prot · GA0921 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är försvaret för kapitalet, föregendomen. Den här gången, som så , ökar detborgerliga etablissemangets energi i motståndet mot den typen av skatterdärför att också arbetsgivarna är direkt berörda här. harställt frågan hur arbetsgivarna påverkas. Ja, om de förlorar 1 miljard iåterbäring enbart från SPP, så är det klart att de engagerar sig i en kampanjmot den beskattningen. Detta är det ideologiska blocket i svensk politik när detverkligen slår till. När de borgerliga partierna, kapitalets företrädare ocharbetsgivarna går samman ien politisk kampanj, då ser vi resultat av det slag vi har upplevt de senastemånaderna. Då skyr de inga betänkligheter i kampen mot varje åtgärd som rubbarderas intressen och deras privilegier. 45 (): Finansministern återkommer till diskussionenom vad som har sagts i TV och vad som har sagts i mitt anförande.Finansministern påstod att han citerade ur mitt tal, men det gjorde han inte,utan han citerade ur TV. Sedan sade han - på den punkten har han rätt - att"jag har litet svårt för nyanser". Så förefaller onekligen varafallet, för det här är en diskussion där nyanser bör tillåtas och där de iblandkan vara viktiga. Detta är en fråga om politisk moral. Ändamålet intemedlen, och det har jag försökt säga till finansministern. Jag kan användadetta bildspråk eller något annat bildspråk, men det är en oerhört väsentligsanning som ligger i detta, för finansministern och för oss alla. Ifall det inte är alldeles klart för finansministern, villjag för tydlighets vinnande bara säga att jag med den jämförelse jag användeinte menade att jag trodde att finansministern avser att ge pengarna tillFrälsningsarmén. Så är såvitt jag kan förstå inte fallet, utan dessa 15-20miljarder kronor som tas in kommer att gå oavkortat och direkt till att betalagamla statslån. I detta ligger i och för sig inget fel - det är nödvändigt attbetala av statsskulden -men när regeringen i sin politiska marknadsföring gångpå gång säger att pengarna går direkt och avkortat till de sämst ställdapensionärerna, som det har stått i ett pressmeddelande, så är det falskt. Så ärdet inte, det kan vi t. o. m. läsa i regeringens proposition. Sedan säger finansministern: återkommer med förslag omvad vi skall göra med de sämst ställda pensionärerna. Då skall vi andra varavälkomna att delta i finansieringen. Det där verkar litet underligt. Han har jusagt att han redan har finansierat detta. Skall han nu finansiera det en gångtill? Om finansministern verkligen var genuint intresserad avatt göra något för de sämst ställda pensionärerna och av att få hjälp medfinansieringen, varför har han då kommit till oss och sagt det?Vad han har gjort är att under överfallsliknande former pressa fram dennaskatt, som tar , använda pengarna för att betala av gamlastatslån och säga att han möjligen, kanske, eventuellt senare skall ge någonmiljard till de sämst ställda pensionärerna. Det är faktiskt detta det handlarom, ingenting annat. Denna handläggning är signifikativ för hur ärendet harhandlagts. Det var som, med eller utan telefon, drev fram helafrågan i . Sedan fick vi en snabbutredning. Utredningenvar klar , då den skickades ut på remiss. Det var en snabb remiss -till , om jag inte missminner mig. Därefter kom, fyra dagarsenare, med ett hastigt improviserat pressmeddelande från finansdepartementetkl. 15.00 , ett helt nytt förslag. Förslaget skickades ut pålagrådsremiss . Lagrådets yttrande publicerades den 31oktober. Det var ett historiskt yttrande på grund av tyngden i argumentationenoch allvaret i de frågor som togs upp. Dennahelgdagsafton tog det innan den i en Debatt vid remiss av proposition 1986/87:61 Debatt vid remiss av proposition 1986/87:61 Prot.1986/87:21 kommuniké från lät meddela att den inte tog någon hänsyntill vad lagrådet sagt. Den tog ingen hänsyn. var nog för att avvisa allt detta. Vi fick en proposition i går. Sedan har finansministernlåtit meddela att om det skall bli någon