prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Det blir ett alldelesmeningslöst tal om vår möjlighet att hävda vär neutralitet, om vi intetillgodoser detta primära behov: att kunna försörja oss vid en långvarigavspärrning. Jordbruksregleringen har tagits upp här i olikasammanhang. Jag fann ett visst samförstånd härvidlag mellan ochmig - det konstaterar jag, icke utan viss tillfredsställelse. Det är ju ändå såatt vad vi kallar världsmarknaden är helt fjärran från vad som är normalaproduktionskostna- Prot.1986/87:47 irdecemberl986 der, äveni de mest effektiva jordbruksländer, och därmed har också, som jag tidigaresade, alla möjligheter att hävda sig,i en världsmarknad därproduktionspriserna får råda. Men ser vi på litet kan jag somexempel ta hur viktigt det är att man.inte håvar in tillfälliga vinster urfrihandeln men sedan får betala detta flerfaldigt efteråt. Jag är alldeles övertygad om att svensk jordbruksmark inomnågra decennier kommer att vara en mycket åtråvärd hårdvaluta. Svensk jordbruksmarkär ingenfing som vi kan försumma och fördärva, i tron att vi senareostraffat skall kunna hämta fillbaka värdet igen. kommer utan tvivelsund jordbruksmark som kan producera bra livsmedel att vara en bristvara. Detborde då, hur högt vi än värderar frihandeln, vara primärt för oss att finnaformer för att utnyttja denna då produktionen kanskeinte bör belasta det historiskt sätt mycket tillfälliga överskottet avlivsmedel på världsmarknaden. En rad liknande överväganden måste göras, om man verkligenvill främja frihandeln. Det är detta som enligt min mening är poängen icenterns ställningstagande. Vi har en mycket positiv inställningfill.frihandeln, men den måste placeras in i en verklighet, så att vi intebinder ris åt egen rygg för morgondagen utan ser de positiva effekterna i ettlängre tidsperspektiv. AnL 276LENNART (): Jag vill först vända mig till ,Jag noterade i mitt anförande att det tycktes framgå av reservationeratt ansåg att socialdemokratin förde en alltför frihandelsvänligpolitik. Det tyckte inte om, men jag menade inte detta som någonstörre kritik, utan det var bara ett klart konstaterande av att det här går en klarskiljelinje mellan moderater och folkparfister å ena sidan och centerpartisterå den andra. Från socialdemokratins sida välkomnar vi denna sökande attityd hoscentern när det gäller den här typen av frågor, som vi noterar attmoderata samlingspartiet och folkparfiet inte ställt sig bakom de reservationersom avgivit, I ceriterns reservation nr 2 sägs följande: "Somanförs i motion 1985/ '86:U530 (c) är emellertid frihandel inte ett mål i sig,I varje situafion gäller det att bedöma de faktiska följderna avfrihandelselsprincipens tillämpning. Det måste bli fråga om avvägningar mellanolika samhällsintressen, vilket kan leda till att principen i vissa fall fårmodifieras. En ansvarsfull handelspolitik bör alltså bygga på sådana avvägningarsnarare än på en doktrinär tillämpning av frihandelsprincipen," Jag kan instämma i det som sägs här, som måhända snarareinnebären kritik mot rrioderata samlingspartiet och än motsocialdemokratin. Vi är i princip diskuterande i de här frågorna, men vikonstaterar att för löntagare och för det svenska samhället ärfördelarna med en frihandel så oändligt mycket större än nackdelarna. Vitvivlar på möjligheterna att så att säga välja och vraka när detgäller frihandelsavtal. Vi är fångna i den obevekliga verklighet som råder,Naturiigvis kan vi göra avvikelser - vi kan göra alexandershugg - men detinnebär att man gör betydande omorienteringar, och då går kanske centralafördelar som man Men trots allt skulle jag