prot · GA0931 · 1986-12-31 00:00:00 — Om ekonomiska problem inom plåtslageri-och takläggningsbranscherna något somhelst arbete utfört. Det går inte att driva företag på dessa premisser, detförstår säkert arbetsmarknadsministern också. Jag vill nu ställa frågan om vi kan få dennautvärdering, och om arbetsmarknadsministern då är beredd att verkligen vidtaåtgärder när det visar sig att jag har rätt. Jag känner ju ganska väl tilldessa branscher. 130 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! På har vi försökt kontrollera uppgifterna iGullan fråga om att företag har gått omkull på grund av det nyasystemet. Vi har haft samtal bl. a. med länsarbetsnämnderna i ochNorrbottens län liksom med företrädare för arbetsmarknadens parter. Vid deförfrågningar som vi gjort har det inte framkommit några uppgifter om attföretag gått omkull av det här skälet. När den här reformen skulle genomföras var det så att endel arbetsgivare på byggsidan trodde sig kunna stå utanför hela dennarättvisereform. Det gjorde att man på den kanten kom i gång senare, attföretagarna fick på sig att anpassa sig till det nya systemet.Den första vintern blev också ovanligt kall. Därför är jag väl medveten om hade en rad problem. har arbetsgivarna möjlighet att avfastighetsägarna utkräva kostnadsersättning. Det har ju egentligen varit felatt skattebetalarna skulle stå för dessa kostnader. 131GULLAN (): Jag tycker att det hade varit bättre omarbetsmarknadsministern gått ut och frågat företagen direkt - det har jaggjort. Frågan har nämligen uppmärksammats av bl. Denuppmärksammades också vid plåtslagerikongressen och senare av . Man anser att något måste göras åt detta problem.Man hyser mycket stor oro och frågar sig om företagen skallkunna leva vidare. Jag har, som jag har skrivit i min fråga, två konkretaexempel i min egen kommun på företag som tvingats "gå omkull" bl. a.därför att dessa utgifter blivit för stora. Det går inte att ersätta de här jobben med inomhusarbete;man är till beroende av att göra arbetet utomhus. Jag har inte ifrågasatt trygghetens betydelse för deanställda, men jag undrar: Är tryggheten för de anställda bättre, om deriskerar att mista sitt arbete? Jag tror att de anställda vore väl så betjäntaav att en ändring kom till stånd och att de kunde räkna med att åtminstone hakvar sina jobb. 132 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag har kontrollerat uppgifterna om de två företagen i . Enligtvad jag har fått fram är det andra skäl som lett till att de gått omkull än dethär permitteringslönesystémet. Vi har kontakter även med enskilda företag - vifår ganska många telefonsamtal i den här frågan från ett enskilt företag. Jag vetatt man uppfattar dessa regler som ett problem. Jag håller med om att det varett problem när vi införde systemet, eftersom tiden blev för kort för att manskulle kunna lägga ut kostnaderna på dem som skall bära dessa kostnader,nämligen fastighetsägarna. Det är den fasfighetsägare Om skyddsåtgärder vid handhavande av freon som fårsitt tak reparerat som skall betala. har systemet varit i kraft så Prot.1986/87:31 länge att det inte finns några som helst skäl att inte ta utkostnaderna från som skall betala. Menskattebetalarna, , har andra utgifter att stå för i första hand. 133 (): Jag har inte i förstone begärt att skattebetalarnaskall stå för kostnaderna. Det finns säkert andra möjligheter att lösaproblemet, men det går inte att ta mer betalt. a. var man påplåtslagerikongressen inne på att dessa företag kanske skulle kunna få nedsattasocialavgifter. Jag litar på de företag som jag fått uppgifter ifrån. Det ena företaget, som har ett sjuttiotal anställda, säger att manskulle kunna anställa ytterligare ett femtiotal, om man vågade med hänsyn tillbl.a. Jag tycker att arbetsmarknadsministern borde vara bekymradöver arbetslöshetssituationen i . har ju toppatarbetslöshetsligan näst efter . Ja, kanske ligger högre förnärvarande? Det måste göras någonting för att rädda de arbetstillfällen somfinns kvar! Överläggningen var härmed avslutad. 