prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagförordar inte att vi skall skapa bestämmelser som åstadkommerskatteundandragande, men bör inte reglerna vara så hårda att de näranog omöjliggör ett överflyttande under vederbörandes livstid; En avanledningarna fill att många familjeföretag säljs fill större företag är justde svårigheter som möter vid generationsväxlingar. Också inom jordbruketkornmer dessa problem att bli ännu mer framträdande än nu -inte minst på grundav den storleksrationalisering som har, skett . Också där kommer detatt bli problem att klara generationsväxlingar. Dethade således varit oerhört värdefullt om det hade varit möjligt att underlättagenerationsväxlingar genom att låta samma skatteregler gälla vid gåva som vidarv. Jaghoppas att den antydan som finns i svaret om att finansministern inte är heltnegativ till vissa ändringar skall kunna medföra att generationsväxlingar iframtiden inte omöjliggörs på samma sätt som . Det är min, och tror jag,även finansministerns önskan att vi skall kunna behålla familjejordbruken. Dågäller det att vi har en lagstiftning som inte alltför mycket försämrarmänniskors möjligheter att behålla dessa. Jagnoterar att svaret inte är helt negativt och hoppas att finansministern skallägna uppmärksamhet åt detta och om möjligt fillmötesgå de krav som här harframställts. Anf.92 (): Också jag villtacka finansministern för svaret på min fråga. Jaguppfattade det som ett relativt positivt svar, även om finansministern intelovade mer än att han skall ta ställning till de förslag som kan komma frånarvs- och gåvoskattekommittén . Jag hoppas att ärendet skall få ensnabb behandling när förslag från arvs- och gåvoskattekommittén har kommit. Detär angeläget att de störningar som "befaras i fråga omfamiljeföretagens generationsskiften inte skall bli mera långvariga ännödvändigt. Menäven om frågan behandlas relativt fort befaras nu på många håll svåraskattesmällar för företag som redan har genomfört gåvotransaktioner. Jag villdärför fråga finansministern om han kan tänka sig att medverka i någon åtgärdsom kan underlätta för dem. Det är risk, säger många, att det kan bli bådekonkurser och nödvändigt för många att sälja sina företag. En del företag kanockså bli tvungna att klara problemen genom att minska antalet anställda. Detär alltså inte bara företagarna som får problem utan även de anställda. Överläggningenvar härmed avslutad. 21 § Svar på fråga1986/87:477 om reseavdragen vid inkomstbeskattningen har frågat mig om det är min mening att reseavdrageni framtiden skall ingå i ett höjt schablonavdrag. 5 protokoll 1986/87:100 Om reseavdragen vid inkomstbeskattningen frågade mig omjag hade några planer på att avskaffa reseavdragen. Den gången svarade jag attregeringen, inte har några planer på att avskaffa reseavdraget. Jag svaradeäven följande: "har emellertid i sinanslagsframställning för /88 pekat på att det schablonavdrag om3 . under inkomst av tjänst som införs i samband med taxering,då den förenklade självdeklarationen första gången skall användas, snabbtkommer att ätas upp av ökade kostnader för arbetsresor. Riksskatteverketframhåller därvid att om det är svårt att genomföra en generell höjning avschablonavdraget får i stället en radikal förenkling av avdraget för resor tilloch från arbetet övervägas. En förutsättning för att den förenklade självdeklarationenskall fungera på avsett sätt är att schablonavdraget täcker de vanligastekostnaderna under inkomst av tjänst. Som jag nämnt i ett svar iår på fråga av kommer arbetet med att reformera skattesystemetatt föras vidare i syfte att skapa enklare och rättvisare skatter somstimulerar arbete, sparande och investeringar. Som jag ser det.måste man ävenvid en sådan bredare översyn av skattesystemet ta regionalpolitiska hänsyn avdet slag som nämner i sin fråga. Men det är inte nu möjligtatt precisera vilka ändringar som kan bli resultatet av det nämndaarbetet." Jag vill för kännedom tillägga attockså ett schablonavdrag är avsett att täcka faktiska kostnader som ryms inomschablonen. Kostnader därutöver har en skattskyldig också rätt att göra avdragför men med den skillnaden att den skattskyldige då inte kan använda denförenklade självdeklarationen. 