remissbehandling i är ettvillkor från socialdemokratisk sida att denna sker i överljudsfart. Det ärdetta som, bland mycket annat, är så betänkligt. Ni lyssnar inte. Ni tar intehänsyn. Ni kör bara rakt fram. Ni dompterar kommunistledaren per telefon, och nidompterar väl andra med andra medel. Detta måste igenom till varje pris,oavsett de konsekvenser och de synpunkter som kommer fram. Sedan säger finansministern att alla kan vara helt lugnaefter denna debatt - det vill jag nu inte direkt påstå. Det besked vi har fåttfrån direktör på SPP kvarstår. Han är ju faktiskt den som ansvararför dessa pensioner. Det han har sagt till oss som riksdagsmän och till dem somfår pension är att han inte kan garantera att han efter denna skatt i framtidenklarar den värdesäkring av pensionerna som varit självklar. Han kaninte garantera det, och det är han som betalar ut pensionerna. Det är intefinansministern, och det är inte jag. Det är hans ord som gäller, och vi vetvad han har sagt. Samma sak gäller för alla dem som betalatin till sina enskilda pensionsförsäkringar för att få, som en dam skrev tillmig, en liten extra guldkant på tillvaron på ålderns höst. De har också fåttbesked av finansministern här , att det tas pengar direkt från dem. Finansministern gav ett väl konstruerat exempel. Detslutade med att den personen fick betala in och förlorade . Jag kan ta genuina exempel på småföretagare, t. ex.taxichaufförer, som inte får något skydd från ATP som är speciellt mycket värtoch som under många decennier har betalat in stora belopp. De förlorar ,på grund av denna skatt som finansministern skall driva igenom i överljudsfart,30 OOÖ, 40 000-ja . Det är sanningen. Det är möjligt att detta görfinansministern lugn, men jag tror att det är ganska många andra som är oroade. 46 (): Jag tycker att det här är en hemskt konstigdebatt. Finansministern har, för att konkretisera debatten, valt ut ett exempelpå en pensionssparare. Jag förmodar att han gjort det därför att det var ettbra exempel att utgå från för att diskutera effekterna av den härpensionsskatten. Han har valt ut en person som skaffat sig enpensionsförsäkring 1970 och som har betalat in en lika stor premie i kronorräknat fram till . Denna person har haft en real avkastning på 2,1 %per år , inkl. 1986 som ger en mycket bra avkastning.Kjell-Olof har sagt tidigare att det är rimligt att pensionssparare haren avkastning på . Denna person har alltså genom årets goda avkastninglyckats ta sig in i detta intervall på . Men då klipper med en skatt som tar av den reala avkastningen under den härperioden, vilket gör att avkastningen reduceras till - alltså betydligtunder vad 68 Kjell-OlofFeldt själv har sagt är rimligt. Vad är det för rim och reson i en sådan skatt? Jag kan välja massor med andra exempel och räkna ut hurden här skatten slår, men jag har för enkelhetens skull valt exempel. Bevisa med finarisministerns eget exempel vad det är för rim ochreson i den här skatten! Det är det enda vi begär. nämndeexemplet i början av sitt anförande men har inte kommit tillbaka till det. Talaom för den konkrete person det gäller vad det är för rim och reson i att ta av den reala avkastning som ett 17-årigt pensionssparande har givit! Detta är en orättvis skatt. Jag har redan flera gångerpekat på - och jag skall göra det igen - de orättvisor som ligger i skatten ochsom lagrådet i praktiken kritiserat. Skatten slår hårdare mot dem som har haften dålig avkastning på sitt sparande, t. ex. den pensionssparare som börjadespara . Han eller hon drabbas hårdare än den pensionssparare som börjadespara , 1983 eller 1984 och som haft en bättre avkastning. Det är enorättvis skatt av det skälet. Det är en orättvis skatt därför att den slår hårdare motlångsiktigt sparande än mot kortsiktigt. Den som bundit sina pengar ipensionssparande drabbas hårt av den här skatten jämförtmed t. ex. den som har valt att spara i allemansfond. Sedan allemansfondintroducerades har avkastningen för dessa bägge sparformer varit