prot · GA09122 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns en mängdorsaker till detta, och det är klart att det beror på att vi nu förvärvsarbetari större utsträckning än tidigare, att vi har bättre utbildning och att vi haren större medvetenhet. Vi får nog tacka den nya kvinnorörelsen för dennamedvetenhet. Kvinnorörelsen har bedrivit en massiv propaganda under hela1970-talet. Givetvis beror vår ökande medvetenhet och att vi törs ställa kravockså på att vi har en jämställdhetslag och en jämställdhetsombudsman sedan1980. Kraven och förväntningarna på JämO har ökat under åren.Arbetsbelastningen är nu så stor att JämO endast hinner pröva rentprincipiella fall. Man tvingas avvisa många kvinnor, och för de kvinnor somblir avvisade av JämO återstår bara fackföreningen. Tyvärr visar erfarenhetenatt facket sällan förmår driva kvinnornas intressen i diskrimineringsärenden.Det kan bero på att man inte har tillräckliga kunskaper, men det kan också beropå att de flesta fackföreningar är dominerade av män och att männen inte känneratt detta är så angeläget. För att facket skall kunna åta sig den här typen avärenden i större utsträckning och driva dem med framgång behövs det en massivinformation till fackföreningsrörelsen, och den informationen skulle JämOkunna, hjälpa till med, men JämO har inte resurser. har ett ovanligt mål tagits upp i arbetsdomstolen.Det gäller en kvinna som blivit utsatt för sexuella trakasserier på sinarbetsplats. Oavsett utgången av målet - den vet vi inte - är jagövertygad om att den publicitet detta fått kommer att resultera i att flerkvinnor nu vågar anmäla att de blivit utsatta för sexuella trakasserier på sinaarbeten. Jag är av den bestämda uppfattningen att denna speciella form avkönsdiskriminering förekommer i större utsträckning än vad vi hitfills vågaterkänna. Som bekant väcker ju den debatten inte så sällan ett visst löje, somytterligare drabbar oss kvinnor. finns det också dokumenterat i de s. k. Fridaprojektenatt kvinnor som använt sig av jämställdhetslagen diskrimineras och trakasserasytterligare just därför att de gjort anmälan om könsdiskriminering.Jämställdhetslagen och jämställdhetsombudsmannen ger effekter som ringar påvattnet. Det är också riktigt och bra att man använder sig av lagen och dessmöjligheter. För att vi skall kunna uppfylla lagens målsättning ochockså till fullo använda oss av lagstiftningen är det helt nödvändigt att JämOfår ökade resurser. Vpk har föreslagit en höjning i förhållande tillregeringens förslag med . har i sin reservation lagt tillytterligare . I sak har vi inga från skilda uppfattningari frågan, kanske är förklaringen att vpk har räknat för blygsamt i detta fall.Det är mycket angeläget att JämO får ytterligare en handläggartjänst och får en höjning av anslaget till förvaltningskostnader, så att man kanhjälpa till och sprida den information som sannerligen behövs på området. Jag yrkar bifall till reservationerna 2. 3 och 5 i betänkandet. 84GUSTAV (): behandlar i dettabetänkande frågor rörande anslag till jämställdhetsombudsmannen och särskildajämställdhetsåtgärder under huvudtitel. Vidarebehandlas bidrag till kvinnoorganisationerna under civildepartementetshuvudtitel och sex motioner från den allmänna motionstiden. Av regeringens proposition framgår att insatser görs påbred bas. Även om det råder bred politisk enighet om-jämställdhetsmålen,vet vi att det fortfarande råder stora skillnader mellan kvinnors och mänsvillkor. Det gäller inte minst pä arbetsmarknaden. En stor del av insatsernahar därför koncentrerats till detta och närliggande områden. För att ge kvinnorna samma villkor som männen påarbetsmarknaden krävs att männen också tar gemensamt ansvar för hem och barn.Utbyggnad av barnomsorgen, möjligheter till föräldraledighet vid barns födelseoch sjukdom utgör därför viktiga inslag i jämställdhetspolitiken. En förändringav den traditionella mansrollen blir därför också nödvändig. En viktig förutsättning för jämställdhet mellan