prot · GA0915 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:15 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 48 §Svar på frågorna 1986/87:15, 17, 18, 34, 35 och 39 om effekterna av denföreslagna skatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter 171 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag medger att tar emot svaret på fråga. , och frågat mig Om den föreslagna engångsskattens effekter på avkastningen påförsäkrings-sparandet. har frågat mig varför vi föreslårskattesatsen . har frågat statsministern hur regeringen tänkerstimulera hushållens långsikfiga sparande. Den senare frågan har överlämnatstill mig; Jag besvarar dessa frågor i ett sammanhang. Inflafionen i har sänkts till en historisktsett låg nivå. Denna låga inflafionsfakt har gynnsamma effekter på den svenskaekonomin, inte minst medför den att det åter har blivit mera gynnsamt att sparaoch mindre gynnsamt atf låna. Realräntan efter skatt är nu positiv för i stortsett alla hushåll. Det var mycket länge sedan detta var fallet senast. En låginflation är i sig sparfrämjande, att arbeta för en bibehållen låginflationstakt är det bästa regeringen kan göra för att stimulerahushållssparandet. Avregleringen på kreditmarknaden och börsuppgången harmedfört att avkastningen på försäkringsbolagens förmögenheter har drivits upptill, historiskt sett höga nivåer. Det står redan nu klart attavkastningen,kommer att förbli hög också . Även om denna höga avkastning bara uppkommer under ettbegränsat antal år medför den att också de som sparade under de dåliga åren på1970-talet får en god avkastning på sitt försäkringssparande. Den som sparat regelbundet har fått enårlig realavkastning på sitt sparande på inemot . Med en fortsatt godlönsamhet i försäkringsbolagen även ,1987 och 1988 kan aykastningen för helaperioden komma att uppgå fill . Engångsskatten begränsar iså fall lönsamheten med . Jag vill också tillägga aftför den betydande del av sparandet som skett ligger avkastningenpå en långt högre nivå. Mot dennabakgrund är skattesatsen väl avvägd. Prot.1986/87:15 Försäkringssparandet torde även iframtiden vara den skattemässigt mest gynnade sparform som finns. Med dengoda avkastning försäkringsbolagen med fog nu kan hänvisa till i sinmarknadsföring torde någon risk för minskat Om effekterna av den ,...,,. , , * r- , '' forsakringssparande knappastföreligga. Vad sedan beträffar skattenseffekter på utgående pensioner blir dessa av Z 6 6 litef, betydelse. Avkastningen är nu så hög attden mer än väl räcker till ' ' * värdesäkring av ITP- ochSTP-pensionerna även sedan skatten betalats. individuellapensiönssparandet kpmmer därutöver aft kunna ges en betydande real värdetillväxtunder , 173 BO (): Låt mig tacka finansministern försvaret på mina bägge frågor, Def framstår nu helt klart, jag tror infe ens attfinansministern längre förnekar det, atf det sparande som drabbas av engångsskattenpå pensioner och annat försäkringssparande drabbar försäkringstagarna - derassparande och ingen annans. De pensionsavtal som har ingåtts, antingen i form av avtaleller genom individuella försäkringar, innebär ett långsiktigt sparande. Mankan infe få ut de pengar det rör sig om förrän man har uppnått en viss ålder.Man har infe några möjligheter att göra omplaceringar. Det är ett långsiktigt,bundet sparande. Med tanke på det svar finansministern ger mig på denförsta frågan är def nu helt klart att utbetalda pensioner kommeratf bli lägre än de annars skulle ha blivit, även om finansministern för sindel säger att denna effekt är av liten betydelse. 