34§ Svar på fråga 1986/87:146 om skyddsåtgärder vid handhavande av freon har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att få en bra arbetsmiljö när det gäller handhavandeav freon. Jag vill först säga att även jag i fortsättningen tänkeranvända benämningen freoner trots att Freon bara är företaget på sin egen produkt. Vid t. ex. skumplasttillverkning, vid användning somlösningsmedel samt vid underhåll och reparafion av bl. a. värmepumpar ochkylanläggningar kan anställda utsättas för freoner i sitt dagliga arbete. Enannan typ av risk kan uppkomma vid haverier eller stora olyckor i exempelvisvärmepumpar. Det finns i arbetsmiljön gränsvärden för de vanligafreonerna. Internationellt sett är de svenska gränsvärdena låga; Forskningpågår inom dét här området, och arbetarskyddsstyrelsen följer denna noggrant.Speciellt skulle jag vilja peka på den undersökning som yrkesmedicinarna iÖrebro gör på kylmontörer. Det är främst risken vid korta ménrelativt höga expositioner som studeras. Risken vid olyckor eller haverier har medfört att storavärmepumpsanläggningar är försedda med varnings- eller utrymningslarm. Detsenare krävs i arbetarskyddsstyrelsens kungörelse om utrymning. I mångavärmepumpsanläggningar kan också delar av anläggningen stängas av för attminska utsläppen vid olyckor. Arbetarskyddsstyrelsenförbereder föreskrifter för kemisk Prot.1986/87:31 processindustri. Reglerna kommer att vara tillämpliga även påvärmepumps- 20november 1986 anläggningar vid värmeverk. ] I ~ . Avslutningsvis vill jagsäga att det naturligtvis finns grupper som kan vara - * utsatta för större risker än andraoch som därför bör få särskild uppmärksam- handhavandeav freon , . . -i r i - ,.-,, ' het mom saval forskning somtillsyn. Enligt vadjag erfarit följer tillsynsmyndigheten noggrant dessa speciella grupper,och jag anserdärför inte att det erfordras några speciella åtgärderfrån regeringen, utöver den utredning av läckage från värmepumpar som statsrådetDahl initierade. 135 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Vi kan väl fortsätta att säga freoner, även om det ocksåfinns arcton, frigen osv. Egentligen borde man använda beteckningen CFC ellerköldmedier, men vi säger ju perstorpsplattor, så låt gå. Freondebatten visar hur intimt arbetsmiljöfrågan hängerihop med miljöpolitiken över huvud taget. Detta har vi från vpk:s sida starkthävdat i debatten. Gränsvärdet, som ligger på 500 ppm för freon, är lågt,säger arbetsmarknadsministern; Men den här gasen är förrädisk. Redan vid 50ppm och exponering uppträder hosta, som övergår snabbt. Mensedan uppträder problemen igen. uppträder lungödem, och då menarexpertisen att det är försent att sätta in behandling. är det också så att freon påverkar hjärtverksamheten,och vid stress ökar farligheten när freon påverkar hjärtat. Det innebär att desom står och arbetar vid "line" vid tillverkning av vitvaror som kylskåpoch frysar t. ex. är en väldigt viktig riskgrupp. Om man läser arbetarskyddsfondens instruktioner, somanvänds vid utbildning av.kylmontörer, bl. a. vid AMU, finner man på s. 10-11:"Se till att utsläpp av CFC sker till fria luften." Säg att det sker2 000 sådana enkla ingrepp som dränering av hushållsmaskiner per dag i Sverige.Det innebär freon i luften !. Det vore nog bra om man hade en kontakt mellanarbetsmarknadsdepartementet och i den här frågan. Jagtycker att det är tråkigt att inte sådana kontakter tas. 136 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Det skulle vara mycket tråkigt om sådana kontakter inte togs. Därför ärdet också så att statsrådet och jag faktiskt har haft diskussiorier vidolika tillfällen om dessa problem. Den utredning som jag nämnde kommer juockså att behandla såväl de inre problemen som de yttre. Jag tycker att det här är en viktig fråga och att det ärviktigt att de sorn arbetar med sådant,kan känna största möjliga säkerhet.Därför är det också angeläget att fortsätta både forskningsarbetet ochutvecklingen av kungörelser, som bl.a. arbetarskyddsstyrelsen nu är i färdmed. 