94MARIANNE (): Jag tackar finansministern för svaret. Jo då, jag är fullt medveten pm att de kostnader som interyms inom schablonen får dras av därutöver. Det är ingen nyhet för mig. Men detorättvisa i förslaget är att alla har samma avdrag, oavsett om man harresekostnader eller ej. Den som åker kollektivt i storstad i redan subventioneradkollektivtrafik tjänar mycket på detta system medan den som tvingas till långaarbetsresor inte får något reellt avdrag. Detta förslagmissgynnar dem som bor iglesbygd. Det går stick i stäv mot alla regionalpolitiska strävanden i övrigt. sade i det svar jag fick den 20 novemberockså att arbetet med attreformera skattesystemet syftar till "att skapaenklare och rättvisare skatter, som sfimulerar arbete, sparande ochinvesteringar". Då har jag kanske en annan syn på rättvisa än finansministern- ett borttagande av reseavdragen, som förslaget innebär, kommer att missgynnadem som bor i glesbygd och dem som bor på mindre orter men också de företag somligger i småorter och i orter runt omkring storstäderna. De får stora problemmed att rekrytera personal, om de anställda inte får göra reseavdrag. I minhemkommun, , har företagen mycket svårt att rekrytera personal på grundav att det är fråga om folk som bor i och kanske har svårt för attpendla - jag skall nämna att tågen inte heller stannar i . Jag vill fråga finansministern vilka andra åtgärder manämnar vidta för att uppnå en regional balans när det gäller resorna. 95Finansminister : Prot. talar om ett förslag. Vilket förslag avser 2april 1987 Det finns inget förslag om att avskaffa reseavdragen. Det finnsinget förslag om att ändra deras nuvarande konstruktion. förslag ärdet alltså talar om? 96 (): Nej, det är väl riktigt att det inte finnsnågot förslag om det -så till vida kan jag hålla med finansministern. Svaret påmin fråga var att regeringen inte har några planer på att avskaffareseavdragen, men tydligen har finansministern sådana planer- den idéskiss omskatter som har gått ut i det socialdemokratiska partiet är jufinansministerns. Vi får naturUgtvis se vilket resultatet blir avdet, men om man framlägger en sådan idéskiss för en så stor partiorganisationligger det väl en tanke bakom. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan vilka andraregionalpolifiska åtgärder man tänker vidta. Jag noterar det som en viss framgång att jagnu efter två frågor och två svarsomgångar i äntligen har fåttMarianne att inse att det inte finns något förslag om att avskaffareseavdragen. Då kanske vi inte behöver träffas och upprepa detta någon mergång. I den idéskiss som hänvisar till finnsdet inte heller något förslag om att avskaffa reseavdragen. Kan vi då kanske,som det heter ibland, dra ett streck när det gäller den här debatten? 98 (): Innan det kommer ett riktigt förslag skall jagdå inte återkomma i den här frågan. Men lägger en finansminister fram enprincipskiss om skatterna för sin partiorganisation kan jag inte tänka migannat än att han menar allvar med den. Jag förstår inte att inte finansministernvill svara på min fråga - detta måste ju ändå vara någonting som han tänker sigatt genomföra; annars framlägger man inte en sådan skiss för en så storpartiorganisafion. Vidare vill jag säga att reseavdragen ju avskaffas i ochmed att de ingår i schablonavdraget. Det är verkligheten. Överläggningen var härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1986/87:426 om stationshuset i har frågat mig om jag villmedverka till att SJ skänker bort stationshuset i till ortensföretagarförening. Enligt de principer som gäller för försäljning av statensfasta egendom kan SJ endast avyttra stationshuset till etf marknadspris. Att sälja till ett lågt pris eller skänka bort huset kräver därförett riksdagsbeslut. Regeringen har beslutat att ett femtiotal av SJ;sstationshus ute i landet skall förklaras vara byggnadsminnesmärken. Däremot hardet inte gjorts någon framställning till regeringen vad gäller stafionshuset iMolkom. Enligt de upplysningar jag inhämtat hos SJ kommer SJ att iförnyad form samråda med kommunen för att diskutera denna fråga. Någonåtgärd från min sida är därför inte aktuell. 