1 genomsnitt rör det sig ombelopp i storleksordningen . per försäkringstagare, per framtidapensionär, ett ganska stort belopp, särskilt med ränta på ränta. Det är alldeles uppenbart att det totala sparandet kommeratt påverkas negativt. De flesta människor inser aft detta inte bara är enengångsskatt -det är någonting som kan upprepas så länge vi har ensocialdemokratisk regering. Denna osäkerhet leder naturligtvis till ett mindreintresse för försäkringssparande. framstår det dessutom som fullständigt klart atf detsparande som genom denna konflskatoriska åtgärd dras in kommer att användas påett sätt som inte innebär fortsatt sparande - pengarna kommer att användas fillytterligare utgifter. Därmed är det också helt klart att def totala sparandet isamhället och därmed samhällsekonomin missgynnas av denna engångsskatt. Mot bakgrund av att pensionen blir lägre än den eljestskulle ha blivit och att det totala sparandet minskar - borde intefinansministern ompröva beslutet och låta bli aft förelägga dettaförslag? 174 (); Min frågautgick från samma tabell som finansministern användenär han hävdade att avkastningen på en pensionspremie betald 1982 Stödd på ett räknefel rev finansministern i TV av en för liten lapp för attvisa att en avbränning egentligen är rätt beskedlig. inbetalninggjord 1970 har givit i årlig realavkastning och drabbas ändå avsamma skaft! Finansministern säger nu att den som sparat regelbundetsedan 1970 har fått en avkastning på inemot . Men då hugger han tillför mycket igen. Den rätta siffran, fortfarande enligtrealränteskattekommitténs material, är . Oavsett detta kvarstår frågan; När nu finansministernsjälv har betecknat 2 ä realavkastning som rimlig, varför skall då den somhar pensionssparat drabbas av den föreslagna indragningen? Det är inte nog med att pensionsskatten är konfiskatoriskoch retroaktiv till sin natur - den bryter också mof den grundläggandeprincipen aft all beskattning skall vara likformig. För det första drabbar denpensionssparande och inte annat sparande, som kan ha givit samma realaavkastning. För det andra drabbar den inte alla pensioner- den träffar t. ex.privatanställdas men inte offentliganställdas. För det tredje - det är kanskedet allra konstigaste -drabbar skatten dem som har sparat länge hårdare än demsom har sparat . Frågan kvarstår obesvarad: Varför skall den som fått enlägre avkastning än den som finansministern själv betecknar som rimlig träffasav en konfiskatorisk skatt? Om effekterna av den föreslagna skatten pålivförsäkringsbolagens förmögenheter 175KJELL (); Jag vill tacka finansministern för svaret. Sparandet är en av de viktigaste välståndsbildandekrafterna i samhället. Trots att hushållssparandet är katastrofalt lågt ochtidvis negativt har finansministern inget annat atf redovisa i svaret än enfrom förhoppning att den låga inflationen skall fortsätta att stärka sparandet.Oförväget lägger han fram förslag till en fullständigt godtycklig engångsskattpå en av de vikfigaste och mest befogade sparformer vi har, nämligenpensionssparandet. Från den som sparat ihop ett fillgodohavande på säg 100 000kr. för att trygga sin ålderdom ämnar regeringen dra in . Är defunderligt aft vi borgerliga ledamöter under dessa omständigheter inte finnerdet meningsfullt att fortsätta arbetet i spardelegationen? har delegafionenjust dragit i gång en omfattande annonskampanj. På en av affischerna kan manläsa; Behåll pengarna! På en annan står det: Spara litet till! Det skulle vara mycket intressant om finansministern kundeförklara för mig hur den sparare som jag nämnde skall bära sig åt för attfölja vårt råd och behålla dessa . som finansministern ämnar dra in iskatt, så att han kan spara mer. Jag tycker att finansministern borde inse attvårt arbete i spardelegationen har skadats på ett sådant sätt att vi intelängre finner det meningsfullt att arbeta med det syfte som vi gjort tidigare. 