prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi har inte använt några stora ord, utan vi har företrätten stor majoritet av svenska folket som enligt samstämmigaopinionsundersökningar anser att denna skatt icke skall genomföras. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (införande av tillfällig förmögenhetsskatt m.m.) Utskottets hemställan bifölls med160 röster mot 151 för hemställan i reservation 1 av m.fl. imotsvarande del. Utskottets motivering godkändes med 146 röster mot 17 förutskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 avTommy . 148 ledamöter avstod från att rösta. Ändring i lagen om bankrörelse Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 152 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. Mom. 3 (pensionsavsättningar) Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 16 förreservation 3 av i motsvarande del, 148 ledamöter avstod fråriatt rösta. Mom. 4 (placeringsplikten) Utskotttets hemställan bifölls med 144 röster mot 16 förreservation 4 av , 150 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (tillkännagivande om realrånteskatt) Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 16 förreservafion 5 av , 149 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:12om telefonavlyssning (skr, 1986/87:63), 1986/87:13om avgifter vid de allmänna domstolarna (prop, 1986/87:26), 1986/87:8 om dimensioneringen avSMHLs nät av vattenföringsstationer m,m, (förs, 1986/87:6) och 1986/87:11 om 1986 års redogörelse för de statliga företagen (skr. 1986/87:20), Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:16om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse (prop. Ändringi lagen om bankrörelse AnL 45 NICGRÖNVALL (m): När det gäller det här betänkandet råderenighet, och jag kan meddela ledariiöter att jag inte skall begäravotering. Jag gläder mig ändå åt att så många ledamöter har stannat kvar ikammaren. Jag kommer att uppehålla mig vid ett ämne som är viktigtför riksdagsmännen, nämligen roll som lagstiftare. Betänkandet innehåller framflyttning av en bråkdel av denkommande banklagstiftningen, nämligen filialetablering. Detta saknar egentligenintresse, herr talman, eftersom det inte föreligger någon strid i denna fråga.Vad som däremot inte saknar intresse är det faktum att den ansvarige ministern,statsrådet , Å, , som har hand om dessa lagstiftningsfrågor,inför allt folket har avslöjat en syn på banklagstiftning, och uppenbarligenockså på civillagstiftningsrätt, som är vård att uppmärksamma ochkommentera här i , I hela världen finns det banklagstiftning. Denna ärtillkommen för ett syfte, nämligen att säkra insättarnas pengar. Detta är ocksåden svenska banklagstiftningens huvudinriktning, banklagstiftning,som alltjämt gäller, finns egentligen inga uttryck för hur lagstiftaren villse ägarrollen konstituerad i bankerna. När det gäller den nya lagstiftningen,som behandlades så sent som , alltså för bara några månadersedan, föredrogs förslag till en ny bankrörelselagstiftning, som på denna punktegentligen bara innehåller en nyhet, nämligen den att man nu är beredd attacceptera att utländska banker får etablera sig i , Detta är således enalldeles klar markering av att man är beredd att acceptera ett koncentreratägande av bankrörelseverksamhet i , När då , Å, ifredagens går ut oeh påstår att det finns enbanklagstiftningens anda som tar sig uttryck i regler på ägarsidan, menar jagatt detta statsråd gör sig skyldig till övergrepp mot riksdagenslagsfiftnings-makt. Han intolkar i lagen ett begrepp som inte finns och sökeruppenbarligen därmed påverka bankinspektionen och säkerligen också densittande kreditmarknadsutredningen. Och detta är en fråga som mycket väl kanuppmärksammas. Man kan ju konstatera att statsrådet , Å. Johanssonockså har observerat sitt övertramp. Allteftersom dagarna går företar han alltfler reträtter. Jag har emellerfid velat göra uppmärksam på dennafråga, och jag hoppas att rikdagsmännen slår vakt om riksdagenscivillagstiftningsrätt