prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Anslagen till sjukförsäkringen tar en stor del avstatsbudgeten. Vad som är särskilt viktigt är att de som drabbas av långasjukperioder får ett fullgott skydd. Kostnaderna stiger också kraftigt när detgäller vårt sociala skyddsnät. Man kan därför inte undvika att se över vad man eventuelltkan spara också på detta stora område. Besparingar får dock inte drabba grupperdär tryggheten redan nu ar dålig eller där den bör byggas ut. Flera av de frågor som behandlas i betänkandet har vi iutskottet kommit fram till i stor enighet. Ett sådant exempel är att ungdomarunder som förvärvsarbetar bör få rätt att tillhöra sjukförsäkringen.Utskottet anser att regeringen bör lägga fram ett sådant förslag förriksdagen. De förändringar som föreslagits av regeringen beträffanderese- och läkemedelskostnader råder det också enighet om. Från sida har vi fått igenom två förslag dådet gäller pensionärernas vårdavgift vid sjukhusvård, I båda fallen är det enförbättring för pensionärerna i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslog i vår partimotion att pensionärernasavgiftsfria år skulle upphöra först i stället för redan den1 , som regeringen föreslagit. Det sker då en samordning med de höjdabostadsbidragen, och många kompenseras därigenom för den kostnad somsjukhusavgiften kan komma att innebära. Vi har också fått gehör för vår ståndpunkt, som bl, a,framförts i en motion av och , attpensionärer som endast har folkpension, pensionstillskott eller låg ATP inteskall betala full avgift för sin sjukhusvård. framförde ju sammasynpunkter i sitt yttrande till socialförsäkringsutskottet, Samma regler som gäller för sjukpenningplacerade börtillämpas även för pensionärer, nämligen att högst en tredjedel avsjukpenningen eller i det här Bidrag tUl sjukförsäkringen m. m. falletpensionen bör betalas i avgift, när vederbörande ligger på sjukhus. Om dennaregel tillämpas kommer de som har lägst pension att behöva betala endast ca 28kr, per sjukhusdag i dagens läge. Denna beräkningsregel bör vara schabloniseradoch enkel att tillämpa. Det bör regeringen, som skall utforma förslaget, tänkapå. Dessutom bör nedsättning kunna ske på grund av särskilda behov. På ett par punkter har vi folkpartister reserverat oss. .I reservation 2 framhåller vi att det statsfinansiella läget gör det nödvändigtatt finna besparingsmöjligheter även inom socialförsäkringen. Men det gäller dåatt finna en metod som innebär att belastningen på varje enskild individ blirså liten som möjligt och att denna mindre belastning sprids på många människor. Vi föreslog därför redan i vår motion Sf349 attkompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringen borde sänkas från 90 till 80 %under de 30 första dagarna . För den som har en genomsnittligsjukpenning medför förslaget en sänkt ersättning per dag på ca . Efter skatt skulle väl bortfallet för många bara bli . per dag.Statskassan skulle däremot få ett tillskott på 847 milj. kr. Ungefär tre fjärdedelar av alla sjukfall varar en till sexdagar. I genomsnitt är varje sjukförsäkrad sjukskriven . För"Genomsnittssvensson" skulle alltså en sänkt kompensationsnivå fåganska marginella effekter. Jag ber att med detta få yrka bifall till reservation 2. Det är ett allmänt önskemål - inte minst från regeringenssida - att vi genom olika åtgärder skall försöka få en så lugn avtalsrörelsesom möjligt 1988. Härigenom skulle vi ju också kunna begränsa inflationen.Enligt vår mening är det i detta läge inte riktigt att begära höjda uttag avarbetsgivaravgiften och därmed minska utrymmet för nästa avtalsrörelse. Viyrkar avslag på förslaget om höjda socialavgifter med hänvisning till att andrafinansieringsmöjligheter bör sökas. Höjningen av arbetsskadeavgiften bör dessutom avslås avdet skälet att en sådan höjning inte är rätt väg att komma till rätta medproblemen inom arbetsskadeförsäkringen, utan andra åtgärder måste vidtas. Vihar från lagt fram förslag till andra tänkbara lösningar i vårmotion Sf349, som dock