prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:136 Förhandlingarna leddes till en börjart av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:167fill rtäringsutskottet 3 § Debatt vid remiss av proposition 1986/87:168 Föredrogs proposifion 1986/87:168 om slopande avräntebidrag vid överlåtelse av allmärtrtyttiga bostadsföretag eller sådartaföretags bostadsbestårtd m. m. 1 (): Den här typen av remissdebatter är mycketovartlig, mert det är också en ganska ovanlig propositiort som har lagts framhär i kammarert. var ju tidigare känt för atf alltid på ett mycketnoggrant sätt utreda de ärendert som sedart skulle behandlas i vår riksdag. Nuser vi att denna tradition har brutits, och regeringen skriver propositionernär den tycker att något inte riktigt passar det regerande partiet. Vi har under def sett, kanske framför allt ivåra storstäder, att människor i högre och högre grad vill äga sina lägenheter.Vi har sett hur kommunerrta har fuunit att det är svårt att administrera de allmännyttigaföretagen. Vi behandlade härförlcdcrt i kammarert ett ärende, som handlade omöverlåtelse av allmännyttiga företag till Skånska, och sedart fick vi en ny lagom atf sådarta överlåtelser i praktiken skulle hindras i forfsäffrtingen. I har 240 hushåll velat ta över sina bostäder. Detvar rtästan klart. Då fick regeringen och dess bostadsminister mycket bråttomatt hindra detta. Jag tycker att vi här i kammaren iblartd borde tärtka på hurvåra beslut påverkar enskilda människor, deras önskrtingar och deras liv. Jag hoppas atf detta ärende kommer att bli verkligt nogaberett i utskottet och att vi alla funderar på om det är bra för vår demokratiatt hugskott i 1986/87:'136 departement leder till ännu flerlagar i vår lagbok. Jag tror atf detta är en mycket större fara än vi iallmänhet brukar föreställa oss. Debatt vid remiss av proposition 1986/87:168 Överläggningenvar härmed avslutad. Propositionen hänvisades fill bostadsutskottet. 4 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottefsbetänkanden /87:30 och 33 betänkande 1986/87:35 5 § Företogs till avgörande socialutskottets betänkanden1986/87:37 och 38. kulturutskottets betänkande 1986/87:21 samt finansutskottetsbetänkanden /87:29 och 24 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prof:135). Mom. I(ändring i hälso- och sjukvårdslagen) Utskottets hemsfällan bifölls med 256 röster mot 70 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (vård i samhällets regi) Utskottets hcmsfällart - som ställdes rtiot reservatiort 2av -bifölls med acklamation. Mom. 3 (lagfäst rätt till vård inom annat landsting m. Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafiort 3av rn. fl.,- bifölls med acklamation. Mom. 4 (överläggnirtgar med ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 4 avIrtga Lafifz -bifölls med acklamatiort. Mom. 5 (utvecklingen inom primär- och länssjukvård m,m,)Hemsfäll.an Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 5 av m, fl, - bifölls med acklamation. Utskottets iiiotivering - som ställdes mot utskottets motiveringmed den ändring däri som föreslagits i reservation 6 av - godkändesmed acklamation. ;, 6,(vårdavgiftcr) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avInga Lantz bifölls rned acklamation. 7(hälsopolitisk plan) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 308 röster mot 18 förreservation 8 av , Mom. 8 (vissa villkor för statsbidrag) Utskoftets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av m, fl,, dels reservatiort 10 av och , dels reservation 11 av och - bifölls medacklamation. Mom. 9 (operationer i offentlig regi) Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 18 förreservation 12 av , 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 12 (kartläggning av köer) Utskoftets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avDaniel Tarschys m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 15 (läkarförsörjningcrt) Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 147 förreservafion 14 av