka atf def kommit framnågot väsentligt av översyn som inte påpekades avopposifiortsparticrrta redan när det nuvarartde systemet infördes. Eftersom defnu konstateras att stora olägcrtheter funnits under det sertaste året, måsteockså kuuna fastställas att fre år har tappats bort helt i onödan. Sedan nuvarande sysfem infördes har det sagts, att det äravsett att ge kommunerrta större möjligheter ärt tidigare atf utnyttja sinaegna resurser. Det skall alltså, sägs det, skapa större frihet. Men vad är det för frihet som systemet har inneburit? Jagkan konstatera aft systemet har legaliserat det som tidigare kalladesöverirtskrivning av barn, och det har inneburit att kommunerna har utnyttjatbidragsbestämnielserna så att de plockat in barn med helfidsomsorg på daghemoch hänvisat-barrt som velat ha deltidsomsorg till familjedaghemmen. Det haralltså medfört aft det inte blivit valfrihet vare sig för de föräldrar som villha daghem eller för dem som vill ha familjedaghem. Detta system har alltsåirtte fungerat bra - def är man uppenbarligen överens om i detsocialdemokratiska partiet. Då är min fråga: Varför tar ni infe chansen aft nu införaett system som ger större frihet? säger att oppositionen intenärmare presenterar ett alternativ när vi säger atf det skall vara ett systemsom är neutralt till sin utformning.Nej, men vi ger regeringen chansen att presentera ett förslag som svarar motdess krav på frihet. Visst är def besynneriigt, , att lämnas utanför i bidragshärtseende. Regering och riksdag kan ge dertrtabidragsmöjlighet - det är bara en fråga öm socialdemokraterna vill ha enändring till stånd. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. 72 INGA (vpk) replik; Det har klart framgått att jag är mycketorolig för vad som händer med barrtomsorgen, både och i framfiden. :Vpkmertar ätt åtgärder måste vidtas för att trygga barnomsorgcrts utbygguad ochdess kvalitet. Vi har också sagt att det behövs lagsfiftuing och pengar för attklara utbyggnaden och kvaliteten. Vpk har sagt att det skall inrättas ett anordningsbidragför att stimulera utbyggrtadcrt ute i kommuuerrta. Det kommer att blinödvändigt att instifta detta anordnirtgsbidrag på nytt, om det skall blirtågon fart på utbyggrtadcrt. Artita Perssort säger att det rtog är bra medartordningsbidrag, som också har furtrtits tidigare. Det har gett crt visseffekt, även om den infe har varit så stor som man önskat. De långa köerna ochden dåliga utbyggnaden vittnar om det. Det finrts emellertid intestatsfinartsiella resurser för att klara detta, säger . Det är inte så att det saknas pengar i detta samhälle,utau det är fråga om vilkert prioritering man gör och vilken ekonomisk politikmart vill föra. Jag skall irtte ta upp en ekonomisk debatt , men jag villpåpeka att det firtrts pertgar också på det kortto som är avsatt förbarnomsorgen. Det finrts 400 miljorter över på detta konto, sorn är tärtkt attartvärtdas för barnomsorgen, och jag försfår inte varför de inte skulle kunrtaanvändas fill en satsnirtg på artordrtirtgsbidrag, så långt det räcker. Svara på frågan, ;Varför kan inte dessa 400 miljorter, som rätteligen hör fill barnomsorgert,användas fill ett anordningsbidrag så att kommunerrta får fart på utbyggnaden?Jag tror att de flesta inser aft behovet att bygga ut barrtomsorgert är stort.