100 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Får jag fråga kommunikationsministern om han har någrasynpunkter på problemet med de överblivna stationshus som finns överallt ilandet. Det vore intressant att få veta det, eftersom detta uppenbarligen kanvara ganska knepiga fall för både SJ och berörda kommuner. SJ:s stationshus i har av riksantikvarieämbetetklassificerats som en som borde bevaras. Vid en annan värdering harman kommit fram till att huset dock inte skall förklaras sombyggnadsminnesmärke. SJ bestämde sig då raskt för att riva detta stationshus,trots att det är ett utomordentligt användbart hus, som vill använda för företagsamhet i ett samhälle därsysselsättning behövs. Finns det verkligen inget mellanting - någonting mellanett stadfästande som byggnadsminnesmärke och ett rivande? Priset kan naturligtvis vara ett problem i sammanhanget,om SJ bestämmer sig för att marknadspriset för ett sådant här stationshus skallvara lika med marknadspriset för andra likvärdiga byggnader i etf samhälle. Vivet att kommuner i allfnänhet är rädda för att dra på sig nya kostnader, ochföretagarföreningen på orten har kanske inte de pengar som behövs. I det lägetkan det dess värre falla bort ytterligare en byggnad i stället för att den tasfill vara. Jag har inga andra synpunkter än vad riksdagenhade när den beslutade att sådana här byggnader skall försäljas fillmarknadspriser. Finns det ingen användning för ett stationshus, blirmarknadspriset givetvis mycket lågt eller kanske inget alls. Men det ärnågonting som man får diskutera från fall till fall och från ort fill ort. Såvitt jag förstår kommer SJ i detta fall att föraytterligare diskussioner med kommunen. EnUgt de regler som fattatbeslut om finns det ingenfing som hindrar att man kommer överens om hur dennafråga skall hanteras och på det lokala planet träffar någon form av uppgörelse.Jag anser att det med de regler som gäller knappast är en angelägenhet förregeringen att fatta beslut i detta fall. 102GÖTHE (): Jag tackar statsrådet för det kompletterande svaret. Inom SJ är manmycket snar med att besluta om att en stationsbyggnad skall rivas, om den inteär förklarad som byggnadsminnesmärke. understrykaatt detta stationshus i det här samhället utgör en väsentlig del av miljön, ochdet finns alltså företagare som bokstavligen står i kö för att få användahuset. Jag är också ute efter själva principen, och det är dåintressant att statsrådet i alla fall är positiv till att man inte river huset.Det är ett väsentligt steg på vägen. Dessutom vill jag med adress till SJ understryka att jagutgår från att man inte gör någonting förhastat. Om det inte hade skapats enopinion i samhället för ett bevarande, hade SJ kallat på rivningsfirman ochstafionshuset hade varit utplånat. Det måste tydligen finnas en opinion påvarje plats som har ett stationshus som icke förklarats sombyggnadsminnesmärke. Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1986/87:484 om banunderhållet påinlandsbanan har frågat mig om regeringen görnågot för att banunderhållet på inte skall eftersättas. SJ måste inom ramen för fillgängliga medel anpassa sinainsatser för investeringar och underhåll till trafikunderlaget och tillbedömningen av den framtida trafikutvecklingen. När det gäller börmålsättningen vara att insatserna koncentreras till de delar därtrafikunderlaget är tillräckligt för att skapa en rimlig trafikekonomi. Förbandelen , som frågeställaren nämner särskilt i sin fråga,fillkommer det faktum att den framtida persontrafiken enligt beslutskall omprövas . Mot denna bakgrund är detförståeligt att SJ iakttar viss försiktighet när det gäller insatser i fråga ominlandsbanan. Kvar står emellertid statens ansvar för underhållet av banan ochmålsättningen att den skall vara framkomlig på hela den sträcka som nutrafikeras. 