m. fl. Mom. 16 (åtgärdsprogram för viss vårdpersortal) Utskottets hemställart bifölls med 170 röster mot 156 förreservation 15 av m. fl. Övriga moment Utskotfefs hemställanbifölls. Mom. 1(frågan om avslag på proposifionen) Utskotfets hemställan - som ställdes mot motiort.Sol57 avJörn och - bifölls med acklamation. A/ow. 2 (begränsning av besökare) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 70 förreservationen av m.fl. 3 ledamöter avstod frårt atf rösta. Mom. 3 ' ' Utskottets hcmsfällart bifölls. Mom. 2(roll på museiområdet) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 70 förreservation 1 av m. fl. Mom. 9 (Bergslagen) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 61 för reservation 2 av 7 KerstinGöthberg m. fl. 2 ledamöter avstod frärt att rösta. Prot.1986/87:136 /V/ow. /4 (visst invandrarprojekt) 4jum 1987 Utskotfefs hcrtisfällart med godkännande av utskottets motivering-som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring i motiveringen sorn föreslagits ireservation 3 av m. fl.-bifölls med acklamafion. Mom. 15 (visst ekologiskt projekt) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 4 av och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot utskotfetsmotivering med den ändrirtg däri som föreslagits i reservation 5 av IngridSundberg m.fl. ~ godkändes rned acklamation. Mom. 17 (artslag till Utvecklingsverksamhet inommuseiområdet) Utskottets hemställart - som ställdes rnot reservation 6av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (viss budgetfråga) Utskottets hemställan-som ställdes mot reservation 7 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I(inriktrtingen av besparingar gentemot kommurtsektorn) Först biträddes reservafion 2 av . ochRolf Kenneryd med 42 röster mot 18 för reservation 3 av Harts Peterssort iHallstahammar. 265 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl.med 72 röster mot 39 för reservation 2 av . och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskotfets hemställan med 198 röster mot70 för reservation 1 av m.fl. 58 ledamöter; avstod från attrösta. Mom. 2 (förslaget till reviderat skatteutjämningssystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion4 av m. fl., dels reservation 5 av . och , dels reservatiort 6 av Harts Peterssort i - bifölls medacklamafiort. Mom. 4 (regiortal skatteutjämrting) Utskottets hemställan med godkänrtartde av utskottetsrtiofivering - som ställdes mot utskottets hcmsfällart med godkärtnande av deni reservation 8 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mo/?(. 7(skatfeutjärnnirtgsavgiff) PrOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m.fl.. dels reservation l4av och , dels reservafiort 15 av iHallstahammar - bifölls med acklamation. Mom. 8 (särskild skatfeutjärnningsavgift) Utskotfefs hemställan - som ställdes mot reservafion 16 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kompensation för slopad kommunalföretagsbeskattning) Förstbiträddes reservation 17 av m. fl. med 116 röster mot 18 förreservation 18 av i . avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 10 a (specialdestinerade bidrag) Utskoffefs hemsfällan bifölls med 168 röster mot 158 förreservation 19 av m. fl. Mom. 10 b (statskommunal enhetsskaff) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avHans Peterssort i - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (konsekvensbeskrivning och kostnadsartalys förbeslut med kom-munalckonomiska konsekvertser) Utskoftets hcmsfällart - som ställdes mot reservatiort 24av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (övriga anslag) Utskotfefs hemsfällan bifölls med 306 röster mot 18 förreservation 25 av i Hallsfahartimar. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(allemanssparandct) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 117 förreservation 1 av m.fl. Mom. 3 (sparfrämjande åtgärder) Utskoftets hemställan bifölls med 168 röster mot 156 förreservation 2 av m, fl. Prot.1986/87:136 Mom. 4 (utredning om hushållssparandet) 4junil987 Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 3 av , och - bifölls medacklamafiort, Utskottets motiverirtg - som ställdes mot dcrt ireservafiort 4 av m,fl, artförda motiverirtgcrt - godkärtdes medacklamation. Mom. 5 (sparstimulans och ökad aktiespridnirtg) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion5 av m, fl,, dels reservatiort 6 av , och -bifölls med acklamation. Mom. 6 (mål för hushållssparandet) Hemställan Utskoffefs hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 7 av Artrtc m,fl, - bifölls med acklamafion, Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation8 av , och anförda motiveringen - godkändes med.acklamation. Mom. 9 (privata investeringskorttort) Utskoffefs hemställart bifölls med 283 röster mot 40 förreservation 11 av , och , 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 10 (bosparande) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion12 av m, f\.,dels reservation 13 av , och -bifölls med acklamafion. Mom. 11 (bosäffningslårt) Hcmsfällart Utskottets hemställart bifölls med 303 röster mot 20 förhemställan i reservation 14 av i , Utskoffefs motivering - som ställdes mot den i reservation15 av m,fl, anförda motiveringert - godkändes med acklamation: Utskoftets hemställan bifölls. 6 § Föredrogs lö konstitutionsutskotfetsbetärtkartde 1986/87:35om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. 1986/87:12 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1986/87:25 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Prot.1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livsmedelspolitiken, m. m. 1986/87:27om uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1986/87:28 om ersättningar pägrund av radioaktivt nedfall (kompletteringspropositionen, prop, 1986/87:150delvis). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:26om prisreglerande åtgärder pä jordbrukefs område, m, m, (prop, 1986/87:146), 1986/87:22 om jordbruks- ochlivsmedelspolifiken m, m,, 1986/87:22 om lag om fritidsbåtsregister, m, m, (prop,1986/87:121), 1986/87:50 omkomplefferingspropositionen m, m, (prop, 1986/87:150 delvis) samt 1986/87:22 orn räntebidrag,bostadsbidrag och förnyelsebidrag m, rn, (prop, 1986/87:150 delvis). Förste vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i etf sammanhangefter avslutad debatt, ' Först upptogs till behandling jordbruksufskottefsbetänkanden 26 om prisreglerande åtgärder på jordbrukets område m, m, och 22 omjordbruks-och livsmedelspolifiken m, rn,, vilka betänkanden skulle debatterasgemensamt, ' Jordbruks-och livsmedelspolitiken, m.m. 2ARNE i (); Som anbefalldes kommergemensamöverläggning att ske beträffande betänkandena 26 och 22 fränjordbruksutskottet. Det är en typ av strukturrationalisering som vi inomjordbruket är väl bekanta med. Jag har för den skull ingen anledning attinvända mot den. Däremot blir det kanske sä att jag i huvudsak kommer attupphålla mig vid betänkande 26, utan atf jag tror att något väsentligt ibetänkande 22 eftersatts. Jordbruks- och livs-medelspoUtiken, m. m. Såsom allfid under riksdagsårefs sista dagar behandlasjordbruksutskottets betärtkande artgående prisreglerande åtgärder inom jordbruket.Det har blivit kutym att partiernas liksom utskoftefs menirtg om denegentliga prisuppgörelsen accepteras. Däremot finns , liksom de flestaandra år, knutet till proposifionen näraliggande men ändå, i förhållande tillsjälva prisuppgörelsen, friståertde frågor. Dessa har i något högre gradtilldragit sig ledamöternas intresse. En fråga av det senare slaget är vad regeringen kallar ettåtgärdsprogram för , Huruvida det som föreslås förtjänar def någotpretentiösa namrtct åtgärdsprogram tärtker jag uppehålla mig vid om crt stund.Jag kommer också aft beröra huvudmanrtaskapet för rtytt skördeskadeskydd. Först tärtker jag emellertid ta upp rtågra saker somkanske tilldrar sig något mindre intresse. Frågan orti artpassrtirtgsåtgärdernabeträffande den överproduktion vi har i kan ge utrymme för enomfattande