176 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Finansministern talar om den höga avkastningen när detgäller pensionssparandet. När finansministern gör det exemplifierar han oftamed pensionssparande som löpt endast under ett fåtal år, eller också hänvisarhan till de 1986/87:15 senaste årens höga nivå. Exemplen är som allfid valda för atf passa 23 oktober1986 finansministerns syften. Om effekterna av den föreslagna skatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter Detär rikfigt att pensionssparandet gett god avkastning . Mende åren föregicks av med både socialdemokratiska och bprgerligaregeringar då avkastningen var dålig. En hundralapp som . sattes in denljanuari hade fram till minskat i värde till 83 kr.För hela är avkastningen på hundralappen . Av dem tarfinansministern . Det kan med bästa vilja i världen inte anses vara enhög aykastning som återstår. Pengarna binds , och spararna kommer inte åt dem.Därför måste man se fill avkastningen än två eller treår. Enligtfinansministerns egna uppgifter bör avkastningen för långsiktigtpensionssparande vara realt . Finansministern väljer, som jagtidigare sade, alltid exempel som passar honom. Men om man väljer ett annatexempel - en med undantag - har den realaavkastningen för försäkringssparandet varit . Enligt finansministernär syftet med engångsskatten att dra. Minfråga till finansministern blir då; Hur tänker finansministern behandla alla depensionssparare som börjat spara eller omkring 1970 och som över en15-årsperiod haft lägre avkastning än de som enligt finansministern ärrimliga? 177 (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga. Fråganär ställd mot bakgrund av att jag i presentationen av skatteförslagetinte sett någon beräkningsgrund för just procentsatsen . Allteftersomdebatten framskridit - inte minst efter de två senaste dagarnas debatt här iriksdagen - står det klart för mig aft förslaget vilar på ett bristfälligtunderlag, att det är något slags hastverk som kom till när realränteskattensnabbt försvann från arenan. Underdebatten ansåg finansministern att procentsatsen var, somhan sade, väl avvägd. Samma sak säger han i svaret . När det sedangäller att svara på hur mycket skatten skall ge i miljarder - vilketprocentsatsen styr - sade finansministern atf man beräknar att det rör sig om15 miljarder men atf det kan slå på 2-3 miljarder. Andra påstår att det rör sigom 20 miljarder totalt, vilket innebär en differens på 5 miljarder. För mig ären differens på 5 miljarder, ja även på 3, anmärkningsvärt stor, och huruvidadet kan anses vara väl avvägt kan man diskutera. Enannan fråga spm jag inte sett något svar på i debatten och som över huvud tagetinte kommit upp är; Vad skall ni göra med kapitalet? Hur skall det placeras?Skall det investeras i aktier? Skall man bilda något slags ny fond, köpaobligationer e.d.? Tillslut: Finansministern får förlåta mig så här , men jag kan inteunderlåta att läsa upp vad som står i huvudet på det skriftliga svar som vifått: "Svaret är avsett att lämnas kl.15.00". "" är fel, "" är fel,"15.00" är rätt: 138 Dethar gått troll i den här frågan när det gäller sakuppgifterna. Det går attbryta den förtrollningen genom att lägga förslaget på hyllan. Överläggningenvar härmed avslutad. 49§ Svar på frågorna 1986/87:19, 36 och 49 om beredningen av förslaget om skattenpå livförsäkringsbolagens förmögenheter , och tar i sinafrågor upp beredningen av det aviserade förslaget om en tillfälligförmögenhetsskatt på livförsäkringsbolag. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. (Fi 1985:02) har i sitt betänkande, (Ds Fi 1986:18) Realränteskatt, utförligtdiskuterat beskattningen av livförsäkringssektorn. På grundval av betänkandet och remissynpunkterna har förslagom ändringar i försäkringsbeskattningen utarbetats. Förslagen har den 15oktober remitterats fill lagrådet. Vid beredningen har synpunkter på dentekniska utformningen inhämtats från försäkringsinspektionen ochriksskatteverket. Även företrädare för försäkringsbranschen har berettstillfälle att lätnna synpunkter i det hänseendet. Beredningenhar således skett i den ordning söm förutsätts i regeringsformen. Underlagetför förslagen redovisas i den tidigare nämnda lagrådsremissen. Anf.179 (); Jag skall be att få tacka finansministern för svaret på min fråga, ävenom jag självfallet inte är nöjd med innehållet. Motivetaft gå ifrån det grundlagsfästa kravet på omsorgsfull beredning genom atf hänvisa till att förslaget om realränteskatt blir föremål för ett remissförfarande kan jag under inga omständigheter godta. En skatt i storleksordningen - det största skatteuttaget i modern tid - som