137 (vpk): Det var bra, arbetsmarknadsministern! Men ärdå arbetsmarknadsministern också beredd att se till att forskning kommer tillstånd och att föreskrifter förbereds även för de människor som jobbar vid"line" och som handhar freon? 138 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag anser att det är självklart att man från arbetarskyddsstyrelsenssida skall bry sig om alla arbetare som utsätts för problem av det här slaget.Det gäller oberoende av om man arbetar vid "line" eller någonannaristaris. 139 (vpk): Jag tar det till intäkt för att vi kan gå utoch lugna bl. a. de arbetare som har kämpat för sin rätt till en vettigarbetsmiljö, t. ex. vid i . Överläggningen var härmed avslutad. Om kvalitetskontrollen beträffande foder tillsällskapsdjur 35 § Svar på fråga 1986/87:153 om kvalitetskontrollenbeträffande foder till sällskapsdjur Marianrie har frågat mig om sammakontrollersker hos de utländska tillverkarna av foder till sällskapsdjur somhos de svenska och, om inte, vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för attåstadkomma samma villkor för utländska och svenska tillverkare. Utgångspunkten för kontrollen av foder är att den skallvara likvärdig, vare sig fodret tillverkas inom landet eller importeras. Närmare föreskrifter för kontrollenutfärdas av lantbruksstyrelsen. gäller att kontroll avmärkningen av fodret skall ske genom oanmälda besök hos foderleverantören. Detär därvid ingen skillnad om denne är en tillverkare eller en importör. Äveri iövrigt motsvarar kontrollen av importerat foder i huvudsak den av inhemskt. Denenda verkliga skillnaden gäller tillverkningsprocessen, som av naturiiga skälinte kan bli föremål för samma tillsyn när fodret tillverkas i utlandet. Ävenför importerat foder uppställs dock regelmässigt vissa krav på processtekniken,om fodret innehåller animaliska produkter. 141MARIANNE (): Jag vill tacka jordbruksministern för svaret.Jag var medveten om att en likvärdig kontroll av utländska tillverkare innebären del praktiska problem. Men att jordbruksministern nu visar en så uppenbarlikgiltighet för ett sådant rättvisekrav är i högsta grad anmärkningsvärt. Föratt kunna göra en seriös kontroll av fodret måste man studera de hygieniskaförhållandena på plats. Tillverkningsprocessen, uppvärmningstemperatur ochuppvärm- Prot.1986/87:31 ningstid inverkar på kvaliteten. Prov direkt ur burk kräver enomfattande och 20november 1986 mycket dyr analys. Om kvalitetskontrollen beträffande foder till sällskapsdjur Enligt statens veterinärmedicinska anstalt kan man intemed hjälp av analysen se om produkten härrör från självdöda djur. Det måsteavgöras vid kontroll av djuren när de är på väg till slakt. Den nyafodermedelslagen tillkom efter kadaverdebatten . De som vann på dendebatten var de utländska tillverkarna, och de kontrolleras inte. Det är bra att de svenska fillverkarna kontrolleras - det är heltriktigt -och de har oftast en mer omfattande intern kontroll än den somlantbruksnämnden nu står för. Det är bara det att villkoren för utländskaresp. svenska tillverkare måste vara likvärdiga. Samma kontroll borde gällasåväl för importörer som för foderfillverkare i som exporterar. För attfå exportera krävs det ett godkännande av EG:s kontrollanter. Jag vill återigen fråga jordbruksministern om han ärberedd att ge kontrollnämnden resurser, så att den kan göra oanmälda kontrollerutomlands också. 