diskussiort om vi sä vill. Jag vill begrärtsa rnig fill etfkonstaterande. Svenskt jordbruk har genom tillkomsten av ett miljö- ochenergidepartement fått två departementschefer atf ta hänsyn till. Denomständigheten atf jordbruksminister och miljöminister inte i alla delar samordnar sina aktioner har skapat förvirring och vissoro i jordbrukarlcdcu. Jag delar den oron. Vi har gjort den bedömningen att den samlade effekten avde tvä departementens åtgärder av miljöinrikfad karaktär kan leda till en igrunden förändrad förutsättning för jordbrukspolifiken i vårt land. Dettaframgår -om än knapphändigt-i reservation 4, Vi moderater har inte varitberedda att lämna begärt bemyndigande till regeringert beträffande åtgärder förproduk-fionsanpassning, Def kan med viss rätt sägas atf ett bifall till vårreservation kan ha en viss handlingsförlamande effekt på de överenskommelsersorn kan komma aft ske mellan regeringen och jordbruket, Anledrtirtgen till reservationen år, som jag antytt,atf åtgärderna tenderar aft på ett avgörande sätt förändra den fastlagdajordbrukspolifiken. Detta skall rimligen inte beslutas av regeringen utan avriksdagen. Eftersom jordbruksministern finns här i kammaren kanske hart ärberedd att i.ett kommartde anförande klargöra hur han ser på dessa fing. Vi har tillsammans med liksom tidigare gåttemot def med i taget förlängda förbudet mot investeringar i djurstallar.På denna punkt har regeringen etablerat en låt-gå-polifik i så måtto aftinvesferingsförbud för mjölkproduktionen för fjärde gången förlängs med ett år.Vi anser atf irtvesferingsförbudet är principiellt otillfredssfällartde och attdet ger anledning till onödig byråkrati. Vi tycker att förbudet kan haeffektivitetshämman-de effekter, Def behöver knappast framhållas. Det ärnärmast en självklarhet. Vi anser också atf förbudet har varit rent negativt ivissa fall när det gäller förbättringar i djurmiljön, Slutligcrt är det intetroligt aft lönsamhefert i jordbruket har varit sådart atf den stimulerat tillökade investeringar. Följaktligen är denna åtgärd mer en prydnad i bidrags- ochregleringsfloran, som är så rikligt företrädd inom jordbrukspolitiken. Jag yrkarbifall till reservation 1 i betänkande 26, I reservation 3 i samnia betänkande har vimoderater pekat på hur angeläget det är aft det finns ett rimligt förhållandemellan etf företags djuruppfödningoch arealunderlagef där uppfödningen bedrivs. Vi menar inte att det skall varaen arealanpassad produktion i alla delar, men av miljöskäl är defutomordentligt viktigt att det firtns tillräckliga arealer för företagens gödselhantering.Således anser vi att arealen i företag där djuruppfödningert är så omfattartdei förhållande till den egna arealen att arealen kontrakterats förgödselspridning, också utnyttjas för detta. Om inte kan den överanvändrting someljest uppstår leda till miljöskador som kan vara allvarliga. Jag yrkar bifalltill reservafion 3, I rådande situation med överskott på jordbruksmark finnervi det synnerligen otillfredsställande att vår produktion av socker inte är såstor som möjligt med hänsyrt till befolkningens konsumtion. Vi finner defytterst välmotiverat att graden av självförsörjning sätts till eller såhögt som möjligt. Av någon outgrundlig anledning är endast utskoftets moderateroch centerpartister överens om detta. Jag yrkar härmed bifall till reservation7, När det gäller åtgärdsprogrammet för jordbruket i norraSverige anser vi att regeringen i någon mån har svikit - och kanskeäven Norrlandsjordbruket, beslöt, efter förslag från ett enigtutskott för ett är sedan, att regeringen skulle utarbeta etf åtgärdsprogram förNorrlandsjordbruket, angav också ett antal punkter som särskiltskulle beaktas. Enligt den samlade borgerliga oppositionens mening är detåtgärdsprogram söm tagits fram ytterst torftigt, Dertna uppfattning delas förövrigt av jordbrukets företrädare. Regeringens programarbete har inte givit urtderlag förrtågort uppräkning av bidraget till , Följaktligen barett belopp om 