kvinnoroch märi är ekonomiskt oberoende. Det måste bygga på eget förvärvsarbete. Härvet vi att villkoren är mycket olika mellan olika kvinnogrupper, beroende påutbildning, ekonomisk standard inom familjen och var man bor i landet. Flickor i familjer med låg inkomst eller sociala problemfår en sämre start än flickor från socialt och ekonomiskt gynnade familjer.Flickor- och även pojkar med för den delen - från familjer där föräldrarna haren bristfällig utbildning och låg inkomst hamnar ofta själva i samma situation. En politik för jämställdhet mellan kvinnor och män måstedärför i första hand vara en del av en allmän polifik för jämlikhet mellan allamänniskor. Kvinnor i olika samhällsklasser är inte jämlika. Det är de sämstställda kvinnorna som hårdast drabbas av bristen på jämställdhet. Vi kan därför inte nöja oss med att skapa formellt likamöjligheter. Större insatser måste göras för de kvinnor som har det sämre. Iannat fall vidgar vi de sociala klyftorna i samhället. Att utjämna villkoren på arbetsmarknaden mellan kvinnoroch män är därför en viktig strategisk insats. Den historiska erfarenhetenvisar att kampen mot arbetslöshet och för full sysselsättning har lett till denstörsta utjämningen i samhället. gällde detta främst männen, men ingetsäger att inte detta också måste gälla kvinnorna. Och här måste också - påsamma sätt som tidigare för männen - åtgärderna utformas så att de störstainsatserna görs för de kvinnor som har de sämsta sociala och ekonomiskavillkoren. Särskilda problem finns på de kvinnodominerade delarna avarbetsmarknaden. Många av de arbetsuppgifter som kvinnorna har riskerar i denpågående strukturomvandlingen, den tekniska förändringen och demokratiseringeni arbetslivet att utarmas eller helt rationaliseras bort. Förnyelsefonderna bör här kunna spela en viktig roll, inteminst på fortbildningens område. Vi beklagar att alla de borgerliga partierna idetta avseende är så negativa. Jag hoppas att åtminstone de kvinnligaföreträdarna i de borgerliga partierna funderar än en gång, innan de dömer utförnyelsefonderna. Den omfattande projektverksamhet som bedrivs över helalandet för att förbättra kvinnors villkor på arbetsmarknaden har varitvärdefull och skall utvärderas. En särskild referensgrupp med representanterför arbetsmarknadens parter, AMS och SÖ följer och utvärderar projekten. Nya metoder och samarbetsformer har prövats ochstudiematerial har utarbetats. Insatser riktade till både flickor iungdomsskolan och kvinnor i arbetsmarknadsutbildning har genomförts. Detsammagäller kvinnliga småföretagare och kvinnor inom mansdominerade yrken.Invandrarkvinnornas situation har uppmärksammats inom särskilda projekt. Likasåhar JämO tilldelats särskilda projektmedel för att se över frågan om sexuellatrakasserier på arbetsplatserna. Vid bedömningen av projekten har särskild vikt lagts vidförslag som varit utformade så att de kunnat ingå i det ordinarie arbetet. Utöver de 9 milj. kr. som anslås för särskildajämställdhetsåtgärder inom område har inomsocialdepartementet medel givits för lokalt utvecklingsarbete inom denkommunala barnomsorgen och kurs i teknik i förskolan. Särskilda sommarkurser iteknik för flickor får 3 milj. kr. inom , ochcivildepartementet anslår 1 milj. kr. för särskilda jämställdhetsprojekt istatens arbetsmarknadsnämnds regi. Ytterligare 1 milj. kr. avsätts för åtgärdersom syftar till fler kvinnor på högre tjänster inom statsförvaltningen. Den näringspolitiska propositionen behandlar ocksåjämställdhetsfrågor i vidare mening; Utvärdering av könskvotering i detregionalpolifiska stödet pågår inom och beräknas bli klarunder året. Många länsstyrelser har avsatt regionala utvecklingsmedel försärskilda kvinnoprojekt. Kvinnorepresentationen i beslutande och rådgivandeförsamlingar är under utredning. Det är inte möjligt att på denna korta tidredovisa alla projekt och som pågår på jämställdhetsområdet. Jag har med dennabeskrivning endast velat visa på bredden i de insatser som pågår. Jagövergår nu