142 Jordbruksminister : Fru talman! Jagtycker nog att litet grand slår in öppna dörrar. Dels skerju en mycket noggrann kontroll av de produkter som importeras när dessa kommerfill , dels skall den som irnporterar foder som innehåller animaliskaprodukter ha tillstånd från lantbruksstyrelsen. Uppgifter skall lämnas omrecept och processteknik. Lantbruksstyrelsen intresserar sig då framför alltför det som också talar om -uppvärmningstid och temperatur,som skall vara tillräckligt väl tilltagna för att fodret skall vara hygienisktoch invändningsfritt. Om dessa krav inte uppfylls, blir det heller ingetimporttillstånd. Det är således en noggrann kontroll som sker. 143 (): Fru, talman! Det sker dock inte kontroll på platsen. Entjänsteman på lantbruksstyrelsen i säger att det nu skall bli hårdarekontroll av svenska tillverkare, och det är bra. Han säger också att kontrollenav utländska tillverkare blir hård - precis som jordbruksministern säger- menatt det är omöjligt att besöka dem. Det är just där som skillnaden ligger. Hansäger att vi får lita på importörerna, men jag förstår då inte vari den hårdakontrollen ligger. Det är ett uppseendeväckande uttalande av en statligtjänsteman, och jag tolkar det så att staten anser att utländska tillverkare ärså mycket mera seriösa och hederliga än de svenska. Är det ocksåjordbruksministerns inställning? 144 Jordbruksminister : Fru talman! Det som säger är litet egendomligt. Det sker alltså en likvärdig kontroll av de produkter som tillverkas i och av dem som importeras. Självfallet kan processtekniken följas direkt i , men det krävs intyg m. m. av importören för att han skall få tillstånd att importera. Skulle lantbruksstyrelsen anse att problemet är så stort finns 88 det möjlighet att låta dentillsynsgrupp som utför processteknikkontrollen i Sverigekräva att få inspektera anläggningar utomlands från vilka livsmedel importeras.Så sker i en del andra fall när det gäller import av livsmedel. 145 (): Jag tycker att jordbruksministern skalluppmana lantbruksstyrelsen att införa sådana kontroller att det blir Ukvärdigaförhållanden. Syftet med lagen var att ge konsumenterna bra produkter,men om det visar sig att det inte finns samma möjlighet att kontrollera attalla produkter är likvärdiga faller ju syftet med lagen till en del. Minslutsats av denna debatt blir att konsumenterna till en del är vilseförda. Dekänner inte fill skillnaderna, och de bör få veta att kvalitetskontrollen är såolika av svenska och utländska tillverkare att de mot den bakgrunden kan avgöravilka produkter de vill köpa. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att reducera cesiumhalten i fisk och kött 36 § Svar på fråga 1986/87:166 om åtgärder för attreducera cesiumhalten i fisk och kött har frågat statsrådet om hon är beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att ansvarig myndighetundersöker möjligheterna att få ried cesiumhalteri i bl. a. fisk och kött ochföljer upp undersökningarna med råd och information. Bakgrunden till frågan ärenligt att man i olika tidskrifter kari läsa om experimerit ochförsök som görs av privatpersoner för att få ned halten av cesium i bl. a. köttoch fisk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. har ställt samman den informationoch de rekommendationer som gäller med anledning av följderna avTjernobylolyckan i en broschyr som delats ut till alla hushåll. I broschyrenslås fast att vi kan äta allt som säljs i handeln, också där nedfallet varitstort. Även vad gäller konkreta fråga om möjligheterna att isärskilda fall få ned cesiumhalten i livsmedel finns information i broschyren.Livsmedelsverket, som i första hand är den myndighet som ansvarar för dessafrågor, kommer också fortsättningsvis att pröva och informera om metoder attsänka cesiumhalten i livsmedel. Utöver de åtgärder som kan vidtasför att få ned cesiumhalten i färdiga livsmedel, görs stora ansträngningar inomdjurhållningen för att med hjälp av fodret minska cesiumhalten. 147JOHN (vpk): Jag får tacka jordbruksministern för svaret på min fråga. Det ärinte länge sedan jag deltog i en debatt här i kammaren och diskuteradedessa problem med . Jag märker att det är litet svårt attformulera frågan så att den förstås på rätt sätt. Det talas om livsmedel. Om åtgärder för att reducera cesiumhalten i fisk och kött men frågangäller fortfarande de människor som bor i de utsatta områdena och som tar sittkött och sin fisk direkt från naturen. Den här informationen från strålskyddsinstitutet som dethänvisas till är för det mesta lugnande besked och jämförelse medröntgensköterskor osv., som människor faktiskt