Även om några har större tillförsikt och tror att det ordnar sig, borde detfinnas en viss oro bland dem som är lugnast här i kammaren. Anf.73 () replik; Det är viktigt att kvaliteten inombarnomsorgert upprätthålls, både inom de alternativa barnomsorgsformerna ochirtom den kommunala barnomsorgen. Som säger, gjorde kommunerna irttedet som vi trodde att de skulle göra, rtämligert variera grupperna. De skrev inhelfidsbarn och lät dclfidsbarrtCrt vara utauför. Inte alla kommuner gjordedetta, men en hel del, I några kommuner är av barnen inskrivna påheltid. Det är naturligtvis en fråga om kvalitet att heltidsbarn blandas meddeltidsbarn. Till vill jag säga att defpedagogiska programmet har kommit, och där tar man upp alla de frågor som honberör. Jag rekommenderar programmet till läsning. De svenskakommuuala daghemmen kan irtte ha ert inriktnirtg helt på Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. kristcrtgrurtd, eftersom daghemmert skall tillgodose ett pluralistiskt samhälle, somdef svenska samhället numera är. Här finns ju barn som fillhör olikareligioner, med ett mycket stort irtslag av t, ex, katolska barrt och barrtfrårt muslimska länder. Det pedagogiska programmet behövs för fritidshemmert justför att de iute skall bli ert extra skola, ert andra skola. Fritidshemmen behöverveta vilka uppgifter de skall ha, så att de iute går irt på samma områdert somirtom skolverksamhefert. Dartiel Tarschys ställde en hel del frågor, bl, a, varfördagbarnvårdarnas barn inte räknas in. Det har aldrig varit så. De mammor som ärhemma och har egna barn har def som ett yrke att ta hand om andra barn, för afthjälpa fill med den kommunala barnomsorgen. Många gör def på ettutomorderttligt bra sätt. Men vad skulle hända om någon som t, ex, tagitanställning som dagbarnvärdare och ävcrt skrivit in de egna barnen efter någonmånad säger upp sig därför att det var mycket jobbigare än hon hade trott?Skall hort ärtdå få betalt för sina egna barn som är hemma och därmed få enförtäckt vårdnadsersättning? De regler som gäller är mycket bra. Enligt dessahålls dagbarnvårdarnas egna barn och andras barn isär, 74 () replik: Kvalitetcrt är viktig både inom alternativabarnomsorgsformer och inom den kommunala barnomsorgen, sade ,Självfallet är det så. Vi skall självfallet alltid ställa höga krav på allverksamhet som gäller våra barn. Men kvalitet är också för många föräldrar ochfamiljer atf kunna välja och att kunna välja den barrtomsorgsform som de tyckerär bäst. Kvalitet är för många den inriktning som det speciella daghemmet ellerden speciella förskolan har. Det kanske är Monfessori, hemmiljö, en liten gruppeller ett stort föräldracngagemartg. Kvalitet kart alltså vara möjlighetert attvälja och atf välja det irtrtehåll man vill ha. Jag har läst det pedagogiska programmet som är på väg, ochjag anser att de markeringar som vi moderater har krävt är nödvärtdiga ochviktiga, sade att det inte skall firtrtas kristnaförskolor. Vi moderater säger i reservationen att mycket av vårt kulturarvskulle "te sig obegripligt om förskolans pedagogiska verksamhet frångickkristna grundvärderirtgar, Utskotfet artser det därför vara självklart attförskolarts pedagogiska verksamhet skall utgå frårt atf varje märtniska är unikoch har etf eget värde liksom att dcrt skall bygga på dcrt etik och dcrttradifion av humanism och medmänsklighet som grundas på krisfendomcrt," Vad gäller de kristrta förskolorrta uppfattar jag det somAuita Perssort säger som ett avståndstagartde fill atf svertska kyrkan skall fåstatsbidrag för atf ordna förskolor. Jag håller helt med - omregeringen vill ge den möjligheten kan dcrt göra def, men vi tror infe attsocialdemokraterna vill göra det. Vi moderater vill emellertid göra det, därföraft vi vet att många föräldrar vill ha förskoleverksamhet av olika slag ikyrkans regi. Anf.75 () replik: hade ingen kommentar till detjag sade om att detta förslag är ett dråpslag mot Montessoripedagogiken, Ominga alternati- va daghemeller deltidsgrupper som har - deltidsgrupperna haralltid mindre än åtta timmar- skall få några som helst statsbidrag i framtidertinnebär det väserttligt sämre villkor för