och slår tillbaka de angrepp mot denna rätt somförekommer ifrån den nu sittande regeringens sida. Ändring i lagen om bankrörelse I dettaanförande instämde (). AnL 46 (): Den lagstiftning, , som behandlasav näringsutskottet är ju mera av formell karaktär, Kreditmarknadskommitténhar till uppgift att göra de fortsatta utredningarna och övervägandena. Tidsnog lär vi få tillfälle att diskutera frågan. Å, uttalanden, som NicGrönvall aktualiserade under denna punkt, förhåller det sig självfallet så, atten ledamot av regeringen får framföra sina uppfattningar. Enligt min mening harinte , Å, gjort detta på annat sätt än vad som är acceptabeltoch riktigt, I den mån har någonting ouppklarat med ,Å,finns det ju lämpliga institut i att 1986/87:50 använda sig av. Jag ser inget skälatt under just den här punkten fortsätta den 16december 1986 hårdiskussionen. Bostadspolitiskafrågor, rn. AnL 47 (): ,Å, uttalande i fredagensnummer av , där han påstår att bildandet av stridermot banklagstiftriingens anda, innebär att han här intagit en annan ståndpunktän den myndighet har gjort som är tillsatt att övervaka banklagstiftningenssyfte, nämligen garanterandet av insättarnas säkerhet och trygghet. Dessförinnanhade bankinspektionens generaldirektör godkänt bildandet ay ochdet tilltänkta ägandet av den nya bankfusionen. Jag kan inte uppfatta det som , Å, ägnadesig,åt som något annat än ett alldeles utomordentligt tydligt exempel påministerstyrelse, och jag kan försäkra att de möjligheter somenligt reglerna för riksdagsarbetet finns för att gå till rätta medministerstyrelse också kommer att användas. Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:7om vissa bostadspolitiska frågor (prop, 1986/87:48 delvis) samt 1986/87:16 om en höjning avfastighetsskatten m, m, (prop, 1986/87:48 delvis och 1986/87:45 delvis), AnL 48 TALMANNEN: betänkande 7 ochskatteutskottets betänkande 16 debatteras i ett sammanhang. AnL 49 (): Vi skall nu behandla huvuddelen av de förslagsom föreslås i proposition 1986/87:48 om bostadspolitiken. Denna propositionbygger på förslag som bostadskommitté framlade . Inledningsvis vill jag kommentera kvaliteten på dennaproposition. Den totala avsaknaden av kostnadsberäkningar för framlagda förslaghar föranlett ett enigt bostadsutskott att göra ett tillkännagivande tillregeringen, i vilket utskottet påtalar vikten av att regeringen redovisarkostnader, om en rrieningsfull riksdagsbehandling skall kunna ske avpropositioner. har också låtit yttrasig i detta ärende', en i sig ovanlig åtgärd. betänkande idenna del måste vara en genantläsning för regeringen, främst för bostadsministern. Det måste nu bli ett slutpå framläggandet av hafsigt och slarvigt skrivna propositioner. Bostadsmarknaden är den mest reglerade ochcentralplane-rade marknaden i vårt land. Resultatet har blivit obalans mellanmänniskors önskemål om var och hur de vill bo och verkligheten. På grund av attpolitiker ansett sig veta bättre än människorna själva hur bostäder skallutformas och upplåtas har valfriheten begränsats och rörligheten minskats.Kostnaderna har också skjutit i höjden, 1 propositionen beskrivs en rad problem som den svenskabostadsmarknaden har . Tyvärr lyckas inte bostadsministern dra de rättaslutsatserna, nämligen att man måste avreglera och minska den stora avsubventioner som snedvrider en stor och viktig marknad, 1 stället får vinu ytterligare några regleringar och ett antal nya bidragsformer, I propositionen säger bostadsministern: "Det känenligt min mening ifrågasättas om man även framgent skall ha kvar den starkakoppling som finns mellan kostnadsstegringar och räntebidragens storlek.Nuvarande regler innebär ett mycket långtgående subventionsåtagande frånstatens sida. Enligt min mening är ett sådant åtagande motiverat till den deldet är fråga om att trygga en god grundstandard i bostadsproduktionen. Dettabör dock vara möjligt att uppnå även med en mer begränsad anpassning tillkostnadsutvecklingen. En begränsning