berör flera miljoner människor och som dessutom är förknippad med många frågetecken borde alldeles självfallet underkastats ett omfattande och omsorgsfullt remissförfarande. ' Lagrådethar vid tidigare tillfällen påpekat att rådets arbete försvårats av atterforderligt remissförfarande inte har iakttagits. Som exempel på sådanapropositioner kan nämnas propositionerna om lagen om tillfällig vinstskatt, omlöntagarfonder och om statlig fastighetsskatt, Anserinte finansministern att den mycket kraftiga kritik som under de senastemånaderna riktats mot engångsskatten borde motivera ett omsorgsfulltremissförfarande? Jag anser inte att den beredning som förutsätts iregeringsformen skett. Omberedriingen av förslaget om skatten på livförsäkringsbolagens förmögenheter Om beredningen av förslaget om skatten pålivförsäkringsbolagens förmögenheter 180KJELL (): Under inledning uttryckte talmannenIngemund i en Eko-intervju sin oro över att frågestunderförfallit. Han tyckte att det inte gick att få till stånd några framåtsyftande,konstruktiva och belysande debatter under dessa frågestunder. Def kan ju finnas två förklaringar till det. Det kan beropå att vi riksdagsledamöter är dåliga på att sköta det här. Men def kan ocksåvara statsråden som är dåliga på att sköta det. Jag tycker att denna frågashandläggning är belysande för hur man från statsrådets och från regeringenssida slarvar med en sådan här viktig fråga. Vi har alltså tidigare debatterat detta, och i går taladestatsministern om en engångsskatt på livförsäkringsbolagens förmögenheter. Vihar klarat ut att det inte är vad det rör sig om. talade finansministernom premierna och sade aft det bara var återbäringen som skulle minska. I tidningarna säger man från SPP atf skattenmotsvarar i genomsnitt . för varje tjänsteman som är försäkrad iSPP. Skaften motsvarar därutöver ett helt års . Man säger vidare aft defär helt klart atf SPP:s fulla värdesäkring av pensionerna är i fara. Samma saksäger man från . Finansministern beklagade sig över att han haft dåligakontakter med försäkringsbolagen och att de inte ville ställa upp och fa frammaterial för det här. Men jag har inte haft svårt att få kontakt med dem - jaghar fått brev på brev, de har svarat när jag har ringt till dem och de harkommit hit och ställt upp. säger i ett brev, som faktiskt är adresserat justfill finansministern, att den höga avkastning som uppnåtts under de senasteåren sålunda mer än väl behövs för att uppväga den låga avkastningen under1970-talet. Regeringens förslag underminerar möjligheterna förlivförsäkringssparandets värdesäkring. Hade det inte varit förnuftigt med en bättre beredning, engrundligare behandling av en så här viktig fråga i stället för ett framkastandeav ett förslag på detta sätt? 181Tredje vice talman (); Jag ber att få tacka finansministern för svaret. I regeringsformens 7 kap. 2 § står följande: "Vidberedningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttrandeninhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning som behövs skall fillfällelämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig." Denna bestämmelse har tillkommit för att man skall få ettbra beslutsunderlag för de förslag som läggs fram. Den har tillkommit ocksåför att vi skall få ett bra underlag för den allmänna debatt som skall förasute i samhället, helst innan går till beslut i vikfigafrågor. Det är naturligtvis också av betydelse för egen behandlingav stora frågor att det finns ett rikhaltigt utredningsmaterial och atf detfinns synpunkter från relevanta myndigheter och organisafioner på dettautredningsmaterial. är det, som alldeles var innepå, inte första gången som regeringen försöker gå på tvärs; det har hänt vid enlång rad olika fillfällen.Vad som är nytt är att lagrådet har ansett sig föranlåtet attpåpeka att lagrådet inte kan fullgöra sina uppgifter, om utredningsmaterialetär för dåligt. Det är naturligtvis synnerligen allvarligt, och det skall bhintressant att se vad lagrådet har att säga i det avseendet med anledning avdet nu aktuella