till att beröra motionerna i anslutning till. I propositionen föreslås att anslaget till JämO höjs, såatt en assistent kan anställas. Syftet är att avlasta handläggarna ochdärigenom effektivisera arbetet inom kansliet. I motioner från ochvpk yrkas ytterligare förhöjt anslag utöver regeringens förslag. Utskottet delar uppfattningen i propositionen att detföreligger behov av en assistent och yrkar avslag på motionerna A232 av MargöIngvardsson m.fl. och A813 av m.fl. När det gäller särskilda jämställdhetsåtgärder finnerutskottet, med hänsyn till det jag tidigare redovisat, att medelsanvisningen ärväl avvägd, och jag yrkar avslag på motion A257 av m. fl. Bidraget till de politiska kvinnoorganisationernascentrala verksamhet yrkar - precis - avslag på.Utskottet finner inte att några nya omständigheter framkommit som motiverarändrade ståndpunkter. Utskottet anser liksom tidigare att de politiskakvinnoorganisationerna har en viktig uppgift att fylla i samhället som välmotiverar att de, liksom övriga jämförbara folkrörelser, bör få ett statligtstöd för sin centrala verksamhet. Vi kanendast beklaga att moderata samlingspartiet inte delar denna Prot.1986/87:122 uppfattningmed övriga partier i . Anslag till jämställdhetsombudsmannen m. m. Slutligen föreslår vpk i motion A603 av m. fl.ett statligt stöd till en kvinnohusfond. Utskottet som ser positivt på denna verksamhet äremellerfid inte berett att biträda förslaget om särskilda statliga medel fördetta ändamål. Med det anförda yrkarjag bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande 14 och avslagpå samtliga reservationer. 85CHARLOTTE () replik: talar sig varm för olikajämställdhetsprojekt, och jag kan instämma i vartenda ord han säger. Vi harockså varit överens om detta i utskottet. Jag känner igen många av dessa frågorfrån tidigare folkpartimotioner. Det är bra att kraven nu går igenom. Sedan är man inte beredd att ta konsekvenserna och stärkaJämO. Det är inte någon assistenttjänst som vi talar om här, har t. o. m; ni accepterat . Vi har från folkpartietssida drivit den frågan . handlar det om en extrahandläggartjänst. Det är den ni säger nej till. Jag vill fråga han har varit hos JämO och sett vilken arbetsbelastning man har på denmyndigheten och vilken arbetsbörda man dignar under. Det är inte ofta vi i talar om ökade anslag,men i detta fall menar vi att vi måste prioritera. Vi tycker att JämO väl harmotiverat att handläggartjänsten behövs. Jag beklagar att socialdemokraternaåterigen bromsar när det gäller JämO:s möjligheter att arbeta aktivt ocheffektivt och ta itu med alla de uppgifter som man förväntar sig. 86 MARGÖ (vpk) replik; Även jag kan till fullo ställa upp pä denbeskrivning som gav av kvinnors villkor på arbetsmarknaden. Officiellt har vi jämställdhet, men i praktiken är det oerhört mycketsom skiljer kvinnors och mäns villkor åt. När det så gäller det ökade anslaget tilljämställdhetsombudsmannen för att jämställdhetsombudsmannen skall ha enmöjlighet att följa den lagstiftning som vi har på jämställdhetsområdet villinte socialdemokraterna anslå mera pengar. Men någon motivering till avslagetges inte i utskottsbetänkandet och inte heller här av . AnserGustav att och jag har fel när vi beskriver JämO;sökande arbetsuppgifter? Anser inte att JämO:s arbete har någonbetydelse för att komma till rätta med -kvinnors och mäns olika villkor päarbetsmarknaden? Om det nu är en kostnadsfråga och man anser att man inte harråd att betala . ytterligare till JämO, undrar jag hur mycketsocialdemokraterna är villiga att satsa i pengar för att kvinnors villkor pä arbetsmarknadenskall förbättras. 