kommer att behandlas i dessa delar i ett senarebetänkande. Jag ber att få yrka bifall till reservation 7. Från har vi alltså endast två reservationer,som jag alltså yrkat bifall till. På alla andra punkter yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Anf.42 (): Regeringens löfte till pensionärerna om stöd till de sämstställda grupperna klingade tämligen falskt när vi blev varse vilka indragningari förmåner som regeringen planerade. Eftersom det var de sämst ställda somskulle få tillgång till de förmåner man hade råd att spendera, närengångsskatten på andras pensionsförmåner togs in till statskassan, blevbestörtningen stor när det framgick att man hade förslag om att dra in detkostnadsfria sjukvårdsåret. Hur kunde detta stämma med de givna löftena? Detstämde naturligtvis inte alls, I stället för att fördela till de bäst behövande gavregeringen mera till dem som hade höga inkomster och smulor till dem med lågapensioner. Om de dessutom var sjuka fick de dyrt betala för sina förmåner. Detvar inte någon som låg bakom förslaget utan i stället en snålfinansminister, som på alla sätt försökte plocka in pengar till statsbudgeten.Det är i och för sig vad han skall syssla med, men när en sann socialdemokratgång på gång tar avstånd från solidarisk fördelning, kan man inte längrebetrakta regeringen som annat än en grupp människor som försöker att urholkavälfärden. Många äldre har i brev och telefonsamtal hört av sig ochvisat, genom att berätta om sina försämrade inkomster, att deras vardag inteavspeglar att de sämst ställda pensionärsgrupperna blev de stora vinnarna.Tvärtom har ökade avgifter och taxor, indragen service och osäkerhet ivårdutbudet gjort deras tillvaro än mer problematisk. Till detta kommer att de inte heller skall kunna vårdaskostnadsfritt som de räknat med. Det hade kunnat ge förutsättningar attbibehålla bostaden och möjliggjort rehabilitering. Detta gav oss centerpartister anledning att i en motionuttrycka vår uppfattning om ett bibehållande av det avgiftsfria sjukvårdsåret.Under behandlingen i utskottet har regeringspartiet fått anledning att skrivasin minister på näsan att det var illa nog att ta bort friåret med nuvaranderegelsystem. Utskottet har valt att uttala att samma regler skall gälla förpensionärer som för andra försäkrade när det gäller sjukvårdsavgiften. Det ären förbättring av förslaget, men det tar inte bort konsekvenserna. Förslagetinnebär en betydande merkostnad för en enskild pensionär. Att man sedansenarelägger ikraftträdandet visar väl bara att regeringsförslaget var dåligtgenomtänkt. Trots att förändringar gjorts har vi i inte funnitanledning att ändra vårt ställningstagande. Vi anser fortfarande att det finnsskäl för att bibehålla det fria sjukvårdsåret. Gruppen pensionärer med låginkomst är fortfarande mycket stor. Drabbas man dessutom av sjukdom, finns detytterligare skäl som talar för att detta verkligen är gruppen sämst ställdapensionärer. I är vi beredda att ge dessa personer ett verkligt stöd. När det gäller handläggningen av den s. k. BB-avgiften harvi i inte heller ändrat uppfattning. Barnfamiljerna måste kunna fåuppleva att samhället vill ge det stöd som är möjligt för att underlätta förföräldrar att välja att föda barn. Att av finansiella skäl ta bort förmåner somfunnits anser vi inte vara försvarbart. BB-visfe)sen vid ennormalförlossning bör alltså även fortsättningsvis vara kostnadsfri. I samband med förhandlingar med huvudmännen försjukvården fanns inte någon antydan om att det skulle sättas en avgift på denvården, och det var en smula överraskande att då återfinna den i propositionen.Nu är utskottet berett att följa regeringens förslag, och det är väl bara attbeklaga att inte samtliga partier, som ställde upp mot förslaget 1985, gör såäven . Vi från anser att det borde ha funnits ett utrymme förvissa undantag när det gäller sjukhusvård, detta speciellt då det gällerförlossningsvården. Mödravårdscentralens konsultationer och likaså besöken påbarnavårdscentralen är kostnadsfria. Den kedjan borde ha fått vara obruten.Det bör vi kunna bjuda mödrarna på. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. I betänkandet återfinns också ett motionskrav som ställtsunder och som gäller egenföretagares karenstid isjukpenningförsäkringen. Det gäller den nuvarande åldergränsen förövergång till kortare eller ingen karenstid. Detta krav föreligger inte när detgäller löntagare, och det är då inte logiskt att egenföretagare skall ha sådanarestriktioner. Vi har i vår reservation närmare utvecklat skälen till vårtställningstagande. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 3,4,5 och 8. 43MARGÖ (vpk); fattade vi beslutethär i att höja basbeloppet och att göra vissa förbättringar inom detkommunala bostadstillägget för pensionärer. skall en del av räkningenbetalas, genom att pensionärernas fria år på sjukhus slopas. Pensionärernas fria år på sjukhus har varit en omistliggrundtrygghet. Det vittnar de hundratals brev om som jag har fått sedanförslaget har blivit känt. Det är brev från pensionärsföreningar, som på mötenenhälligt antagit protestskrivelser mot regeringens förslag. Det är brev frånenskilda, med beskrivningar av vad det skulle ge för ekonomiska konsekvenser idet egna fallet, om sjukdom skulle medföra längre tids vistelse på sjukhus. Fyra olika pensionärsföreningar och de handikappadessamarbetskommit-té i avslutar sitt brev - som jag vill läsa upp, för jagtycker att det mycket bra beskriver vad många brev ger uttryck för - påföljande sätt: "Vi finner det anmärkningsvärt att ett politiskt parti somgör anspråk på att värna om de svaga i samhället, över huvud taget väcker ettförslag som detta Därför väntar vi oss att regeringsförslaget om slopande avdet avgiftsfria året helt skall dras tillbaka, för att på så sätt återgepensionärerna sitt förtroende för samhällets förmåga att skapa trygghet påålderdomen." Med den bégränsningsregel som införs blir avgiften förpensionärer med enbart folkpension ca . Givetviskan vi som har en väl tilltagen lön tycka att . är en överkomlig summa.Men för en perisionär, med . , blir det en ekonomisk påfrestning.En månads vård kommer att kosta . Därtill kommer att det efter tremånaders sjukhusvård görs en första prövning av om det kommunalabostadstillägget skall dras in. Vad hjälper det att vi har genomfört höjningarav bostadstillägget, om man ändå riskerar att bli av med det helt och hållet. Reglerna för indragning av det kommunala bostadstilläggetbestäms av kommunerna själva, med ledning av rekommendationer från Kommunförbundet.Normalgrunden är att bostadsbidraget dras in för den som stadigvarande vistaspå vårdinrättning. Här är det alltså en fråga om tolkning av regler, och ordetstadigvarande tolkas olika i kommunerna. Vid bedömningen tar man hänsyn tillpatientens ålder och till diagnos. Avgörande betydelse har det också ompensionären kan åka hem på permission. Gränsen för detta har satts tillpermission en gång . När det inte finns några givna direktiv som talarom efter vilka exakta grunder man skall dra in det kommunala bostadstillägget,finns det en uppenbar risk för godtycke. Givetvis är det lättare för enpensionär som har en anhörig i bostaden att uppfylla kravet på att kunna åkahem en gång på permission. Men om nu det kommunala bostadstilläggetförsvinner under sjukhusvistelsen och pensionärendessutom skall betala en avgift för sjukhusvården, finns det knappast någonmöjlighet för den sjuke att behålla sin bostad. Ett överhängande hot om attmista sin bostad och vara sjuk gör förmodligen, det tror jag, att densjuke blir ännu sjukare i stället för frisk. Regeringen har börjat slå in kilar i vårt generellatrygghetssystem. Ett fritt år för alla pensionärer, utan prövning, det är enviktig del i den generella trygghetspolitiken. Att införa avgifter, där en delfår betala mer och andra mindre och det finns ytterligare möjligheter tillnedsättning för de sämre ställda, är en eftergift för den selektivasocialpolitik som främst förespråkas av de borgeriiga. Den som har pengar skallbetala för