alterrtativa och kooperativabarnomsorgsformer än vad som har funnits. Det är därför en allvarligbrist i förslaget, som ingen från regerirtgens sida har velat kommentera. Att dagbarnvårdarnas egna barn infe får räknas inmotiverar med att det aldrig har varit så. tycker emellerfidalla partier i, , inkl, socialdemokraterna, att det borde vara så. Dehänvisar till det beslut som vi alla har fattat här i , även ArtitaPerssort, om att alla föräldrar som arbetar eller studerar skall ha rätt att hasiua barrt i kommurtal barrtomsorg. Jag ställde då frågan fill : Varför villAnita gå ifrån def beslut som hon själv har varit med om att fatta omatf alla föräldrar skall ha den rätten? Varför denna diskriminering? Sedan fick vi höra att det vore fel av riksdagert att taställning fill ett speciellt projektbidrag till försöket i , eftersom dettaär ett äreude som det ankommer på statsrådet att besluta om. är det bara detatt vi har hört statsrådets uppfattning i kammaren . Statsrådet är mycketnegativ. Skall det bli något bidrag fill detta försök är det följaktligen bästatt tar saken i egna händer och riktar ert hemställan tillregeringen. Vad vi hört här är att statsrådet artser attutbyggrtadcrt bör konccrttreras på daghemmert. Det som stod ipropositionen , att def skulle bli en storutbyggrtad av deltidsförskolan; tycks numera vara passerat. Infe heller denpuuktert har Artita velat kommentera. RRV har inte upptäckt något nytt, när det konstaterar aftstatsbidraget har fått precis de effekter som den borgerliga oppositionenförutsåg när förslaget antogs 1983. Del är precis som säger, om mannågonsirt har artledrting att säga "vad var def vi sade" är det denhär gångert. Det har gått precis som vi förutsade, men som ni förnekade. 1986/87:135 . Ekonomisktstöd tid barnfamiljer, m. m. 76 () replik: Jag skall nöja mig meden mycket kort fråga till : Kommer socialdemokraterna att verkaför aft skall komma i åtrtjutartde av statsbidrag för sirtbarrtomsorgsverksamhet? 77INGA (vpk) replik: Jag vill tacka för de markeringar som hargjorts urtder debattert när det gäller att satsa på daghemsverksamhef ochfritidshemsverksamhet. Jag tycker att smet undart från att svara påfrågan om de 400 miljortcrna. Jag fick inget svar alls. Jag vill därför frågaen gång till: Varför skall infe dessa 400 miljorter användas inom barnomsorgen,som def är tänkt? De är tagna ur barnomsorgsavgiffen. Varför skall den restpottsom finns inte anvärtdas irtom barnomsorgen? Varför kan de pengarna inteartvändas just till anordrtingsbidrag? Jag tror aft åtminstone socialdemokrateroch vpk är överens om att de behövs för aft trygga ert utbyggnad. Jag vill haett svar av Ekonomiskt stöd tid barnfamiljer, m. m. på frågan om varför man infe, i alla fall som ett första steg, kananvärtda dessa 400 milj. kr. till ett artordningsbidrag, vilket faktiskt varmeningert från början. 78 () replik: De kristrta grundvärdcringarna gäller ju ihela landet, och självfallet gäller de också inom dert kommunala barnomsorgen.Men vi kan inte irtrikta våra daghem enbart på den kristna undervisningen ochutbildnirtgert, utan vi måste stödja även andra religioner. Det är inte allsbesynnerligt, , att inte får statsbidrag. Jag tyckteatt jag förklarade det ganska omsorgsfullt i mitt inlägg. frågadetill slut om vi är beredda att ge svertska kyrkan statsbidrag. Ja, jag tror attvi är beredda att göra det den dag vi skiljer kyrkan frårt statert. Om Montessoriförskolan håller öppet får densamma statsbidrag som dert kommurtala barrtomsorgsverksamheten. Då kan flerbarn komma i åtnjutartde av ert plats. Det skulle kunrta vara positivt, förMonfessoriförskolorrta bedriver crt mycket bra verksamhet. Det är daghemsplatser vi behöver, Dartiel Tarschys. Men,som