av räntebidragens följsamhet tillkostnadsutvecklingen bör, utöver att den riiinskar statens utgifter i form avräntebidrag, leda till ett ökat kostnadsmedvetande i bostadsproduktionen. Genomett minskat subventionsinslag vid ökande byggkostnader förstärks nämligenbyggherrarnas och låntagarnas incitament att på olika sätt begränsakostnadsstegringarna," Bostadsministern är alltså medveten om problemen. Det hanhär säger om räntebidragen gäller även för andra subventioner inom,bostadsområdet. Men bostadsministern har inte kunnat stå emot kraven frånfrämst och allmännyttans företrädare denna gångheller, I stället för att minska subventionerna utökar man dem. Vi begåvas numed att antal nya bidragsformer genom vilka man skall försöka rätta till vadtidigare subventioner och regleringar ställt till med. Man måste fråga sig: Hurlänge skall denna karusell med skattebetalarnas pengar få fortsätta? Vi moderater har länge pekat på de problem som uppstår somen följd av den förda reglerings- och subventionspolitiken. Ett väsentligt inslag i vår politik är att fler skallkunna äga sin bostad direkt eller indirekt. Således skall ett system medägarlägenheter införas. Det skall bli lättare att bilda bostadsrättsföreningar.De allmännyttiga bostadsföretagen skall erbjuda dem som så önskar att ta översina lägenheter med bostadsrätt. För att möjliggöra för fler att skapa ettinsatskapital skall ett förmånligt bosparande med statliga införas. Den viktigaste åtgärden är dock att sänka skattetrycketframför allt för barnfamiljerna. Sänkta marginalskatter och barnavdrag påskatten gör att' valfriheten ökar för dessa familjer. Valfriheten måste också kopplas till ett ökatansvarstagande, det självklart att fastighetsägarna skall utföranödvändigt underhåll och repara- 1986/87:50 '16december 1986 Bostadspolitiska frågor, m. m. Bostadspolitiska frågor, m. m. tioner.Det skall inte krävas statliga subventioner för detta. Likaså är ombyggnad avhus en åtgärd som skall motiveras av fastighetsekonomiska skäl och inte avstatliga bidrag, vilket ofta är fallet. har viföreslagit att fastighetsägare skall få göra skattefria avsättningar tillreparationsfonder. Ett sådant system blir billigare för staten. Reparationernagenomförs mera varsamt, till gagn för såväl hyresgäster som fastighetsägare. Enligt vår mening är det självklart att enfastighetsägare som avser att renovera en fastighet skall informera berördahyresgäster om sina planer. Hyresgästerna får sedan själva avgöra i vilken formde vill samråda och diskutera med fastighetsägaren. Att som regeringen nuföreslår ge vetorätt vid långivningen till ROT-åtgärder gerde inte de berörda hyresgästerna något ökat inflytande. Besluten kommer istället att fattas av människor som oftast inte ens bor i den berördafastigheten. Det är sådana bestämmelser som gör att hyresgästerna allt oftarekänner att de har väldigt litet inflytande över sin bostad. När ROT-lånen infördes motsatte vi moderater oss dessalån. Vi pekade på de stora kostnader som staten drog på sig liksom på att lånenskulle uppmuntra till onödigt omfattande ombyggnader och reparationer, samt attrnycket av det naturliga underhållet skulle finansieras med statliga lån. Allt detta har besannats. Vi föreslår nu än en gång attsystemet med ROT-lån avvecklas. Den föreslagna kvarboendegarantin efter ombyggnad böravvisas av flera skäl. Hyresgästerna lockas med denna garanti att återflyttatill sin ombyggda lägenhet, för att kanske efter två ä upptäcka atthyran ändå är för hög. Garantin ges till alla gamla hyresgäster, vare sig debehöver pengarna eller ej, medan den som är nyinflyttad i huset inte fårnågonting alls. Grannar med helt likvärdiga lägenheter får på det sättethyresskillnader på kanske , . Enligt regeringens förslagskall dessutom hyresvärdarna ligga ute med stora hyresbelopp under ett helt årinnan de får in den fulla hyran. Principiellt kan ett sådant förfarande inteaccepteras. För övrigt är det intressant att konstatera attsocialdemokraterna