104JAN JENNEHAG (vpk): Jag tackar kommunikafionsministern för svaret,Kommunikafionsministern säger att SJ måste anpassa insatserna inom ramen förfillgängliga medel. Ja, det är just detta det är fråga om. Vilka medel har SJför att fullgöra sitt uppdrag? Enligt trafikpolitiska beslut skallpersontrafikens framtid prövas inte bara på den bandel jag har nämnt utan ocksåGällivare-Arvidsjaur-Stomman och skall prövas i samband med attbansträck-ningarna sätts i fråga. Man skall också ta hänsyn till turistsatsningpå . förstår kommunikationsministern att SJ vill skära nedbanunderhållet för en del bansträckor. Minskat banunderhåll leder till lägretåghastigheter -det finns ingen väg förbi - och det leder till ett minskatresande. Då minskar länshuvudmännens intresse för banan, och ett minskatresande kommer att aktualisera nedläggningar av persontrafik. Prot.1986/87:100 Det finns mängder av exempel på att bandelar får försämradstandard och blir allt mindre attraktiva för persontrafiken. Det finnsmängder av exempel Om de litiskast a- på att tidtabeller inte stämmeroch att busstrafiken går parallellt med banan. t- Upprätthållandet av inlandsbananstrafik är ett led i försvaret av inlandets franitidoch i kampen för att rädda vårt lands kanske råvamrikaste men likväl Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1986/87:486 om den politiskasituationen i har frågat mig om regeringenvidtagit eller tänker vidtaga några åtgärder för att påtala för regimen i Kenyadess brott mot mänskliga fri- och rättigheter, har i sin konstitution grundlagfäst fundamentalamänskliga fri- och rättigheter. Enligt rapporter har dock respekten för dessafri- och rättigheter försämrats . Motståndare till president dennes statsbärande parti råkar allt oftare ut för arresteringar ochförföljelse. Uppgifter om tortyr har förekommit. Utrymmet för kritik harminskat. Från svensk sida följer vi noggrant utvecklingen i Kenya.Med anledning av olika händelser som berört mänskliga rättigheter har vi förten diskussion med . Biståndsminister tog ocksåunder sitt besök i upp detta ämne med president.Vi har även i samarbete med organisationer som arbetar för främjandet avmänskliga rättigheter tagit upp enskilda fall med de kenyanska myndigheterna. Vi kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen ochinte tveka att på nytt för förklara vår inställning och ageratiU försvar för mänskliga rättigheter. 106 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret. Menjag tycker, herr utrikesminister, att svaret andas att det skulle vara i någraenstaka fall som människor råkar ut för presidentens missnöje och fängslas ocheventuellt utsätts för tortyr. Amnesty ger ut en bulletin, som heter Fack och förföljelseoch som jag tror att utrikesministern har läst. I nr 1 redovisas att det faktisktförhåller sig litet annorlunda. Det sker en systematisk upptrappning av våldet från regimens sida i . Jag har tagit upp det i min fråga därför att jag ser allvarligt på det, och det vet jag att utrikesministern också gör. Jag harandra uppgifter - jag utgår ifrån att de är riktiga, och jag har tagit upp demtidigare här i . Det är exempelvis vad som hände 1984 i , där enligt uppgift 1 000 människor dödades av regeringstrupper. Jag har inte fått uppgiften dementerad, snarare bekräftad. Sedan kan man diskutera om det gällde t. ex. smugglare, men själva tillvägagångssättet visar regimens karaktär. Vi vet också att regirrien under den pågåendeFN-konferensen -kvinnokonferensen - avrättade 13 kenyaner som hade fåttuppehållstillstånd i men som av någon anledning som jag inte kan gå inpå här skickats tillbaka. Det finns många andra sådana fall, förvinnanden,polisingripanden, deporteringar, förlust av medborgarskap m.rn. Jag hoppas att vi är överens om att oavsett var förtryckoch förföljelse av polifiskt oliktänkande förekommer måste vi med precis sammakraft protestera och säga vår mening. Jag tror att det är mycket nödvändigt att använderden kraften, inte minst med tanke på att är ett biståndsland och fåråtskilliga miljoner av oss . Om s. k. extrapriser Överläggningenvar härmed avslutad. 