ungefär likastor, kanske t. o. m. något större för allemansfond. Men från den person som nuunder har sparat i en pensionsförsäkring går in och tar70 % av den reala avkastningen men ingenting från den som har sparat i allemansfond.Detta är orättvist. tar från de små och medelstora företagenmen inte från de stora. Det är de små och medelstora företagen som har betalatin sina premiereserver till SPP och som får vara med och betala 7-8 miljarderkronor av den här skatten. Ingenting tas från de stora företagen. , ASEA,, SKF klarar sig allihop undan, för de förvaltar sina pensionspengarsjälva. Detta förhållande behandlades av realränteskattekommittén, som uttaladeatt vi för att det skall bli rättvisa i så fall måste ta skatten också på depensionsmedel som förvaltas av företagen. Men det gör inte , för Feldtvill inte ha en rättvis reform. vill ha en orättvis reform. Det mesträttvisa är att låta bli bägge sakerna. inför en skatt som bara slår motprivatanställda och inte mot offentliganställda. Det är den typen av orättvisorsom lagrådet kritiserar, när man talar om att det är en selektiv engångsskattoch inte en generell engångsskatt. Däri ligger det unika med den här skatten. Men det är inte unikt att regeringen inför en engångsskattoch säger: Vi skall aldrig göra om det. Det gjorde man nämligen , har regeringen två gånger infört en engångsskatt och sagt att man inteskall göra om det. Därför är det viktigt att alla människor har klart för sigatt detta att regeringen säger sig inte ämna göra om en skatt inte innebär attdet inte skall bli fler engångsskatter. Tvärtom är det mycket sannolikt att detkommer fler: Men engångsskatten får inte riktigt samma utformning nästa gång.Det är därför många människor som sparar i andra former än just den här haranledning att känna stark oro inför de besked som har givit. Debatt vid remiss av proposition 1986/87:61 Prot.1986/87:21 Ni står upp till försvar avkapitalägarna, säger . Ja, för all Debatt vid remiss av proposition 1986/87:61 7november 1986 del, för de 3,5miljoner kapitalägare här i landet som har avtalspensioner eller individuellapensioner i försäkringsbolag. Det är dem det handlar om. Det finns säkert enoch annan bland dessa som är en genuin kapitalägare och som har valt att sparai denna form, men det stora flertalet av dessa 3,5 miljoner människor ärvanliga löntagare. Av de 260 000-270 000 personer som hade individuellapensionsförsäkringar - det är den senaste statistik som vihar tillgång till - hade inkomster . Det kan finnasen och annan kapitalägare i någon mening också bland dem, men det storaflertalet är vanliga löntagare. Bland alla dem som har avtalspensioner gällerdetsamma - av dem är vanliga löntagare. Det är inte fråga om att försvara kapitalägare - dethandlar om att försvara de människor som har valt att på olika sätt sparapengar för att ha det litet bättre när de blir pensionerade. Det var mycket oroande när sade påLO-kongressen - och nästan får instämmande från finansministern - att'pensionsskatten är något slags utflöde av medborgarrätten, I kraft avmedborgarrätten, dvs, med hjälp av majoriteten, anser man sig kunna ta vilkenegendom som helst av vilka människor som helst. Detta är kommunistisk politikoch har tidigare inte omfattats av socialdemokraterna, men där har det tydligenskett en ändring. Också det oroar säkert massor av människor i , 47 Finansminister : Herr talman! Jagskall avstå från att kommentera min längd, förklaringar till vadhan egentligen sade är nu så pinsamt många att jag tror att vihelt enkelt lämnar den saken därhän. Det enda jag har fått klart för mig är atthan numera betraktar sin bild av kokande gryta som mindrelyckad. Om det verkligen är så, att det förkastliga i användningenav dessa pengar är att vi löser in gamla statslån, skall jag tala om för CarlBildt att de lån som vi löser in är gamla lån. När vi gör detsparar vi faktiskt räntorna på de pengar som vi annars skulle ha fortsatt attvara skyldiga. Det är de pengarna som går att använda till en