det sades i den propositiort vi då artfog, deltidsförskolan och den öpprtaförskolart behöver byggas ut. De är avsedda aft vara crt kvalitetshöjrting avfamiljedaghemmen. En öppen förskola och en deltidsförskola behövs som komplement.Jag har i alla fall inte frångått denna mening. Vi bör bygga utdeltidsförskolan för barn och den öppna förskolan för barnfrån ett och . Vi har inte sfafsfinansiclla resurser till ettanordrtingsbidrag, . De pengar som fanns har vi lagt på driften. Jagtror att det är bättre att göra så, nu när systemet skall läggasom. Vissakommuner kommer att förlora på det nya systemet, men genom att pengarna harlagts på driften kommer förlusten att bli litet mirtdre än om vi skulle haanvänt dem till etf artordrtirtgsbidrag till de kommurter som irtte har byggtut. Förste vice talmanrten anmälde attRosa Östh och Ann-Cafhrirtc anhållit att fill protokollet få anfeckrtafatt de irtte ägde rätt till ytterligare repliker. 79 (); En klar majoritet av det svenska folket, , föredrar rtågort form av vårdrtadsersättrtirtg framför crt utbyggnad av denkommunala barnomsorgen. uttalar sig för en kraffig utbyggnad av denkommunala barnomsorgert. Det visar dert DN-IMU-uudersökrtirtg sompresertterades i . Jag begriper inte attsocialdemokraterna inte drar sig köra över väljarna, ävenstora grupper av siua egna väljare. Egentligen är det inte sä särdeles intressartt vad alladessa opirtionsunder-sökrtingar kommer fram till. Egentligert handlar det om -såvitt jag begriper -en elementär och fundamental demokrafifråga. Det äralldeles uppenbart att en majoritet av svenska folket och av föräldrarna tillförskolebarn vill ha någon form av vårdnadsbidrag eller vårdnadslön! Men ävenom det inte vore så, ävenom det vore en litcrt mirtoritet som ville ha vårdnadsbidrag ellervårdnadslört, borde det vara den självklaraste sak i världen att man i varjedemokrati, ävcrt , såg till att dessa föräldrar själva fick den reellachansert aft bestämnia väd de ville ha och hur de ville ha vården och omsorgenordnad för sina barn. Inte skall politiker vara förmyrtdare och visa upp någraslags storebrorsfasoner i denna fundamcrtfala fri- och rättighetsfråga. Värtrtcrt började planera för enfolkomröstrting tidigare genom att konstruera valsedlarna. Han sade bl. a., jagkan infe låta bli att kommentera det: Skulle kanske kds också ha en valsedel?Det spelar väl irtgen roll vad vi tycker, , höll jag på att såga.Visa av valrörelsen vet vi att rti kan tillvita oss valsedlar vare sig vi önskardem eller inte. Men detta var ett sidospår. På inget område har socialiseringen drivitslängre än på barnomsorgens område. Skattepolitik och bidragssystem harkonstruerats så atf så gott som varje barrtfamilj måste ha två förvärvsirtkomstcr.Därmed är det givet att föräldrarna drivs att begära samhällets omsorgsformer. Naturligtvis borde varenda kommuns socialförvaltning vändasig till varenda förälder till förskolebarn med etf enkelt frågeformulär ochfråga: Vill ni ha daghemsplats? Vill ni ha familjedaghemsplats? Vill ni vårdaoch fostra barnet/barrtcrt själva eller ordrta vården för dem själva? Sedanskulle det, som den självklaraste sak i världen, tycker jag, varasocialförvaltningens, politikernas och regeringens uppgift att se till attföräldrarnas val gick att realisera. Svensk barnomsorgspolitik är ett flagrant brott motföräldrarätten. Jag är övertygad om atf en daghemsplats är bra för mårtga barnoch många föräldrar. Men jag är lika övertygad om att en daghcmsplats inte ärbra för alla barn och alla föräldrar. Men i socialdemokratins samhälle vetallfid politikerrt-överförmyndaren bäst, och kollckfivismcrt skall gälla ävenpå detta område. För att skapa rättvisa och valfrihet förordar vi i kds atten