100milj, kr, anvisats atf användas . Beloppets storlek -eller litenhet, om man så vill - framstår i rätt dager, när man inser att det,utöver att det skall gälla för en treårsperiod, också skall omfatta sju län.Härutöver, om jag har förstått propositionert rätt, skall det ges ett stänk avekonomiskt tillskott över mitt hemlän Dalslartd, Vi har inte anledning att i första hand kritiserabeloppets storlek eftersom artalysen, enligt vår rnening, är så bristfällig attden inte ger besked om vare sig det ena eller det andra när det gäller ökattillskott av pengar, 1 utskoftet har det rått något delade meningar ommöjligheten att använda dessa medel . Jag anser inte atfpropositionert förhindrar det. Om det skall tillförasytterligare medel kan det däremot råda delade rtieningar om. Enligt moderatasamlingspartiets menirtg är det infe uteslutet att ett större behov av medelkan finnas, men i så fall måste detta dokumcrtfcras i en mera djupgående analysi enlighet med fjolårets riksdagsbeslut - vilket vi också efterlyser. Vi får iså fall ta ställning fill det då ärendet återkommer. När def gäller anvärtdningen av de 100 milj, kr, anser vi,tvärtemot vad regeringen säger, att dessa inte i första hand skall gä tillsärskilt skuldtyngda företag. Beloppet är först och främst alltför ringa föratt ha någon betydelse i detta sammanhang. Det är viktigare atf företag medframtidsutsikter får del av de medel som finns att fördela. Med detta yrkar jagbifall till reservationerna 8 och 9 i betänkande 26. har moderatasamlingspartiet framfört synpunkter beträffande rådgivning inom lantbruket. Vihar i en motion av 1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livsmedelspolitiken, m. m. Prot.1986/87:136 givit förslag till förenkling ocheffektivisering av Jordbruks- och livs-medelspoUtiken, m. m. rådgivningsverksarnhefert.En framkomstväg som vi pekar på är atf i större utsträckning utnyttja hushållningssällskapenoch våra utbildningscentra såsom lantbruksskolorna och högskolorna. Med dettayrkar jag bifall till reservation 16. Regeringens förslag orn skördeskadeskyddets huvudmannaskaphar vi ingen anledning att motsätta oss. Sannolikt är det en fåfäng förhoppningatt tro att skördeskadeskyddets lidandes historia med detta är slut. Även enförändring är emellertid att hälsa med tillfredsställelse. Den förändring av huvudmannaskapet som föreslås närmarskördeskadeskyddet jordbruket rent administrativt. Detta är i sig ingengaranti för ett bättre skydd och trygghet vid skördeskador, men borde göraskyddet mera påverkbart för den som skall ha nytta av det. Inte ens på denpunkten är jag alldeles säker. Förutsättningarna för den nya huvudmannen aft klarauppgiften är naturligtvis i hög grad beroende på om skördeskadefonden iobeskuret eller obeskattat skick kommer aft tillföras det nyaskördeskadeskyddet. Jag förutsätter att förhandlingarna förts under dennaförutsättning och att jordbruksministern anstränger sig, i kretsen av sinaregeringskollegor, för att fondbeloppet som finns atf tillgå obeskuretkommer att stå till förfogande för skördeskadeskyddet. Beträffande storlekcrt på statens bidrag fill fonden sägsi proposifionen att dess storlek kan aktualiseras först när fonden fått avseddstorlek. Vad som är avsedd storlek i detta sammanhang är en väl förborgadhemlighet. Jag kan dock tänka mig att det gär att göra något slags tolkning. Jag vill i detta sammanhang endast erinra om att fondenför i det närrtiasfe var dubbelt så stor som den är , dvs.ca 625 milj. kr. har staten och även jordbruket upphört att tillförafonden medel, variör den har minskat till dagens nivå om ca 325 milj. kr. En lämplignivå för när bidragen fill fonden kan trappas av borde nog infe beskrivas iantal utan när fondens avkastning orkar bära kostnaderna föradministration och utbetalningarna till skördeskador. Då torde fonden vara viden väl avvägd nivå. Enligt moderata samlingspartiet är det en rimligmålsättning. Några ord om betänkande 22. I betänkandet harvi moderater en reservation angående en