inte alls är intresserade av. Deär intresserade av att få ned halten av cesium i de produkter de hämtar inaturen. Man kan exempelvis läsa om att en privatperson har gjortett experiment: Han fryste fisken, han tinade upp den, han tryckte vätska urfisken. Därefter lades fisken i vatten, vätska trycktes ur igen och sedan fickfisken ligga i saltlake och i vatten. Därefter sköljde ochtorkade han fisken och då hade cesiumhalten gått ned från 8 600 bequerel/kgtill 600 bequerel/kg. Nästan får man läsa om sådana experiment, ochmänniskor blir ännu mer förvirrade. Man kan då ställa frågan: Vilken roll harexempelvis livsmedelsverket i sammanhanget? Det är ju sådan informationmänniskorna behöver. Om det finns enkla medel att få ned halterna i deprodukter människor tar från naturen skulle det verkligen vara en stor hjälp.Jag frågar alltså: Var finns informationen om sådan hjälp? tar förvisso upp ett mycketviktigt problem: Hur skall samhället kunna hjälpa människor som bor i deområden som är värst drabbade att kunna göra någonting själva? Samhället måstegöra det,, mer och mer efter hand. De problem som tar upp harockså strålskyddsinstitutet tagit upp i sin broschyr, som inte bara handlar omdet som sade utan också har en rubrik: Det här kan du görasjälv. Den informationen riktar sig till dem som jagar, fiskar, plockar bär ochsvamp i de områden som är hårdast drabbade. Där talas det om hur man skall betesig med svamp, bär, fisk och kött. har också kompletterat meduppgifter om saltning och läkning som medel att minska föroreningshalterna. Ju fler metoder man hittar, desto mer information måstesjälvfallet ges ut. Jag är helt överens med på den punkten.Efter nyår kommer livsmedelsverket att ge ut kostråd, som vi hoppas skall kunnage ytterligare konkreta, praktiska tips om hur människor skall kunna bete sig. 149JOHN (vpk): Jag fick uppgifter om att livsmedelsverketredan en ganska efter det nedfallet inträffade påbörjade vissaprov, bl. a. med kött. Man malde kött, sköljde kött osv. Men jag har inte settnågra som helst informationer från livsmedelsverket om hur proven utföll. Människorna upplever att den information som de mest fårär olika jämförelser och lugnande besked och uppgifter om att det inte är såfarligt att äta dessa produkter - som de får veta att de under ingaomständigheter får sälja eller ge bort dem till någon annan. Det är alltsåfritt fram och ofarligt att äta dem själv! Jag hälsarmed tillfredsställelse om det framöver kommer en rådgivning Om kvalitetskontrollen på importerade livsmedel som ärofficiell, så att inte människorna blir förvirrade av alla dessa Prot.1986/87:31 tidningsuppgifter om privatpersonersom står för olika experiment. Överläggningen var härmed avslutad. 37 § Svär på fråga 1986/87:178 om kvalitetskontrollen påimporterade livsmedel har frågat statsrådet . Å. om han avser att vidta åtgärder så att svenska konsumenterdels kan garanteras samma höga kvalitet på importerade produkter som deinheinskt producerade livsmedlen håller, dels också får information omskillnaden i svensk och utländsk livsmedelsproduktion. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Utgångspunkten för kontrollen av livsmedelsimporten är attden skall vara likvärdig med kontrollen av inhemska livsmedel. Den statligalivsmedelskontrollutredningen har prövat frågan om hur bl. a;importkontrollen bör vara utformad. Prövningen har gjorts med utgångspunkt iprincipen att kontrollen bör vara likartad och neutral i förhållande tilllivsmedlens ursprung och den marknad de är avsedda för. Kontrollen av det köttsom importeras är organiserad på ett sätt som liknar besiktningenav det kött som produceras inom landet. Beträffande importen av vegetabilierpåpekar utredningen att det kan finnas anledning att pröva hur kontrollen avdenna import från praktiska synpunkter bäst skall utföras, bl. a. med avseendepå vilka laboratorieresurser som skall utnyttjas. Livsmedelskontrollutredningensförslag övervägs inom . När det gäller livsmedelsinformationen till konsumenternavill jag hänvisa till det uppdrag om märkning av livsmedel som regeringenlämnade till livsmedelsverket . Verket skall utreda hur märkningenbör vara utformad för att ge konsumenten bättre information vid valet avlivsmedel. 