vårdnadslört på av basbeloppet, . per mårtad,för det första barnet och därefter av vårdnadslönen per barrt utbetalastill övriga förskolebarn. VårdnadslörtCrt skall vara beskattad ochATP-gruudartde. Dessutom förespråkar vi eu margirtalskattercform som förbättrarbarnfamiljernas ekonomi. Makar skall ha rätt atf tudela inkomster vidbcskaffningsfill-fället, så att upp till fyra basbelopp får överföras. Ensamstående föräldrar behöver ordentliga möjligheter attförkorta sin arbetstid. Dert vårdnadslört som jag här omrtämnt och som viförespråkar bör kunna utgå efter särskild prövning till ensamståcrtde föräldrarmed två eller flera barn ..Full vårdnadslön bör då komma i fråga församtliga barn uuder . Ingen gång borde det väl vara mer uppenbartför oss alla än vad det är atf hemmen och föräldrarna måste stöttas.Skall vi kunna mota undan rotlöshet och vilsenhet och främja trygghet ochtrivsel och få barn och ungdom atf känna och uppleva att de behövs och ärälskade, då måste samhället och polifikerna göra föräldrar och hem till sinabästa allierade, då måste vi stötta och stödja föräldrar och inte förmyndarlikfstyra föräldrar och se till aft samhället tar över föräldraartsvar ochföräldraertgage-rtiartg. Ekonomiskt stöd barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd tid barnfamdjer, m. m. Beträffande betänkande 34 ber jag att fä yrkabifall till mofion 1986/87;So615, yrkandena 3 och 4 och bifall tillreservafionerrta 4, 6 och 7. Beträffartde betänkande 35 vill jag också ta upp någrasyrtpurtkter. Det är hedervärt atf reservation 7 finns. Det har varitutomordenfligt tilltalande att höra plädera för innehållet iden. Fattas bara annat än aft vi måste få slut på diskrimineringen avdagbarnvärdare som har egna förskolebarn. Givetvis måste dagbarnvärdare hasamma rätt till barnomsorg på samma grunder som övrigaförvärvsarbetande. Om nu SAP vill fortsätta att diskriminera dagbarnvärdare såborde väl vpk kunna tänka sig att vara intresserade av en anrtan fingensordning. Skall inte en dagbarnvärdare, låt oss säga med två barn, kunna få havad man brukar kalla full förvärvskapacifet? Skall det finrtas crt grupp isamhället som iute skall kunna ha heltidsarbete om de har barn? Tydligert ärdet så. Så till mitt motiortsyrkartde att förskolans pedagogikskall vara förankrad i etik. Detta har också föranlett omnämnande ireservationer, och det är jag naturligtvis tacksam för. Jag råkade höra MaOffcdalutfråga i . deklarerade mycket franktatf han bekänner sig fill en normativ etik därför att den måste finrtas i vårtsamhälle - den judiska kristna etiken, eller kalla det vad du vill, sade han.Men för den skull sade han infe att han var bekännande . Jag har fidigare i den här typen av debatter redovisat ochlyft fram att den icke-socialistiska regeringen i under sin fid infördeför den norska förskolan precis vad jag förordar i kds-motionen, dvs. aftförskolans pedagogik skall vara förankrad i etik och människosyn. Närarbeiderpartiet tog över regeringsmakten höll man fast vid denna s.k.formålsparagraf. Dessutom höll man fast vid den när def gäller denobligatoriska skolan. Det var infe tal om att skulle tabort dcrt paragrafert för dcrt obligatoriska rtorska skolart aft dcrt skall varaförankrad i krisfen etik och människosyn. Det kan inte vara särdeles svårt förrtågon här i kammaren aft inse aft värt samhälle är i skriande behov avnormer och värderingar, och då måste man ändå ha rätt att fråga sig; Vilkaskall dessa vara? Varifrån skall de hämtas? Det sägs då atf vi lever i ett pluralistiskt samhälle. Ja,det gör vi, och det skall vi vara måna om att bevara. Mert jag tror att det ärert stor vilsenhet i uppfattningen om man tror att pluralismen klarar sig utanfundamentala värderingar.