förslaget. utskott har tillerkänts möjligheten att görakompletteringar när regeringen har försummat utredningsförfarandet. Dennamöjlighet är tillagd en minoritet i ett utskott. Jag kan avslöja attfolkstyrelsekommittén har behandlat de här sakerna och i fullständig enighetbeslutat att ytterligare skärpa denna bestämmelse, som skall ge en minoriteträtt att införskaffa upplysningar när regeringen har försummat detta. Jag skulle vilja fråga finansministern: med atf utskott skall reparera de försummelser somett uteblivet remissförfarande innebär? Om småföretagarnas frivilliga pensionsförsäkringar Överläggningen var härmed avslutad. 50 § Svar på fråga 1986/87:38 om småföretagarnasfrivilliga pensionsförsäkringar Anf.182 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag medger att tar emot svaret. har ställt en fråga tillindustriministern i anslutning till förslaget om en tillfälligförmögenhetsskatt på livförsäkringsbolag. Frågan har överlämnats till mig. Den föreslagna fillfälliga förmögenhetsskatten träffarsåväl individuellt som kollektivt försäkringssparande. Någon särskild anledningatf kompensera småföretagare för skatten finns inte. 184 (): har inte tillfälle att varanärvarande här , och jag tackar i hennes ställe finansministern försvaret på hennes fråga. Visserligen har engångsskatten fått en omfattandebelysning här i kammaren både i går och , men just den här aspekten ärdet befogat att ägna åt, tycker jag. Jag hade inteväntat mig att finansministern skulle avisera någon kompensafion fillsmåföretagarna. Varför skulle man ta någon hänsyn till den gruppen , när manså sällan gör det annars? Def finns nästan inget område där def skiljer sig såmycket mellan vad regeringen gör och vad regeringen säger som när det gällervillkoren för småföretagsamhet. Def ena statsrådet efter det andra talaruppskattande om landets många småföretagare för att sedan gå hem till sinadepartement och fatta beslut som direkt försämrar villkoren för småföretagande. Om den föreslagna skatten på pensionssparande är det alltså dags igen. skall vi få en ny skatt somi hög grad drabbar just den här kategorin. Jag.vet att det är ett mycket stort antal av landets 291000 småföretagare som använder sig av försäkringssparandet för att fågrundtrygghet på ålderdomen och vid sjukdom. Man använder ocksåförsäkringssparandet för att få hjälp vid generationsskifte. Det sista är ettnog så viktigt argument, om man verkligen vill undvika att livskraftigafamiljeföretag köps upp av hungriga investmentbolag. Småföretagarnas sparande är tveklöst ytterligare ett avmånga skäl för finansministern att inte genomföra engångsskatten. Överläggningen vär.härihed avslutad. 51 §Svar på fråga 1986/87:67 om den föreslagna skatten på pensions sparande , har frågat mig pmregeringen avser att presentera en kostnadskalkyl på hela paketet av åtgärdersom presenterades . a. försäkringsbolagen genomplaceringsplikt ålagts att köpa prioriterade obligationer. Placeringspliktenhar, i takt med att statens upplåningsbehov bringats under kontroll, minskat ibetydelse, och skäl saknas nu att förlänga den. De statsfinansiella följderna avprioriteringssystemets avskaffande är beroende av skillnaden på lång siktmellan den marknadsränta som kommer att utvecklas och den prioriterade räntasom skulle ha rått om regleringen bibehållits. Ingen av dessa kan nu bedömas påett meningsfullt sätt. I propositionen kommer de statsfinansiella effekterna avengångsskatten, den höjda ränteskatten och förmögenhetsbeskattningen avK-försäkringar, att redovisas. 