sig och den som inte har råd får fattighjälp. Än så länge får förtidspensionärerna behålla sitt fria år.Men förmodligen är det bara en tidsfråga. Om vi skulle få en borgerlig regeringvid nästa val, har faktiskt socialdemokraterna öppnat dörren för de borgerligaspolitik, med ytteriigare försämringar av vårt trygghetssystem. Jag undrar vadsocialdemokraterna egentligen skulle ha för argument att sätta emot när deborgerliga kommer att föreslå att även förtidspensionärernas fria år skall drasin. Med den politik som socialdemokraterna har genomfört under den härperioden, har man faktiskt inte mycket att säga. Det är inte bara pensionärerna som skall betala försjukhusvård från . Regeringen inför tillsammans med moderateroch folkpartister även avgifter för förlossningsvård. När regeringen 1984första gången försökte att avgiftsbelägga förlossningsvården, avslogriksdagsmajoriteten förslaget med motiveringen att BB-avgifter står i strid medprincipen om att mödravården och förlossningsvården bör vara avgiftsfria. Tvåår efter det att vi skrev i betänkandet att den fria förlossningsvården var enprincip som vi borde slå vakt om kan vi se att och moderaternahoppar av från de här principerna. Det gör att man får känslan av att dengången vi tillsammans avslog förslaget om BB-avgifterna var det inte av omsorgom mödrarna utan enbart för glädjen att få ge regeringen en knäpp på näsan. Även BB-avgifterna motiveras av förespråkarna utifrånrättvisekrav, dvs. alla skall betala, oavsett om det är sjukhusvård ellerföriossningsvård. Men om man hävdar att förlossningsvården skall betraktas somövrig sjukhusvård är det väl logiskt att även betrakta mödrahälsovården somövrig förebyggande vård inom primärvården. Det måste vara mycket svårt att ifortsättningen hävda att just den förebyggande mödrahälsovården skall ha ensärställning. Förmodligen blir nästa steg att avgiftsbelägga ävenmödrahälsovården. Det går så när man börjar luckra upp gamla principer. Patientavgifterna inom sjukvården utgör endast en mycket litendel av inkomster. Ur finansieringssynpunkthar de alltså nästan ingen betydelse alls. Det vore mycket lätt att ersättaavgifterna med en ökad skatt. Däremot har avgifterna inom vården stor betydelseför den enskilde. Avgifter innebär alltid en begränsning av vårdefterfrågan,och det är också det som är avsikten med avgifter. Man skall tänka sig förinnan man söker vård, så att man inte springer i väg i onödan. Just det skäletatt ingen skall behöva göra ekonomiska överväganden om huruvida man har råd medmödrahälsovården och att ligga på BB så länge Bidrag till sjukförsäkringen m. m. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. som manbehöver det har varit grunden för den avgiftsfria mödrahälsovården ochförlossningsvården. Införandet av BB-avgifter sammanfaller på ett mycketolyckligt sätt med minskningen av slutenvårdsplatserna inom sjukvården. Försökpågår litet här och där i landet med tidig hemgång från BB. Om den nyblivnamamman själv väljer att gå hem dagen efter förlossningen och får kvalificeradhjälp hemma, så kan den tidiga hemgången givetvis vara bra. Men det är här barafråga om en försöksverksamhet, och det finns inte på långt när resurser för attalla skall kunna få en kvalificerad hjälp i hemmet. När förlossningsvården intelängre är gratis, utan medför att man i efterskott får ett avdrag påföräldrapenningen, kommer kvinnor från låglönefamiljer att göra en bedömningav hur många dagar de har råd att ligga på BB efter förlossningen. Om de gårhem därför att de har gjort bedömningen att detta blir billigare, får de självata konsekvenserna. Det är bara- i de sjukvårdsområden som har utbyggda resurserför tidig hemgång som mammorna kan räkna med att få hjälp hemma. Vi vet intevilka konsekvenser den tidigare hemgången kommer att få för hälsan hos mammanoch barnet. Vi har nii i den lägsta spädbarnsdödligheten ivärlden. Det råder inga delade meningar om att detta är ett resultat av denvård som alla blivande och nyblivna mammor får. Genom införande av avgifterblir givetvis inte själva vården sämre, men alla kommer inte att i sammautsträckning som tidigare anse sig ha råd att fullt ut ta del av vården. Påsikt kan man på detta sätt äventyra omistliga värden. Jag yrkar bifall till reservationerna 4, 5och 9 vid betänkandet. 