mera flexibel användning av vissaregleringsmedel. Det kan syrtas som att vi även för animalieproduktionen sökerstatens medverkan. Så är inte fallet. Vi har gjort den bedömningen att man intebehöver utesluta att vid större rörlighet av fondmedlens användning skullepengar sorn gått för att täcka exportförluster för spannmål med större nytta försåväl staten som jordbruket kunna ha använts inom fläskprodukfioncn. Vi tyckeri alla fall att större rörlighet borde kunna övervägas eftersom dcrt ikostnadshänseende är fill nytta för såväl staten som jordbruket. För att undvika missförstånd ber jag att fåyrka bifall till de reservationer i de två betärtkandena där moderatasamlingspartiets företrädare finns med. 3BENGT ROSEN (fp): Med tanke på arbetssituation skalljag försöka begränsa mig till halva den artgivna tiden och koncerttrera mig påreservatiort 1 i betärtkande 22. Vi politiker har satt upp fyra mål för jordbruket. Mednuvarande politik är det tveksamt om något av dem uppnås. Entydig statistikvisar att produceuf-inålcf irtte uppnås, dvs. jordbrukarna får i förhållandetill andra grupper ej likvärdiga inkomster. De flesta bedömare artser ej helleratt beredskaps-, konsument- och miljömålen uppfylls. Många ifrågasätterdessutom våra jordbrukspolifiska mål. Trots detta är det endastfolkpartiet av riksdagspar-fierna som ansett att def är hög tid att förändrajordbrukspolitiken. Den situation som vårt jordbruk befinrter sig i ingerbekymmer och oro för framtidert. Näringen är sedan början av seklet reglerad,och regelmassan har ökat för varje decennium. I det i och för sig vällovligasyftet att säkra fillgången på livsmedel även av avspärrning ochkrig har staten sedan 1930-falef lämnat stöd till vär inhemska produktion.Priserna fastställs vid jordbruksförhandlingar, och avsättningcrt garanterasvia halvstatliga regleringsföreningar. För att ge konsumenterna tillgång till bra livsmedel tilllåga priser har vi ställt stora produktivitetskrav på jordbruket och genomjordförvärvslagen drivit en hård storieksrationaliscring. Effektivitetskravenhar lett till ökad mekanisering och specialisering, storskalig djurhållningsamt ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Det har i sin turmedfört atf landsbygden har avfolkats i takt med att de små jordbrukenförsvunnit. Mångfalden i odlingslartdskapen har minskat och miljön harförsämrats genom läckage av jordbrukskemikalier. Den ökande överproduktionen av livsmedel i denindustrialiserade världen har under 19S0-talel lett fram till en situation däröverskotten måste dumpas på världsmarknaden till priser som motsvarar entredjedel av produkfionskosfnaderrta. För rtärvarande växer utbudet påvärldsmarknaden rned 2,5'% och efterfrågan . Vi förlorar årligenmiljardbelopp på exporten av överskottsprodukfionen. För att söka anpassaprodukfionen till den inhemska konsumtionen har vi, utöver en hård prispress påjordbruksprodukter, satt in allehanda produkfionsminskande åtgärder såsomnybyggnadsförbud för djurstallar, tvåprissystem för mjölk, mjölk- ochköttpensioner, konfrakfsodling av sockerbetor, oljeväxter och stärkelsepotatis,trädesersättning. avgifter på handelsgödsel och växtskyddsmedel m.m. För varjeny begränsningspär vi på jordbruksregleringen och de administrativa kostrtaderrta.Det torde vara uppenbart att en jordbruksreglering, som först stimulerar denenskilde lantbrukaren till ökad produktion genom garanterade priser ochavsättning, och sedan försöker att avhålla honom därifrån genom olikaproduktionsbegränsningar, har överlevt sig själv. Lantbrukarna är inte någon enhetlig grupp, men det äringen överdrift att påstå att den ekonomiska situationen är bekymmersam förhela näringen och i synnerhet för de unga lantbrukarna. Jordbruksstatistikenvisar att lantbrukarna genomsrtittligt infe tillnärmelsevis når inkomstrnåletoch atf av Prot.1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livs-.medelspolitiken, m. m. Jordbruks- och livs-medelspoUtiken, m. m. företagenför närvarande går med förlust.