säger att en hyreshöjning på , per kvadratmeter klararalla av och dessutom när det gäller höjningen därutöver. Jag vill barapåminna om hur indignerade socialdemokraterna varit när vi tidigare årföreslagit förändringar i räntebidragssystemet som skulle medföra i snitt15-17 kr, per kvadratmeter i höjda hyreskostnader. Då sades det att vimoderater förde en asocial bostadspolitik. Vad är benämningen på Hans Gustafssonsoch övriga socialdemokraters politik ? Förslaget till ändrade regler för bostadsbidrag är inte såomfattande, Inga nya medel anslås, utan det hela rör sig om en omfördelningmellan hushåll med bostadsbidrag. Tyvärr har inte regeringen lyckats lösaproblemen med de marginal- och tröskeleffekter som finns. Vinoterar dock att regeringen nu erkänner att dessa problem verkligen existerar.Sänkta marginalskatter och skatteavdrag för barn måste till för att lösa dessaorättvisor. När det gäller kravet på hiss för ombyggnadslån liksom denbesynnerliga bestämmelsen om förkortad amorteringstid vid dispens från dettakrav avvisar viförslaget, eftersom vi moderater anser att hissbidraget bör avvecklas i sinhelhet. Detta gäller också förslaget att man för fastigheter yngre än 30 årskall kunna få ROT-lån och bidrag. Införandet av nya hyresrabatter är ännu ett exempel på attregeringen helt är fast i sitt subventionstänkande, trots vetskapen om attdylika subventioner verkar kostnadshöjande - något som man just påstår sigvilja bekämpa. Vi avvisar naturligtvis förslaget om nya hyresrabatter. Däremot vill jag ge bostadsministern ett erkännande vadgäller avvecklingen av riktade energibidrag. Detta har vi moderater föreslagitunder en följd av år, men vi har alltid fått vårt krav avvisat. Förslagetgenomförs nu av bostadsministern, och jag gratulerar bostadsministern. Något överraskande anmäler bostadsministern att regeringenbeslutat att göra en sammanslagning av och statens planverk.Rimligen borde regeringen ha givit möjlighet att yttra sig i dettaärende innan det faktiska beslutet fattats. har dock ett stortintresse av hur den administration skall se ut som handhar mycket betydandemedel inom statsbudgeten. Vi moderater har tidigare föreslagit att planverketskall upphöra, genom att viss verksamhet avvecklas och annan överförs tillandra statliga myndigheter eller överförs i privat regi där så kan anses lämpligt. det omöjligt att på nuvarande underlag få enuppfattning om den reella innebörden av regeringens förslag. Tidigareerfarenheter av sammanslagning av statliga verk år inte positiva. Frågor somman direkt ställer sig är: Vilka rationaliseringsvinster räknar man med attåstadkomma? Avecklas någonting av planbyråkratin med detta förslag? Ipropositionen ges inga syar på dessa frågor. Vi avvisar därför förslaget tillsammanslagning. Vi vidhåller vår uppfattning att planverket i stället bör avvecklas. beslut att upphöra med denallmänna placeringsplikten för bostadsobligationer är i sig en riktig åtgärd.Vad som är betänkligt är dock att socialdemokraterna i bostadsutskottet redannu är näst intill beredda att återinföra placeringsplikten. Någon ordning ochreda måste det dock vara. Om människor skall ha någon tilltro till regeringensoch olika beslut, måste man kunna ställa krav på ett visst mått avkontinuitet och säkerhet i de beslut som vi fattar. Jag utgår därför från attnu gällande regler kommer att bestå. Sedan är det en annan sak att vi moderaterförordar att upplåningen av medel för bostadsbyggandet inte skall ske i detsärskilda statliga kreditaktiebolaget , utan anförtros den öppna kreditmarknaden,bör därför avvecklas. I inledningen till den nu aktuellapropositionen skriver bostadsministern att regeringen inledde sittarbete med att genomföra de förslag som hade utarbetats under oppositionstiden.På det bostadspolitiska området innebar detta bl, a, satsningar pånyproduktion, hävdar han. Vilka förslag framförde då socialdemokraterna i dettaavseende under oppositionsfiden? skrev socialdemokraterna i enreservation