vilja påstå att vi inom socialdemokratin står närmare än moderata samlingsparfiet och i de här frågorna. Till slut: sade någonting om attsocialdemokratin går åt rätt håll här det gäller handelspolitiken, men att detinte var fråga om någon målmedveten frihandelslinje utan om något av ettsicksackande. Men, , detta är ju också ett uttryck för att viständigt för vår mål-medel-diskussion och i och för sig inte så konstigt. Vi äralltså inte dogmatiker på det här området, men vi har efter rafionella ochnoggranna överväganden funnit att frihandelssystemet i varje fall förnärvarande är överlägset varje annat alternativt handelssystem. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattasvid morgondagens sammanträde, seprot. Kammaren beslöt att den återståendebehandlingen av de på föredragningslistan två gånger bordlagda ärendena skulleuppskjutas till morgondagens sammanträde. 54 8 AnL 277 : Jag får meddela att morgondagens sammanträde inleds medvoteringar i de betänkanden som slutdebatterats . Därefter upptas tillbehandling skatteutskottets betänkande 17, 55 8 Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1986/87:123av () till försvarsministern om lokalisering till av envapenfri skola: säkerhetspolifik syftarfill att bevara landets oberoende, och det bör därför vara varje individsmöjlighet och rättighet att medverka fill detta på olika sätt. Totalförsvaret utgörs av hela det för beredskap, ochkrigsförhållande omställda samhället och är därmed hela svenska folketsangelägenhet. Varje medborgare måste därför alltefter sin förmåga beredastillfälle att engagera sig i landets försvar. Det bör emellertid finnas en rimlig avvägning mellan å enasidan samhällets deklarerade behov av allmän värnplikt och å andra sidan denenskildes moraliska övertygelse om det felaktiga i att avvärja och lösakonflikter genom att bruka vapen mot andra människor. Samhället måste på alltsätt respektera de individer som anför religiösa eller andra skäl riied denuttalade grundinställningen om en stark respekt för det enskilda människolivetoch dess okränkbarhet. 1986/87:4711 december 1986 Lagen om vapenfri tjänstgöring anger att värnpliktiga kanerhålla tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring, värnpliktsutbildningskommittés betänkande omvapenfriutbildningen (SOU 1986:30) framhålls att även vapenfritjänstgöring är av utomordentlig betydelse för samhället under såväl beredskapsom krig. De vapenfria tjänstepliktiga bör därför ges en utbildningi fred som de behöver för att i krigsbefattning lösa uppgifter under bådeberedskap och krig. Utbildningen bör vara målinriktad och leda tillkrigsplacering inom de civila delarna av totalförsvaret. Denna utbildning bör planeras med omsorg och ta sikte påsåväl en allmän grundutbildning som repetitionsutbildning. En sådan utbildningkan vara speciellt efterfrågad inom såväl barn- och äldreomsorg som hälso- ochsjukvård. Men behov föreligger också inom transportväsendet och informationstjänsten.Den nuvarande vapenfriutbildningen kännetecknas av svårigheter i fråga omkontinuitet inom de olika faserna av utbildningen. Den anordnas av statliga, landstingskommunala och avkommunala myndigheter samt vissa organisationer. För utbildningen av devapenfria tjänstepliktiga ansvarar . Enligt kommittéförslaget (SOU:30) föreligger nu yrkande omatt introduktion och allmän grundutbildning skall bedrivas centraliserat vidtre vapenfriskolor placerade med en vardera i södra, mellersta och norraSverige, Med hänsyn till att har den störstavolymen vapenfria bland Norrlandslänen och att är centrum förgymnasieskola och högskoleutbildning, anser jag att en förläggning av dennaverksamhet till , vore att föredra. har genom sinnärhet till goda möjligheter till rekrytering av lärare. Eftersomsamverkan med andra utbildningsinstitutioner och totalförsvarsmyndigheter är avväsentlig betydelse finns därmed goda förutsättningar vid en placering av envapenfriskola till , Närheten till Urneå med vårdhögskola,regionsjukhus, universitet, regemente, FOA, länsstyrelse m, m, kan även påannat sätt bidraga till en god utbildning av vapenfria tjänstepliktiga. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till försvarsministern: Är försvarsministern beredd att, omden föreslagna utbildningen kommer till stånd, lokalisera en av de föreslagnavapenfriskolorna till i och därmed ? 1986/87:124 av () till statsrådet om ökad återvinning av avfall, m,m,: Avfallsfrågorria, utnyttjandet avnaturresurserna och möjligheter att så långt som möjligt uppnå en fungerandeåtervinning blir alltmer angelägen. De avfallsmängder som uppkommer kanuppskattas till nedanstående volymer: Affärs- ochkontorsavfall (allmänt industriavfall) ca Slam frånreningsverk ca (torrsubstans) Jordbruksavfallo,d, ca Om de avfallsvolymer som kommerårligen i uttrycks i volym i stället för vikt får vi ca 17 miljoner mhushållsavfall och 18 miljoner m-* allmänt industriavfall. Sammantaget uppgårallt avfall i till i runda tal 50 miljoner m. Dennaavfallsvolym skulle om den gjordes en meter hög, täcka en yta av 7 x 7 km-. På tioår skulle avfallet med samma höjd täcka en yta av 22 x . Man kan av dessa siffror lätt få en uppfattning omavfallsproblematikens areella vidd. Att lösa våra avfallsproblem genomdeponering kräver således tillgång till stora markarealer. Det förtjänar ocksåpåpekas att energiproduktion med kol eller andra fasta bränslen ger upphovtill avfall i form av aska och ofta också avsvavlingsprodukter. Även dessaavfallsslag bör tas med i bilden. saknar lagstiftning som innehåller generellakrav på återvinning. Sådan lagstiftning skulle kunna påskynda utvecklingen motslutna system vid tillverkning, samverkan mellan ohka fillverkningsindu-striersamt sådan sammansättning av produkter att återvinning underlättas. Denlagtekniska utformningen måste utredas närmare. Det lämpligaste är troligen attkomplettera miljöskydds- och produktkontrollagstiftningen. En sådanlagstiftning skulle kunna påskynda utvecklingen mot slutna system vidtillverkning, samverkan mellan olika tillverkningsindustrier och en sådansammansättning av produkter att återvinning underlättas. Miljöavgifter bör användas för att fördyra sådanaprodukter vars hantering som avfall orsakar särskilda miljöproblem. Allproduktion och annan verksamhet skall bära sina miljökostnader. Priset på envara bör i princip innefatta alla kostnader i kedjan från råvara till slutlighantering. Därigenom stimuleras en produktion som inte ger upphov tillsärskilda miljöproblem. Användningen av ekonomiska styrmedel är ett sätt attförses marknadsekonomin med ramar. Marknadsekonomin är det ekonomiska systemsom lättast förses med styrmedel, lämpliga för en rationell hushållning medvåra gemensamma resurser. Intäkterna från avgifterna bör användas i miljövårdsarbete. Speciell uppmärksamhet bör ägnas åt det miljöfarligaavfallet och inte minst det problem som den omfattande deponeringen avmiljöfarligt avfall vid i innebär. Det är angeläget att arbetet påatt få fram fungerande återvinningsteknik för miljöfarligt avfall påskyndas.Som exempel kan nämnas den planerade insamlingen av småbatterier sominnehåller kvicksilver och kadmium. Det är angeläget att vi nu får en tekniksom möjliggör återvinning. Ett annat exempel gäller freon, där