7 protokoll 1986/87:122 87INGRID () replik: Betänkandet behandlar i huvudsak anslagettill jämställdhetsarbetet. tog i större delen av sitt anförandeupp de stora övergripande arbetsmarknadspolitiska problemen. Pä grund avkammarens arbetssituation tänker jag inte gå in på just detta område. Det fårvi möjlighet att diskutera . gäller anslaget till de politiskakvinnoorganisationerna är det fel som sade, att vi inte anseratt den verksamheten är viktig. Den är viktig. Men vi granskar ju alla utgifterpå alla anslag här i . I detta fall har vi prioriterat de opolitiskakvinnoorganisationerna. Vi värderar inte olika kvinnoorganisationers verksamhetmed utgångspunkt i bidragens storlek. De politiska kvinnoorganisationerna hartillgång fill partistödet till de politiska parfierna, medan de opolitiskakvinnoorganisationerna inte får mer än det som är upptaget just under häraktuellt anslag. 88 () replik: Även vi föreslår ökning av detta anslag. Meni mitt anförande här i kammaren visade jag på bredden av de insatser somföreslagits i budgetpropositionen och som vi redan har beslutat om. Jag harfull förståelse för att jämställdhetsombudsmannen har enormt mycket att göra. Åandra sidan finns det så många andra områden där vi kan göra insatser för attåstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor. Vi har alltså valt att göra enbred insats, varvid vi steg för steg bygger ut JämO:s verksamhet. Vi föreslårnu en assistent, som kan underlätta för handläggarna att arbeta vidare. Vi är naturligtvis glada om också de andra partiernaställer sig bakom dessa breda insatser, eftersom vi tror att det krävs enormasådana på arbetsmarknadens och utbildningens områden om vi skall kunna lyckasmed dessa strävanden. Vi har alltså inte någon illvillig inställning till JämO,men resurserna måste fördelas jämnt för att insatserna skall kunna bli så brasom möjligt. Den avvägning vi har gjort är att nu föreslå en assistenttjänst.Sedan får vi göra en bedömning av behovet av fortsatta insatser. Margö nämnde att JämO skulle bedrivaupplysning på det fackliga området, och det kan nog vara bra. Men jag trorockså att facket självt måste klara en del av denna verksamhet. känner säkerligen till tesen att arbetarklassens befrielse skallvara dess eget verk. Jag tror att också befrielsen av arbetarklassens kvinnorskall vara dess eget verk. Det är viktigt att man arbetar även inomorganisationerna för att klara denna uppgift. Vi måste pressa männen till att ta ett större ansvar. Vikan inte tro att vi någonsin skall klara uppgiften enbart genom lagstiftning.Så har inte skett på andra områden. Vi har lyckats åstadkomma mycket genomförhandlingar o. d. på den svenska arbetsmarknaden, och sådana vägar måsteprövas även i fortsättningen. Anledningen till att vi ändå införde JämO var attvi fann att vi behövde gå fram både förhandlingsvägen och lagstiftningsvägen. 89MARGO (vpk) replik: Könsförtrycket finns inom alla socialgrupperoch samhällsklasser, men tyvärr visar det sig att könsförtrycket många gångerkan vara extra hårt i arbetarklassen och att det finns ett specielltkvinnoförtryck på mansdominerade arbetsplatser. Jämställdhetslagen har visat oss att man har hjälp av enlagstiftning. Denna lag har givit kvinnor deras enda möjlighet att hävda sinarättigheter. Men när JämO inte haft tillräckligt med resurser har manfått vända sig till sin fackförening. Och fackföreningarna är, som GustavPersson vet, mansdominerade. De har manliga ombudsmän, som kanske själva påsätt och vis finns med på den förtryckarskala som männen har arbetat fram inomalla samhällsklasser, och de känner kanske inte ett engagemang för att ta sigan kvinnornas sak. Det skulle delvis också innebära att kritik riktas mot demsjälva. JämO har pekat på att det behövs en informationsverksamhetinom fackföreningsrörelsen, och såvitt jag vet ställer sigfackföreningsrörelsen också positiv till att ta emot sådan information ochutbildning från JämO. Men JämO saknar möjligheter att följa upp detta. Detskulle kanske vara resursbesparande om JämO fick möjlighet att öka sininformation inte bara i fackföreningar utan även på andra håll i samhället. Påsikt skulle JämO här kanske kunna avlastas en del arbetsuppgifter. 