förbättring avpensionerna på det sätt som vi har diskuterat. Vad innebär då det här fördelningspolitiskt? På sätt ochvis gav en bra beskrivning; Han nämnde en dam som han har talat medoch som ville ha en extra försäkring ovanpå folkpensionen, ATP och ITP för attfå en guldkant på tillvaron. Jag skulle då vilja säga att det vi villåstadkomma är att en del pensionärer får litet sovel på brödet - det ärguldkanten, och det skall ställas mot önskan att kanske kunna få äta litetanständigare. Det är fördelningspolitik! Det är möjligt att en del guldkanterblir litet mindre lysande efter det här. Men jagvill säga följande till både och . Westerbergär nu fruktansvärt upprörd över att en person som började spara 1970,trots 1970-talets inflation och av borgerligt regerande med kraftigtnegativ utveckling på alla områden, klarar detta och har ökat sitt '' realkapital efter en årligförräntning på . Det är helt plötsligt någonting sombetraktas som en katastrof för vederbörande. Vad diskussionen har gällt är vadförsäkringsbolagen skrämmer sina försäkringskunder med, nämligen att de inteens skall få O % utan att det blir minus - värdesäkringen skall hotas. När jagnu visar att man inte bara får en värdesäkring utan att man också kommer att fåen ökad realförmögenhet, en bättre standard än man trodde när manbörjade spara, ja, då talar man om ett överfall, ett övergrepp. Man säger attvi har kunnat föra en ekonomisk politik som har lett till detta. Dessutom villjag påstå att 1987 och 1988 kommer dessa försäkringstagare att ytterligarekunna bygga upp sina tillgångar. De kommer att få ytterligare enrealvärdeökning av sina pensionsförmögenheter - skattefritt! Varken inkomstereller förmögenheter kommer ju att beskattas 1987 och 1988, Däremot var det ingen som talade om att det gjordes någraöverfall när de borgerliga mer eller mindre krossade värdesäkringen avfolkpensionerna och ATP-fördet var ju vad som verkligen skedde. Det var intefråga om att man skulle få eller i standardhöjning, utan då gällde detom man skulle få behålla den standard som man trodde att riksdag och regeringunder tidigare skeden hade utlovat. Det löftet tog ni tillbaka i en och sammaproposition utan att vare sig låta någon remissinstans eller lagrådet säga ettljud om den saken. Man kan alltså inte riktigt säga att ni har någon meritlistaatt åberopa. När jag frågar om han tänker återbetala deaktuella pengarna -och det här är ändå litet lustigt - svarar han genom attlåta en poet göra det. Jag anhåller, herr talman, om tillstånd att få gå nedtill min bänk och hämta ett papper som jag skall läsa upp ur. Jag skulle vilja avsluta det härmeningsutbytet genom att bidra med en versifierad sammanfattning av min syn påden debatt vi för och den fråga vi belyser. Här finns ett svagt återsken avAtterbom - mycket svagt, vill jag påstå. Mången skriar; Svälten, nöden skall nu drabba dig, liktdöden! Lyssna icke, käre vän, för vår engångsskatt den är till för fattigpensionär, kommer icke mer igen. Debatt vid remiss av proposition 1986/87:61 Överläggningenvar härmed avslutad. Proposition 1986/87:61 hänvisades till skatteutskottet. 8 § Föredrogs och hänvisades Proposition och skrivelse1986/87:45 till skatteutskottet /87:59 till utrikesutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades 1986/87:So104-So 106 till socialutskottet 10§ Svar på interpellation 1986/87:24 om alkoholskatten Förslag om höjd alkoholskatt kommer attläggas fram så att kan fatta beslut i frågan . 49 (): Jag ber först att få tacka finansministerriför svaret på min interpellation. Svaret är verkligen kort men klart ochdessutom positivt så till vida att det innehåller ett löfte om ett förslag omhöjd alkoholskatt. Vad som är negativt är ju att vi fått vänta så länge på ettsådant förslag. Egentligen kunde inte heller det här svaret ha haft ett annatinnehåll, eftersom har uttalat att alkoholskatten åtminstone skallfölja den allmänna kostnadsutvecklingen.