folkpartietbegärt en utvidgning av bilskrotningslagen så att freoner i kylanläggningar kantas till vara före förbränning. Utredning pågår om möjligheten att bemästra utsläpp avdioxiner från förbränningsanläggningar. Om inte tillräckligautsläppsbegränsningar åstadkoms bör avfallsförbränningen avvecklas. Prot.1986/87:47' Mycket av det miljöfarliga avfallet utgörs av spilloljasom till betydande delar förbränns, ofta på ett från miljöskyddssynpunktoacceptabelt sätt. Endast en mindre del blir ny smörjolja. För att ökaåtervinningen bör tillsynen förbättras och ekonomiska styrmedel prövas. När jordbruksutskott behandladeavfallsfrågorna med anledning av ett antal motioner bl. a. från folkpartiethänvisade regeringen till en kommande proposition. Utskottsmajoritetenavstyrkte därför samtliga motionsyrkanden. Det enda som sedan stod att finna på regeringenspropositionslista, daterad , var ett förslag om "Hantering avbatterier m. m.". När denna proposition sedermera avlämnades visade detsig att den uteslutande handlade om batterier (och därtill var otillräcklig pådetta område). Tillägget "rii. ", som väckte vissa förhoppningar omatt ytterligare avfallsfrågor här skulle behandlas, hade strukits. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga miljö- och energiministern: Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta för att öka återvinningen av avfall och minska utsläppen från miljöfarligt avfall? När kommer regeringen att tillriksdagen överlämna den utlovade avfallspropositionen? 56 8Kammaren åtskildes kl, 22,40, In fidem Förteckningöver talare Prot, (Siffrorna avser sida i protokollet) ..,..'. vicetalmannen 7, 18, 32, 179 Tredje vice talmannen 93 Alemyr,Sfig (s) 155, 157 'i ,, i () 69, 73, 76 . ,(vpk) 106 . ,, utrikesminister 87 '' ,, i (m) 81 , Bjelle,() 20, 29, 31, .32 , . ' Björzén,() 33, 38, 41, 44, 45 , . ,, utbildningsminister 113, 114, Il5, 116, 117 . Bölander, ()101 Brunander, () 71, 74, 77 , Hädar (fp) 163, 175 , (vpk) 59, 62, 65, 67 , (vpk) 121, 125, 126 , ,statsråd 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126 , Hans (m) 96, 97 , () 158 ,Kjell-OloL finansminister 80, 81, 82, 83, 84, 85, .86 , Bo (s) 37, 40, 42, 48 ' ,() 82 , () 165, 177 ,(vpk) 12, 24, 26, 29, 30, 42, 45, 46 , (rii) 55; 61, 62, 66, 68, 69 . , ,() 7, 15, 17 ' ''. Godin,() 109 , , statsråd-118, 119 ,() 51, 159, 175 , ' ,Hans, bostadsminister 78, 79 , () 91, 92 , () 79 , , statsråd 99 Hagård, () 113, 114 , ., , Bo(vpk) 145,. 150, 153 , () 57 61, 65, 68 Hegeland,() 80, 83, 84 , , jordbruksminister 75 , ,statsråd 109, 110, 112 Hulterström,, kommunikationsminister 100, 101, 102, 103, 104 Häggmark, () 116, 117 Högmark, () 128, 132, 133 , ,,(c) 135, 136 , () 95 183. , () 26, 30, 32 1986/87:47 , . Å., statsråd106, 107, 108 ,() 34, 39, 41, 45, 46 ,() 99 ,() 134 ,() 88, 90, 91, 93, 94, 98 Josefson,() 11, 15, 17, 22, 28, 31, 32 ,, i (c) 124 Kindbom,() 144, 149, 151 ,() 118, 119, 120 ,() 115, 117, 118 ,, (c) 59, 66 Måbrink,Berfil (vpk) 87 ,() 105 ,() 13, 16, 17 Nyhage,Hans (m) 142, 149, 151 ,() 10, 16 Orring,() 107, 108 ,() 63, 67, 68 ,, industriminister 104, 105 ,() 36, 39, 42, 102, 103, 104, 122, 123 ,() 54, 172, 178 ,() 70, 73, 76, 77 ,(vpk) 154, 156 ,() 46, 48 ,Gerirud, socialminister 88, 89, 90, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98 ,() 139, 140, 141 ,() 143 ,() 153 ,() 130, 133, 135, 138, 139 ,() 157 ,() 136, 139, 140, 141 ,() 127, 151 ,(vpk) 168, 176 ,() 146, 150, 151 Thurdin,() 89, 90 af ,() 111, 112, 113 ,() 18, 26, 28, 31, 32, 85, 86, 152 ,, justitieminister 108 ,() 72, 74, 77 ,() 111, 112, 113 , () 97 . Östrand, () 100 184 gotab 1987 12043