till civilutskottets betänkande att antalet igångsatta nyalägenheter måste ökas till 70 000 . Under de borgerliga regeringsårenpendlade antalet igångsatta nya lägenheter mellan 57 000 och 49 000, Detta varenligt socialdemokraterna ett alldeles för lågt byggande, 70 000 skulle detvara, Alla vet hur utvecklingen har gått under ledning Bostadspolitiska frågor, m. m. Prot.1986/87:50. gor, m. m. sedan1982.1 stället för 70 000 lägenheter har igångsättningen sjunkit årefter år och ligger nu runt 30 000. Det är minst sagt djärvt för att inte säga dumdristigt avbostadsministern att hävda att regeringen nu håller påatt genomföra sitt oppositionsprogram. Sanningen är ju den att regeringendefinitivt håller på att, föra i bevis att det man lovade underoppositionstiden inte har det minsta att göra med den politik man för iregeringsställning. Den mest kontroversiella frågan i proposition 48 ärnaturligtvis förslaget till höjd fastighetsskatt för ägare av privata hyresfastigheter. Jag avstårfrån att här kommentera denna skatt, eftersom ärendet har behandlats av skatteutskottet och kommer att debatteras av företrädare för detta utskott . Jag yrkar bifall till de reservationer bakom vilka står demoderata ledamöterna i bostadsutskottet, antingen själva eller tillsammans medfolkpartiets och/eller ledamöter. AnL 50ERLING (): Bostadsfinansieringen och subventionerna tasinte upp till en seriös granskning i den proposition vi nu diskuterar - dettatrots att regeringen har gett löfte om detta. I propositionenkonstateras endast att det nu inte är aktuellt att vidta några förändringardärför att den lägre inflationstakten och den sjunkande räntan har skapat nyaförutsättningar för bostadspolitiken. De direkta och indirekta bostadssubventionerna uppskattasunder 1986 till ca . I budgetpropositionen beräknadesräntebidragen /87 uppgå till . Bostadsstödetutgår därutöver dels som bostadsbidrag till olika kategorier, dels indirekt somskatteeffekt på grund av underskottsavdrag. anser att det är angeläget att vi i vårt landför en politik som kan reducera bostadssubventionerna. Vi har senast i motion1985/86:Bo227 redovisat tre skäl för detta. Lägrebostadssubventioner är nödvändiga för att kunna få ned budgetunderskottet. Generellabostadssubventioner är ineffektiva ur fördelningssynpunkt. Staten bör intestyra konsumtionen genom stöd till én viss typ av konsumtion. Vi anser att dessa tre skälfortfarande är giltiga. Till detta kan läggas att mycket talar för att en högsubventionsnivå driver upp byggkostnaderna. Vi anser att stödet i stället bör utgå som ett generelltstöd till barnfamiljerna. Trots de förbättringar som genomförts är dettafortfarande otillräckligt. Bostadssubventionerna bör minskas kraftigt på kortsikt. På lång sikt är det nödvändigt och önskvärt att de boende i högre gradbär kostnaderna för boendet. De åtgärder som vidtagits , såsomavdragsbegränsning och extra upptrappining av den garanterade räntan harvisserligen medfört att bostadssubventionerna i reala termer har minskat någotunder , Den redovisade subventionsgraden torde därefter ha ökatfrämst genom att tidigare dolda subventioner på grund av regler förfastställande av den statliga bostadslåneräntan nu redovisas öppet.Subventionsgraden väntas öka ytterligare genom att de prioriteradebostadsobligationerna avskaffas. Den sjunkande räntan och det minskadebostadsbyggandet har dock verkat i motsatt riktning, I bostadskommitténs betänkande redovisas fleraberäkriingar över utvecklingen av bostadssubventionerna, I ett alternativ harkommittén räknat inflation och med en successivt sjunkande ränta. Trotsdetta kommer räntebidragen 1995 endast att vara lägre än vad de var 1985,Man kan också ifrågasätta realismen i detta alternativ. Den låga inflationstaktsom vi har är till stor del betingad av engångshändelser. Den s,k.bakomliggande inflationen är väsentligt högre. Räntebidraget är vidare knutet till lånen, vilket innebäratt den som satsar eget kapital inte erhåller något