1986/87:122 ' A nslag till jämställd-hetsoinbiidsmannen m. m. 90CHARLOTTE () replik: säger att han inte har någonillvillig inställning till JämO. Nej, det hoppas jag verkligen inte attsocialdemokraterna har. Men jag tycker att det nu verkligen är dags att devisar detta. De har år bromsat anslagen till JämO. Det är dags att manvisar att man uppskattar det arbete som jämställdhetsombudsmannen och hennesanställda gör och att man inte fortsätter att bromsa upp på det .sätt somskett. Jag vill fråga om han vet vilket arbete somden handläggare som JämO nu önskar få skall utföra. Denne handläggare skall bl.a. ägna sig åt regionprojektet i . Eftersom kommer frånUppsala, förmodar jag att han känner till det regionprojekt som man där harsatt i gäng. Det skulle vara synnerligen besvärande för om hannu skulle tillkännage att han ställer sig bakom att det inte skall finnas någonhandläggare för att följa upp detta projekt i , vilket mänga av ossförväntar oss mycket av. Handläggaren skulle dessutom pröva nya idéer för detaktiva jämställdhetsarbetet och, som Margö var inne på. försöka gearbetsgivare och fackföreträdare den hjälp som man efterfrågar i dettasammanhang. Det finns alltså många orsaker till att en sådan handläggartjänstbehövs. Tycker verkligen att knappt 3 milj. kr. är för mycketatt lägga på jämställdhetsombudsmannen och dennes stora kansli? Jag skullegärna vilja ha ett svar på den frågan här . Anslag till jämställdhetsombudsmannen m. m. 91GUSTAV () replik: säger att visocialdemokrater bromsar utvecklingen för JämO. Vi föreslår ju ett ökat anslag.Såvitt jag förstår är detta enligt svenskt språkbruk inte att bromsa, utanmotsatsen. Man bör använda ord som stämmer med de verkliga förhållandena. Viföreslår alltså en ökning med en assistenttjänst föratt handläggarna skall fåhjälp med sitt arbete. Beträffande projektet i tror jag att vi har sådanaresurser att vi kan klara detta på egen hand. Jag vill påstå att kommunär en av de förnämsta när det gäller att arbeta med dessa frågor. Det var ocksådärför som JämO valde att bedriva projektet just där. äralltså inte något särskilt starkt argument för en ökning av anslaget. kommer att gå bra även detta förutan. Jag erkänner vidare att den information som JämO kan ge ärmycket viktig, som Margö sade. Men jag tror också att man kan gemera resurser till facket för att detta självt skall kunna arbeta med detta.Jag tror att det ger större effekt än om myndigheter går ut och arbetar inomfackföreningsrörelsen. Så har varit förhållandet i alla andra sammanhang, ochjag tror att det är på samma vis även här. På vilket sätt skulle arbete förkvinnors befrielse skilja sig från det arbete som vi bedriver med sikte påmännen? Jag tror att det finns en sådan solidaritet inomfackföreningsrörelsen att man kan få till stånd en ökad upplysning inom dettaområde. En av de främsta insatserna för att skapa jämställdhet för kvinnor harvarit att åstadkomma full sysselsättning. Vi har arbetat mycket hårt med denuppgiften. Den andra stora insatsen för åstadkommande av jämställdhet mellan debreda grupperna har varit den solidariska lönepolitiken. Denna har givit delägst betalda kvinnorna mycket bättre löner än några andra insatser kunnatbidra till. Jag tror att man måste diskutera JämO:s arbete också idetta perspektiv, om man skall hamna rätt. 92VIOLA (vpk): Det är inte så länge sedan som det kom ettnödrop från , nämligen närkvinnorepresentationsutredningen var klar. Många kvinnor och även män harvarit med i debatten , men debatten tystnade alldeles för snabbt. En av dem som både går ut i den fackliga rörelsen ochpåverkar politiska partier och andra är , och jag skulle vilja berättalitet grand om vad hon bl. a. har sagt till mitt eget gamla fackförbund.Beklädnadsarbetareförbundet, där ju många kvinnor är organiserade. Tyvärr får hon konstatera att trots att arbetarrörelsenorganisatoriskt är stark i det här landet och trots att vi har haft närmare 100år av demokratisk process när det gäller t. ex. parlamentariskt arbete, tävlarLO och SAF om första pris i gubbvälde. SAF vinner förstås, men LO är inte långtefter. Av LO:s medlemmar är kvinnor och av LO:s representanter