151 (): Jag vill börja med att tacka för svaret. Konsumenter måste ha rätt att ställa lika högakvalitetskrav på alla livsmedel som saluförs i , Inom centernanser vi att kvalitetskrav måste gälla lika oberoende av om livsmedlenproduceras i ellér om de har importerats. Därför har vi i motionerframfört krav på att förbud införs mot import av livsmedel, som har framställtspå ett sätt som inte är tillåtet i , Kravet är ställt för att vårakonsumenter skall känna trygghet när de fritt väljer bland de livsmedel somsaluförs på marknaden . Jag vill fråga om inte jordbruksministern anser att detirinebär en minskning av skyddet och risk för de. svenska konsumenterna, om viinte ställer lika höga krav på importerade livsmedel som på inheinskt producerade.Enligt vår mening räcker det inte att bara kräva att livsmedlen skall varalikvärdiga. Tyvärr behöver det inte ges några garantier för att Om kvalitetskontrollen på importerade livsmedel Prot.1986/87:31 livsmedlen produceras på ett för godtagbart sätt. Även omdet sker en viss kontroll av det importerade, har det frånolika håll framförts kritik, som går ut på att det är svårt att upptäckarestsubstanser från bl. a. kemoterapeutika och hormonrester, och det äroroande. Är man konsekvent måste man ju anse att antingen är vårasvenska regler onödiga - och då skall vi tillåta mer av det här i -eller också är de befogade och då bör vi förhindra införsel till av deifrågavarande varorna. Enligt min mening har konsumenter ingen reellchans att välja svenskproducerade livsmedel i handeln, eftersom vi intehar krav på ursprungsbeteckning på varorna. Här talades det om märkning. Jagundrar om det med detta också menas ursprungsbeteckning. Därför vill jag frågajordbruksministern om jordbruksministern ämnar verka för att utökningen avmärkningen också får gälla ursprungsbeteckning. Den sista frågan utreder livsmedelsverket, somhar fått i uppdrag att se över vilka kvalitetskrav som kan anses viktiga ochsöm kan göra det lättare för konsumenten att välja på ett bättre sätt. Jag haremellerdd inget skäl att här gå in på detta, eftersom det inte finns med iIngbritt Irhammars fråga. Den första frågan är naturligtvis viktig, dvs. frågan omhur man skall kunna få en kontroll av de importerade varorna som såvitt möjligtmotsvarar den som sker när det gäller svenska varor. Det är ju inte alltidsäkert att det är så att säga en skala: att man i ett land har låga krav, medanSverige har de högsta kraven. har höga krav, och det är bra att Sverigehar det. Det skall vi alltså ha, och vi kan gärna skärpa dem när vi upptäckernya problem. Men det kan också vara så, att andra länder har andra typer avproblem. I ett främmande land kan man bekämpa andra saker än dem som vibekämpar här i . Vi har också skäl att lära oss av utlandet och intebara utgå ifrån att det är sämre ställt där. De svenska myndigheterna gör alltså vad de kan i syfte attåstadkomma att det ställs Ukvärdiga krav. Kontrollen på importvarorna är ocksåutomordentligt hård, jämförd med andra länders kontroll. Vi har alltså giviten utredning det speciella uppdraget att se efter om vi kan få kontrollen merlikvärdig. Som jag också framhöll i svaret har det lagts fram förslag som nuövervägs i kansHet. 153 (); Märkningen av livsmedel utreds, men visst kanutredningen få tilläggsdirekdvet att märkning om ursprungsland är önskvärd. Jag är medveten om att har mycket höga krav närdet gäller kvaliteten på livsmedel. Det är bra, men det är inte bra om vi inte kan ställa samma krav på de importerade varorna. Specialister på området säger också att vi inte kan klara detta, eftersom vi inte kan mäta restsubstanserna. När det exempelvis gäller kött får vi in delar av kött, där det t. ex. är omöjligtatt upptäcka antibiotika. Orsaken är att sådant oftast upptäcks i inälvorna.