186 (): Jag tackar finansministern för svaret. Detvisar hur dåligt förberett förslaget är. De verkliga fördelningseffekterna avengångsskatten tillsammans med avskaffandet av placeringsplikten framgår intealls, och regeringen har tydligen inte heller för avsikt att redovisa dem - ialla fall har man inte gjort det fidigare. Placeringsplikten innebär ju att staten tvingar vissainstitut att köpa obhgationer.fill lägre ränta än marknadens. Pliktensavskaffande innebär att räntorna ökar för de prioriterade stats- ochbostadsobligationerna. Skillnaden i ränta har av tradition varit ungefär 1 %.En uppj ustering av räntorna på statsobligationer skulle medföra att statenskostnader ökade med ungefär 800 milj. kr. Samma förhållande gällerbostadsobligationer. Där betyder räntehöjning en kostnad på 1 600 milj. kr.per år. Det här kommer hyresgäster och småhusägare att få betalagenom högre räntor och hyror; och denna fördelningspolitiska effekt har vi intetidigare fått redovisad för oss. Det förefaller mig som om inte riktigt känner tillhur vår bostadspoHtik fungerar. Det är nämligen på det sättet att statengaranterar räntekostnaderna för alla de fastigheter som har getts statliga lån.Det spelar alltså ingen roll vad marknadsräntan är. Kostnaderna kommer attdrabba budgeten, inte hyresgästerna och inte småhusägarna. Jagtycker att om man tar upp en sådan här fråga bör man ha gjort klart för sigförutsättningarna. Låtmig lägga till att det för oss enbart har varit en tidsfråga när den sistaresten av ränteregleringspolitik skulle avskaffas. Regleringsperiodengår ut , och därför föreföll det oss lämpligt att göradet . Jagförsäkrar aft det bereder mig föga glädje att göra detta närjag hör försäkringsbolagsdirektörerna säga att nu är det ingenting värt att defår placera sina pengar fritt. hävdade de att de i utbyte motfri placeringsrätt gärna skulle ta en liten extra skatt på sina försäkringar. Vihar sagt oss att vi får bära den här kostnaden för en fri kredifmarknad. Det ärinte hyresgästerna och inte småhusägarna som kommer att bära den. Omden föreslagna skatten på pensionssparande 188 MARIANNEANDERSSON (c): Det drabbar alltså statsbudgeten. Men dåblir det inte så mycket pengaröver till pensionärerna - eller hur? Det kanske är svårt att förklara detta för . Vihar avvecklat reglering efter reglering på kreditmarknaden,och def här är den sista som är kvar. Det kan dessutom hävdas att desskvarblivande snarare skulle verka så att räntorna blir högre än om vi släpperdenna sista rest av reglering. Jag vill därför inte se detta som en kostnad somvi hade kunnat undvika. Vadgäller kreditmarknaden hade vi alltså inte kunnat säga; Vi lägger ingen skattpå försäkringsbolagens förmögenheter. I stället behåller vi ränteregleringen.Det alternativet har inte funnits. Ränteregleringen måste ändå avskaffas, om vivill komma fram till en väl fungerande kreditmarknad. Jagvet inte i vilket läger inom som hör hemma närdet gäller regleringar och frihet. Men om hon hyllar frihetens principer, bordehon uppskatta den här åtgärden. Anf.190 (): Jag tycker att man borde ha redovisat alla konsekvenser när det härförslaget lades fram, så att människor hade fått en uppfattning om vad detegentligen innebar totalt sett. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1986/87:15 52 § Svar på frågorna 1986/87:71 och 84 om konstruktionen avden föreslagna skatten på livförsäkringsbolagensförmögenheter 191 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag medger att tar emot båda svaren. ens förmögenheter Finansminister ; iHallstahammar har frågat mig varför regeringen avstått från att lägga fram ettförslag till realräntebeskattning och har frågat omengångsskatten kommer att påverka pensionsnivåerna i de kollektivaförsäkringarna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Den höga avkastningsnivå som råder i försäkringssektornär unik i ett historiskt perspektiv. Även om vi nu kan förutse att denna godaavkastning kommer atf vara ytterligare , kan man infe förvänta sig attden skall bestå på . Det saknas därför motiv att införa en permanentoch tekniskt komplicerad realränteskatt. Pensionerna i de kollektiva försäkringssystemen räknas uppmed inflationen, om avkastningen på de fonderade medlen medger detta, i annatfall med hjälp av höjda för arbetsgivarna. Avkastningen är nu så högatt den mer än väl räcker till värdesäkring av pensionerna även sedan den fillfälligaförmögenhetsskatten betalts. 193 (vpk); Både å mina vägnar och å iHallstahammar vägnar ber jag att få tacka för svaret.