25 §Svar på fråga 1986/87:493 oni s. k. extrapriser har frågat om regeringen harplaner på att förbjuda prissänkningar med s. k. extrapriser. Det förekommer att marknadsföringen av oUka typer avpriserbjudanden inte alltid överensstämmer med marknadsföringslagens krav påvederhäftighet. har utfärdat särskilda riktlinjer för sådanmarknadsföring. Enligt dessa riktlinjer får extraprisbegreppet endast användasom det är fråga om tillfälliga nedsättningar av viss storlek. Det ordinariepriset skall anges. Jordbruksministern har uppmanat handeln att undersöka omsystemet med extrapriser fungerar som det var tänkt. Den uppmaningen är enligtmin mening befogad. Regeringen har inga planer på att ingripa mot företeelser,t. ex, tillfälliga prisnedsättningar, som är uttryck för en'effekfiv priskonkurrens. 108 (): Jag får tacka statsrådet för svaret,även om jag tycker att det var en aning otydligt, nästan lika otydUgt som detuttalande av jordbruksministern som. föranledde min fråga. Till att börja med säger statsrådet att han tycker att detär bra att man undersöker om systemet med extrapriser fungerar som det vartänkt. Sedan säger han att man inte skall ingripa nu motprissättningar som är uttryck för "en effekfiv priskonkurrens". Fårjag fråga vad han menar med en-ineffekfiv priskonkurrens? År det någontingdåligt som man skaU ingripa mot? Jag tycker att alla typer äv priskonkurrens är bra. Om mantänker på vilken betydelse den har för de människor som går i butikerna ochhandlar, är det alldeles uppenbart att-extrapriserna spelar en ganska stor rolloch har stor posifiv betydelse för många, inte minst för barnfamiljer som harganska svårt att få ekonomin att gå ihop. De brukar veckohandla med ledning avde extrapriser som finns. 1986/87:100 Jag kanske kan få komplettera frågan med att höra om statsrådet har några tankar på hur man skall få nedprisstegringstakten. T 7 '. Skall man ingripa mot prisnedsättningar som är ett uttryck för något slags ineffektivpriskonkurrens? Jag skulle gärna vilja haförtydligande på den punkten. Jordbruksministern talade inte om att handelnskulle undersöka systemet med extrapriser, utan han talade om att statsmakternaskulle ingripa. Det skulle därför vara bra om statsrådet kunde svaratydligt ja eller nej om han tar avstånd det uttalandet eller om han anser attstatsmakterna skaU ingripa mot systemet med extrapriser, Anf.109 Statsrådet , Å. : Fru talman! I varje fall enligt depressmeddelanden som finns talade jordbruksminister faktiskt om attdet var handeln som själv borde gå igenom systemet med extrapriser. Man bordealltså göra en självsanering i den mån det fanns tecken på att systemet intefungerade såsom det var tänkt -dvs. att extrapriserna inte användes enUgt deriktlinjer som är utfärdade. Får jag sedan säga att med en effekfivpriskonkurrens menar jag att man använder extrapriserna så som tanken är; attdet är en faktisk prisnedsättning av ett ordinarie prissorfiment som finns inomhandeln. Detta är också i enlighet med de riktUnjer som utfärdats. Sedan trorjag att och jag kan vara överens om att det finns inslag i dettamed extrapriser som inte direkt har denna innebörd utan som kan vara ettuttryck för andra typer av marknadsföring, där man också använder sig avextraprissättning. Men att gå in på detta tycker jag kanske skulle föra någotför långt i denna diskussion. Anf.110 (): Jag tackar fördetta. Detär alldeles riktigt att det kan finnas andra inslag i prissättningen, något somdå är en fråga för konsumentombudsmannen och för , om det gårså långt. Det är inte en fråga som jordbruksministern skall lägga sig i. SannoUkthar jordbruksministern uttryckt sig otydligt, om pressmeddelandet skiljer sigfrån det som refererats i fidningarna. Men det är faktiskt så att allmänhetenhar att gå efter det som refereras