44LENA (): Sjukförsäkringen, som vi nu behandlar, är avväsentlig betydelse för hela befolkningen, och därför är det av särskild viktatt den är ändamålsenligt utformad och täcker de behov medborgarna har. Desammanlagda utgifterna är imponerande. De uppgår till över 38 miljarder kronor.85 % bekostas genom socialavgifter och över statsbudgeten. Vi har här att ta ställning till en mängd motionskrav ochäven till förslag från regeringens sida. Jag skall beröra några av förslagen. Det har framförts motionskrav om ökade möjligheter tillanslutning till sjukförsäkringen. Lftskottet biträder,förslagen om att16-årsgränsen skall slopas, vilket har berörts även tidigare här . Jag går så över till frågan om kompensationsnivån.Sjukförsäkringen har under en följd av år varit ett populärt besparingsmålbland de borgerliga partierna. De har dock velat använda olika metoder och lagtfram olika förslag vad gäller de belopp som skall dras in. Gemensamt förförslagen har dock varit att besparingarna har riktat sig mot privatanställdaarbetare. a. var förslaget om karensdagar enbart riktat mot privatanställdaarbetare. Nivåbegränsningarna berör en litet större grupp. De drabbar allaarbetare, men inte tjänstemännen. De nu förevarande förslagen är alltså olika till sinkaraktär. vill dra in från sjukförsäkringengenom sänkning av kompensationsnivån till avett år. långtidssjukskrivningargör man dock ett undantag- skall det alltid ges 90 %kompensation. Men föreslås en generell sänkning av kompensationsnivåntill för föräldraförsäkringen i dess helhet. vill dra in påsjukförsäkringen. Detta föreslås ske genom att kompensation skallges . Vad som händer vid långtidssjukskrivninghar man inte sagt någonting om. Inte heller om föräldraförsäkringens nivå sägerfolkpartiet någonting, men det finns en automatisk koppling mellansjukpenningen och föräldraförsäkringens nivå, och förslag innebäralltså ytterligare besparingar. Till det kan man också lägga folkpartietsförslag att ersättning inte skall utgå för insjuknandedagen. vilket vitidigare, diskuterat. De som inte har sjuklön drabbas ju direkt av detta. har den här gången varit enig med'regeringen om en90-procentig kompensationsnivå. T. o. m. SAF har insett att man inte kan haalltför låg kompensationsnivå i sjukförsäkringen och har tillsammans med LOlagt fram förslag som innebär att nuvarande orättvisor i samband medersättningen vid korttidssjukdom skall avskaffas. De tre borgerliga partierna har alltså tre olika förslag ien så viktig fråga som sjukförsäkringen. Från socialdemokratiskt håll yrkar viavslag på alla besparingar av här nämnd typ i sjukförsäkringen. Man behöver haen 90-procentig kompensationsnivå när man är sjukskriven. En annan fråga som har varit uppe till diskussion ärpensionärernas vårdavgifter vid sjukhusvård. Vid sjukhusvård utges frånförsäkringen en ersättning till dem som bedriver vården, alltså tillsjukvårdshuvudmännen. För den sjukpenningförsäkrade görs ett avdragfrån sjukpenningen om . per dag, dock högst en tredjedel avsjukpenningbeloppet. För personer med hel pension utgår då ersättningfrånförsäkringen till sjukvårdshuvudmannen för . Därefterbetalar enligt de nuvarande reglerna den försäkrade en egen avgift. Motivet till den avgiftsfrihet sominfördes i etapper var att man skulle förbättraförsäkringsskyddet i samband med att vårdavgifterna för sjukhusvård höjdes. Ettannat motiv var att göra sjukhusvård på grund av mer akuta sjukdomaravgiftsfri, till skillnad från vad som var fallet vid varaktig sjukhusvistelse.Det har dock hänt ganska mycket . a. har pensionärernasekonomiska förhållanden avsevärt förbättrats. ATP-pensionärerna har ocksåblivit allt fler, och folkpensionsförmånerna har successivt höjts. Dessutomhar vi på regeringens förslag