- Detta är ju främst motiverat avalkoholpolitiska och sociala skäl. Alkoholfrågan är vår största sociala fråga och orsakar såmånga människor stora problem och svåra tragedier. Alkoholkonsumtionen och dessskadeverkningar för också med sig stora ekonomiska kostnader för stat, kommuneroch landsting. Kostnaderna för samhället har totalt beräknats till mellan 70och . Det är därför ur samhällets synpunkt ocksåsynnerligen angeläget att vi kan minska alkoholkonsumtionen i vårt land. Vi har också glädjande nog kunnat konstatera attkonsumtionen har minskat . Men denna trend har tyvärrbrutits sedan ungefär . Det har bekräftats av såvälsocialstyrelsen. Systembolaget som olika undersökningar. Särskilt stor har ökningen varit iår. Den sammanräknade försäljningen av alkoholdrycker, oniräknat till renalkohol, ökade ,Detta är ju helt oacceptabelt, bl, a, med hänsyn till socialministernsuttalande att det är angeläget också för att nå upp tillVärldshälsoorganisationens målsättning om en minskning av alkoholkonsumtionenmed fram , Den ökade alkoholkonsumtionen har också bl, a, medfört attantalet rattfyllerister ökat katastrofalt - i vissa distrikt med inte mindre än80 %, Vidare har brottsförebyggande rådet konstaterat att i avvåldsbrotten är de inblandade berusade, I den här situationen är det viktigt att vidta sådanaåtgärder som visat sig vara effektiva då det gäller att minskaalkoholkonsumtionen. Jag är därför glad över finansministerns besked omatt ett förslag om höjd alkoholskatt äntligen skall läggas fram så attriksdagen kan fatta beslut . De vetenskapliga data som finns pekar på att prishöjningarär effektiva, men det är då viktigt att understryka att det också beror påstorleken av dessa prishöjningar.Jag hoppas att finansministern kommer att beakta detta i sitt kommande förslag. Alkoholskatten har inte höjts , trots denstigande allmänna kostnadsutvecklingen, vilket lett till att sprit, vin och ölblivit relativt sett billigare. Detta är säkert en bidragande orsak till den avalla oönskade uppgången av alkoholkonsumtionen och till de problem som den förtmed sig och som jag här har redovisat. Som jag nämnde tidigare är det negativt att det gått sålång tid sedan den förra höjningen av alkoholskatten gjordes, innan den nukommande görs. Det är många som uttalat sig för en höjning av alkoholskatten, Isomras krävde generaldirektör ochsocialminister att alkoholskatten skulle höjas. Deras kraykom som en följd av ökningen av ungdomsfylleriet och de tragiska händelser somföljde i dess spår. lovade statsministern att alkoholskattenskulle höjas med , vilket skulle motsvara konsumentprisindex. Jag vill också erinra om att finansministern själv i enTV-intervju lovade en höjning av alkoholskatten. Ävenom vi fått vänta alltför länge på att detta löfte skulle gå i uppfyllelse ärdet bra att det nu tycks kiinna ske . Som interpellant är jag också glad över attsocialutskottet uttalade att man måste ägna särskilduppmärksamhet åt prisutvecklingen på alkoholdrycker som en faktor av storbetydelse för konsumtionen. underströk också att alkoholpolitiskaskäl talar starkt emot att alkoholpriserna tillåts släpa efter på det sätt somnu skett och därigenom uppfattas som relativt sett lägre . Enprishöjning är sålunda motiverad. Det vore också önskvärt att alkoholprisernakunde höjas på ett mera kontinuerligt sätt, så att de följde den allmännaprisnivån utan dramatiska förändringar. En av orsakerna till att regeringen dröjt sålänge med att komma med förslag om höjda alkoholskatter är väl attalkoholpriserna ingår i konsumentprisindex. En höjning av alkoholpriserna kanpåverka avtalsförhandlingarna och inflationen. Men det torde väl vara fulltmöjligt att konstruera ett index som inte innefattar alkoholpriser. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på interpellation 1986/87:39 om regionalpolitiken 50Kommunikationsminister : Herr talman! har frågatindustriministern om regeringen avser att dels förändra den regionalpolitiskamedelsarsenalen till att även omfatta infrastruktur och kommunikationer, delsgenom krympande anslag till kommunikationer fortsättningsvis försämraförutsättningarna för glesbygdsområden att uppnå de regionalpolitiska målen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Låt mig börjamed att citera årets regeringsförklaring: "Strävan efter regional balans och rättvisa skall iökad utsträckning styra politiken inom alla samhällssektorer. Utsatta regionersmöjligheter att utveckla nya näringar skall förbättras, bl, a, genom kommunikationer,utbildning och teknikspridning, som ger fler regioner möjlighet att tillgodogörasig nya forskningsrön och utnyttja ny teknik," Regeringen betraktar alltså goda kommunikationer som enviktig förutsättning för näringslivets utveckling och för regional balans.Investeringar på kommunikationsområdet leder till lägre drift- ochunderhållskostnader i samhället och medverkar därmed till att åstadkommaregional balans. Sedan regimskiftet har det också gjorts omfattanderegionalpolitiskt motiverade trafikinvesteringar. Detta gäller inte minst iBritta Bjelles hemlän , Som svar på den första frågan vill jag därför säga attBritta Bjelles önskemål redan är uppfyllt. Kommunikationer ingår som en viktigdel i regeringens arbete för att uppnå regional balans. Regeringen har ocksåsatt i gång ett trafikpolitiskt utvecklingsarbete, där självfallet önskemålenom ytterligare förbättringar av den regionala balansen är ett viktigt inslag. När det gäller den andra frågan, är det mycket riktigt såatt har bestämt att det statliga bidraget till kollektivtrafikenskall avvecklas. För att skapa förutsättningar för att tryggatrafiken i glesbygden ges dock kompensation i form av ett särskiltskatteutjämningsbidrag till bl, a, , Ser man däremot till de samladeinvesteringar som görs på trafik- och kommunikationsområdet har statensinsatser tvärtom ökat i betydande utsträckning. Jag vill här särskilt peka påde satsningar som görs på teleområdet för att bygga ut en väl fungerandeinfrastruktur och därmed ge bättre förutsättningar för en balanseradbefolknings- och näringslivsutveckling. På järnvägsområdet kan vidare nämnasatt staten , av regionalpolitiska skäl, köper tågtrafik för drygt 1,2miljarder kronor som SJ inte kan driva på kommersiella grunder. Även vägarna har en strategisk betydelse för den regionalautvecklingen. Sedan regimskiftet 1982 har utöver de ordinarie väganslagensatsats nära i sysselsättningsfrämjande ochindustripolitiskt syfte. Jag anser att det för framtiden gäller att fortsättaarbetet med att bygga upp en infrastruktur som skapar underlag för enlångsiktig positiv utveckling av de egna resurserna i olika regioner. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 51BRITTA BJELLE (fp): Jag ber att få tacka för svaret. Avsikten med den här interpellationen var att få tillstånd en principiell diskussion om vilka områden som skall ingå iregionalpolitiken. har regionalpolitiken huvudsakligen handlat omindustristöd i olika former. Av det skälet ligger också ansvaret förregionalpolitiken på industriministern. Men också andra departement berörs ochkommer att beröras . har det, som jag uppfattat det, varitförhållandevis vattentäta skott mellan deolika departementen. Den samordning som man skulle önska förefaller i varjefall mig inte vara tillräcklig. Jag hade förmånen att lyssna tillplaneringsdirektören vid i . Hanberättade då att han upplevde att det fanns en brist på samordning mellan deolika departementen när det gäller regionalpolitiken. Han trodde inte ens attregionalpolitiken skulle överleva som verkningsform för att åstadkomma balansenmellan de olika regionerna. Om inte framtidsvisionerna om en mycket stark expansion istorstäderna och en avfolkning i glesbygd helt skall slå igenom, krävs enexpansiv regionalpolitik. Det skall vara en regionalpolitik med nya förtecken,I den meningen är det glädjande att läsa regeringsförklaringen, som säger attsåväl kommunikationer som utbildning skall anväridas för att stödja utsattaregioner. Den fråga som man möjligen ställer sig är om det faktiskt förhållersig på det sättet.