räntebidrag. Detta hargivetvis medfört att lånemöjligheterna utnyttjas maximalt och att några extraamorteringar inte sker av lån som är subventionerade. I avvaktan pågenomgripande förändringar bör detta förändras så, att räntebidraget utgåroavsett upplånat belopp. Det är givetvis ett viktigt bostadssocialt mål att allaskall ha tillgång till en bra bostad. Utan tvivel har bostadsstandarden ocksåförbättrats kraftigt under . En social bostadspolitik fårdock inte innehålla sådana subventionselement att man kan förledas att tro attdet i en bra, social bostadspolitik måste vara stora subventioner. Forskningsresultattyder snarare tvärtom på att största delen av subventionerna tillfaller deredan välbärgade. Det finns således inga starka sociala motiv för att ha enmycket hög subventionsnivå. En väsentlig reducering av bostadssubventionernaförutsätter ett system där kostnaderna kan fördelas över tiden. Annars kommerkostnaderna på kort sikt att öka drastiskt, och de traditionella målen omneutralitet mellan olika upplåtelseformer kommer inte att uppnås. Det är därförinte möjligt att endast skära ned räntebidragen. Ett intressant förslag till lösning har nyligenpresenteras av en arbetsgrupp inom /SR. Vi anser att dessa tankegångar börutredas vidare. I den skatteomläggning som har aviserats av finansministern böreffekterna på bostadssubventionerna beaktas, och ett centralt mål vara attuppnå en reducering av bostadssubventionerna. Vi menar sammanfattningsvis att regeringen inte har löstdet kanske största bostadspolitiska problemet. Vi sitter fortfarande fasti ettsystem med mycket kostnadskrävande bostadssubventioner. De föga genomgripandeförslag som läggs fram av regeringen står i bjärt kontrast till de storstiladelöften som gavs under valet och i samband med tillsättandet avbostadskommittén om en förändrad bostadspolitik. När det gäller bostadsbidrag ochfamiljepolitik föreslås i propositionen en förstärkning av det selektivabostadsstödet i form av höjda bostadsbidrag till barnfamiljer. Folkpartietanser att bostadsbidragen skall avskaffas. - Inkomstreglerade bidraghar flera nackdelar. De skapar stora marginalef- Bostadspolitiska frågor, m. m. Bostadspolitiska frågor, m. m. Vissa barnfamiljer påverkas dessutom extra hårt genom att dedrabbas av marginaleffekter av både bostadsbidrag och inkomstprövadebarnomsorgsavgifter. Inkomstprövade bidrag skapar också incitament för fusk,vilket leder till kontrollbehov som kan vara integritetsstötande. anser därför att stödet till barnfamiljernabör utgå som ett generellt bidrag, dvs. Vi anser bl. a.att barnbidraget bör höjas väsentligt, flerbarnsstödet förbättras och ettsärskilt tillägg för förskolebarn, vårdnadsbidrag, införas. Det är inte möjligt att direkt avskaffa bostadsbidragen.Vi anser därför att bostadsbidragen bör frysas på den nuvarande nivån, så attvi successivt växer ur systemet genom att allt färre,får bidrag och med alltlägre belopp. Även med vårt förslag kommer bostadsbidragen således att finnaskvar . Vi avvisar därför inte alla förslag till förändringar avbostadsbidragen. Vi anser att det är rimligt att styra bostadsbidragen, sålänge de finns kvar, till de familjer som behöver dem mest. Vi tillstyrkerdärför den höjning av nedre hyresgränsen till . som regeringen föreslår. Vi anser, i likhet med regeringen, att prövningen avbostadsbidragen även i fortsättningen skall ske mot den sammanräknade inkomstenenligt taxeringen året före bidragsåret. Regeringen föreslår också en enhetlig inkomstgräns på . och en avtrappning i alla inkomstlägen. Dessa förslag innebären viss förenkling av reglerna och en liten sänkning av marginaleffekterna förflertalet bidragshushåll. Det är angeläget att försöka förenkla reglerna, ochvi tillstyrker dessa förslag. Vi accepterar även de övriga förslagen omberäkning av bidragsgrundande inkomst, inkl, att studiemedel inte skall beaktas. Vi anser också att det är en önskvärd förändring att ettfastställt bostadsbidrag normalt inte skall omprövas .