i regionalastyrelser är kvinnor. I de nyvalda länsarbetsnämnderna finns inte en endaLO-kvinna. tycker att det här är ett förskräckligtresultat efter så många års diskussioner om jämställdhet. Vi har JämO, och detär bra, men precis som Margö och har sagt måstenaturligtvis JämO ha utökade resurser. Liksom de andra kvinnor som varit uppe idebatten råder jag att besöka JämO och ta en diskussion för attfå litet inblick i vilka resurser som verkligen behövs. Så till frågan om att arbetarklassens kvinnors befrielseskall vara deras eget verk. Ja, naturligtvis uppmanar vi som deltar ikvinnokampen också kvinnor i facket och på andra områden att revoltera. Precisdet gör också . Hon säger apropå det dåliga läget bl. a. i facketoch inom LO att kvinnorna i facket borde göra revolution. Jag instämmer helt iGerd uppmaning. Men behövs, parallellt med denna kamp, mycketav samhällets stöd. En ung tjej i industrin, eller den som är arbetslös, leverinte sitt liv på lika villkor som en högutbildad kvinna i"karriären". Städerskan som tvingas att gå ut i strejk närarbetsgivare planerar att lämna över städuppgifterna till en privat städfirmalever ett helt annat liv än kapitalistkvinnan som äger en hel koncern. Därexisterar inget systerskap - klasserna skiljer dem åt. och kommer aldrig att kämpa tillsammans.Medan och hennes medsystrar tar kamp för sina jobb, sitter påstyrelsesammanträden och kan delta i beslut som rör en stor arbetsplats ochdess framtida öde. Medan väntar på sin dom i arbetsdomstolen, demonstrerarAntonia tillsammans med överklassen mot löntagarfonderna. Maktstruktu- -renmellan klasserna och männens dominans över kvinnor existerar parallellt. Detär arbetarklassens kvinnor som är minst jämställda i samhället och iarbetslivet, både i jämförelse med män i LO-kollektivet och med kvinnor frånandra samhällsgrupper. Jag är glad över att det verkar som om harläst vpk:s motioner väldigt noga. Det här var ett litet avsnitt ur en av dem,och den har både kvinnoperspektiv och klassperspektiv. En ung kvinna i industrin, , säger så här:"har en av de mest könsuppdelade arbetsmarknaderna i . Dåborde AMS begripa att det inte går att ändra på könsroller och kvinnoförtrycköver med lite annonskampanjer." Jag har här i kammaren tagit en debatt - vidett tillfälle med - just om AMS;s kampanjer för att hjälpaframför allt unga kvinnor inom mansdominerad industri. Den diskussionen utgickfrån en rapport som kom från . Där var man nämligen först ilandet med att ha utvärderat effekterna av den som har pågått sedanslutet av 70-talet och som kom till för att få ut fler kvinnor till industrin. Efter utvärderingen har länsarbetsnämnden i gettupp försöken att hjälpa kvinnor att bryta in på de mansdominerade arbetsplatserna.Vi ser alltså här hur lätt det är för myndigheter att ge upp, om interesurserna är tillräckligt stora och påtryckningarna tillräckligt starka,precis på det sätt som man har gjort i . och hennes kamrater i kontaktnätet "Blåställskvinnor"protesterar mot länsarbetsnämndens uppgivna politik. Grunden för derasorganisation "Blåställskvinnor" utvecklades just när degick på industrilinjen Anslag till jämställd-hetsombudsmannen m. m. Prot.1986/87:122 ' Nuhoppas de få kontakt med fler kvinnor, som de samlar in informationoch erfarenheter för att kunna påverka arbetsgivare, fack och myndigheter.Kvinnorna ser länsarbetsnämndens agerande i som en tillbakagång iarbetet för att bryta mansdominansen i industrin. Rapporten kvinnors arbete och utbildning visar attAMS satsning till stor del misslyckats. Ett exempel är att mer än en tredjedelav de unga kvinnor som uppmanats att satsa på yrkesutbildning till ettmansdominerat yrke, t. ex. verkstadsmekanisk kurs, har hoppat av utbildningen,detta trots att utbildningen oftast är kortare än . Vid den debatt som jag hade med förnågra månader sedan lovade hon att man skulle göra en total utvärdering överlandet för att se om det var lika illa ställt i övriga län med AMSkampanjresultat som det var i .