i pressen, och det vore ju en fördel omstatsråden kunde uttrycka sig så tydligt att de referat som ges verkligenöverensstämmer med det man har velat få sagt. Jag tycker fortfarande att det finns otydligheternär det gäller vad statsrådet menar med ineffektiv priskonkurrens,och jag är litet nervös för att hans uttalande speglar låt mig säga den rådandesocialdemokratiska förkärleken för regleringar över huvud taget. Jag har litetsvårt att se var det hela skall sluta, om man inför prisregleringar som hindrarföretagen från att höja priserna och sedan är litet tveksam till huruvida manskall tillåta företagen att sänka priserna. Då blir det faktiskt helt ochhållet slut på alla prisrörelser här i landet, och det vore fill stor skadabåde för ekonomin och för konkurrensen. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Svar på fråga1986/87:472 om reglerna för hemligstämpling av vapenexport har frågat mig om vilka regler som gäller förhemligstämpling av vapenexport. Ärendenom utförsel av krigsmateriel liksom upplåtelse eller överlåtelse avlicensrätfigheter omfattas av sekretess som framför allt är motiverad avutrikespolitiska skäl. Det skulle således kunna inverka negativt på vårt landsrelationer till ett köparland om vi avslöjade dessa länders försvarsdispositioner.Regeringen kan därför inte offenfliggöra sammansättningen av den export som gårtill varje enskilt land, I vissa fall kan det också vara fråga om att skyddauppgifter som, om de skulle röjas, skulle kunna vara till men för vårt egetförsvar eller på annat sätt vålla skada för rikets säkerhet. Ärenden omkrigsmaterielexport kan också innehålla uppgifter som är skyddade av hänsyntill enskildas ekonomiska förhållanden. Ett offentliggörande av sådaninformafion skulle kunna skada och t, o. m. omöjliggöra den svenskaförsvarsindustrins möjligheter att verka på världsmarknaden. Närmare uppgifterom offentlig insyn i krigsmaterielexporten finns angivna i regeringensproposition /85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport m, m. avsnitt 2,2 och 3,3. Somett led i den större öppenhet som är en följd av nämnda proposition har regeringenårligen fr, o, m. 1984 offentliggjort bl, a, vilka länder exporteratfill, värdet av den krigsmateriel som gått fill varje enskilt land samt värdetav den totala krigsmaterielexporten fördelat på sex olika huvudområden. Rentgenerellt vill jag säga att regeringens allmänna strävan är att vara så öppensom möjligt, men avstämning måste alltid göras mot gällande sekretessregler.Vid några tillfällen har regeringen funnit det sakligt motiverat att lämnanärmare upplysningar. ordförande lämnade informafion om exporttill var detta redan känt genom det svar på fråga av OswaldSöderqvist som dåvarande utrikes- och handelsministern lämnade den 2december 1982. Omreglerna för hemligstämpling av vapenexport 112 (): Jag tackarAnita för svaret. Detär mycket svårt att diskutera vapenexport när man inte får tala om vilka vapendet gäller eller hur många det rör sig om. Det upplevde vi som diskuteradevapenexporten i förra årets dechargedebatt. Det upplever vi i ännu högre grad . är vi många fler som diskuterar frågan både inom och utanför. Ävenom vissa ledamöter har läckt en hel del från konsfitufionsutskottets granskningav vapenexporten har inte några hemliga uppgifter röjts. Däremot avslöjadekonstitutionsutskottets ordförande - till vår häpnad - i förra åretsdechargedebatt att exporten rörde sig om luftvärnskanoner fill . Nufår jag veta i svaret att redan hade nämnt detta tidigare. Dethar jag inte observerat, måste jag erkänna. Jag blev dock förvånad när jag fickhöra i utrikesdebatten öppet ange hur många Robot70 som exporterades fill under de borgerliga regeringsåren. EnligtKU: s handlingar är dessa uppgifter hemliga. Jag undrar: När hävs dessa beslutom hemligstämpling? Kan inte vi i oppositionen också få reda på när vi öppetkan diskutera olika uppgifter om vapenexport? talas det mycket om - inte minst från regeringens sida - att lägga allakorten på bordet.