fattat beslut om att det kommunalabostadstillägget skall höjas kraftigt . Den ståndpunkt som vi med ganska bred majoritet har kommitfram till i utskottet är att det nu saknas motiv för att ha kvarsärbestämmelserna för pensionärer och att det är möjligt att avskaffa dem. Vihar i denna fråga fått ett yttrande från socialutskottet, där inan tillstyrkerdenna förändring men där man också pekar på att det behövs en generellbegränsningsregel, vilket har tagits upp i flera motioner. Utskottet föreslårdärför den förändringen.i regeringens förslag att en generell begränsninginförs. Denna kommer, som tidigare påpekat, att innebära får en 1986/87:119 8 maj 1987- Bidrag tdl sjukförsäkringen m. m. . Bidrag till sjukförsäkringen m.m. Förslaget medför alltså inte den belastning på pensionärerna somtidigare bl. a. Margö gjort gällande. På lång sikt kan förslagetsnarare innebära en förbättring. Vi begär alltså ett förslag från regeringen om enbegränsningsregel. Vi begär också att den utvidgade avgiftsskyldigheten inteskall träda i kraft förrän . En annan fråga som varit uppe till diskussion är avdragetfrån föräldrapenningen. Jag måste genast säga att det här handlar om 55 kr.per dag. Det låter på och vpk nästan som om digerdöden skulle kommaöver oss, men det handlar alltså om ett avdrag på , per dag. Utskottetsäger att det inte är motiverat att ha skilda regler för sjukhusvård på grundav sjukdom och sjukhusvård i samband med förlossning. Vi begär att man skallgöra en annan lagteknisk reglering än den som föreslås i propositionen. Visäger frän utskottets sida att det också behövs en regelöversyn med hänsyn tillbesluten om timberäknad sjukpenning. Man behöver alltså se över dessa avdragtotalt sett, så att man får gemensamma regler för likadan vård på sjukhus. När det sedan gäller socialavgifterna har vi olikauppfattningar i partierna. Från socialdemokratisk sida är vi beredda attbekosta en bra sjukförsäkring genom en höjd sjukförsäkringsavgift. Vi behöverockså höja arbetsskadeavgiften och arbetsmarknadsavgiften för att klara deåtaganden vi har gjort på arbetsskadeförsäkringens ocharbetslöshetsförsäkringens områden. Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter och avslag på samtliga reservationer. Jag måste få säga några ord till , som menaratt besparingarna på sjukförsäkringen ger en så liten belastning på varjeindivid eftersom man sprider ut dem på så många som möjligt. Ett sådantpåstående är inte sant. Som jag har påpekat riktar sig detta mot demänniskor som inte har sjuklön. Alla sjukpenningförsäkrade har inte sjuklön.Därför är en sådan beskrivning av förslagen inte sanningsenlig. Jag tycker nog att företrädare skall vara litetförsiktiga med de uttryck de väljer. Vi fick här höra en lång harang om hur manmissgynnat de sämst ställda pensionärerna. Man ger smulor till dem som har lågapensioner osv. Debatten om pensionerna har vi fört tidigare. Jag hoppas attKersti tar del av resultatet av den debatten, där man kunde visa att desämst ställda pensionärerna var de som hade låg ATP, och inte fick del avkommunalt bostadstillägg och som dessutom betalade skatt. De fick stöd genomatt vi gick in i systemet och gjorde förändringen med basbeloppet. Det sägs också från att det inte var försvarbartatt betala . per dag när man ligger på BB, vilket man ju inte gör så ofta.Men var det t. o. m. försvarbart att införa tre karensdagari sjukförsäkringen, något som riktade sig till alla privatanställda arbetare ivårt land. Jag tycker nog att man skall vara litet försiktig med orden fråncenterpartiets sida när det gäller de sociala trygghetssystemen. 45 MARGÖ (vpk); - Herr talman! Vad sägerpensionärsorganisationerna, , när socialdemokraterna hävdar attpensionärerna har det så bra att det är motiverat med ett fritt årpå sjukhus? Jag har inte sett att en enda pensionärsorganisationställer upp på regeringens förslag. Tvärtom har man rakt över uttalat protestermot regeringens förslag att slopa det fria året för pensionärerna. Antalet ATP-pensionärer har ökat, säger .