prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Blandde mera betydelsefulla ändringar som genomförs när den gamlakonkurslagen försvinner märks ett enhetligt förfarande, vidgadeåtervin-rtingsmöjligheter, ert klarare systematik och möjligheter förförvaltaren atf i olika frågor som rör förvaltningen beakta inte baraborgenärsintressena utan även intresset aft långsikfigt främjasysselsättningen. Systemet med fatfigkonkurser avskaffades 1979 och ersattesmed en ny ordnirtg för handläggnirtg av de mindre konkurserna. slås de bådanuvarande handläggningsformerna för ordinär resp. mindre konkurs samman tillett förfarande med handläggrtingen av mindre konkurser som förebild. Avsnittet om återvinning bygger pä ett av ekokommissionensförslag. I avsnittet om återvinning föreslås ett flertal förändringar i syfteaft vidga ätcrvinnirtgsmöjligheferna. När det är fråga om återvinning av enotillbörlig rättshartdiing skall medkontrahent som är närstående tillgäldenären anses ha känt till - eller bort ha känt fill - gäldenärens insolvcrtsoch de omständigheter som gjorde räftshandlingcrt otillbörlig. En anrtartändring avser temat för medkontrahenfcrts motbevisning vid återvinning av gåvoroch andra benefika rättshandlingar. Här förlängs återvinningsfristerrtabeträffartde rättshandlingar med närstående från två till . Förslaget till ny konkurslag innefattar envälbehövlig modernisering och förenkling av konkurslagstiftningen. Det ursprungliga förslaget frän konkurslagskommittén fick också ett mycket positivt motta- gartde av remissirtstartserna. Det kan kortstateras aft förslaget som helhet är ert vällyckad lagstiftnirtgsprodukf, något som redan har framhållits från talarstolen och som jag kan irtstämma i. Att utskottet i principiella delar i stort sett varit enigt visar också aft def är ett väl avvägt lagförslag som vinu -' har att ta ställning fill. Eftersom vi redan börjar ha én viss tidsbrist i kammareri,skall jag fatta mig kort och i huvudsak endast bemöta de reservationer som ärfogade till betänkandet. kommer dock att ta upp dereservationer som har artknytrtirtg till förvaltarerts möjlighet att beaktasysselsättrtingsin-fresset. gäller en ny ordnirtg förtillsyrt i konkurs. I reservafion 3 framhålls att det nu är alltför tidigt attgenomföra några mera genomgripande förändrirtgar i formerna för tillsynen. Jagdelar den uppfattningert. Däremot anser jag att det kan firtrtas skäl att inomramen för nuvarande sysfem ge tillsynsmyndigheten möjlighet till större tillsyni konkursförvalfrtingen. Om möjligheterrta fill tillsyn förbättras kan tillsynsmyndighetenskaffa sig ett bättre underlag för sin efterhandskontroll. Dessutom innebär denföreslagna förändringen infe bara atf tillsynsfunktionen blir effektivare utanockså att förvaltaren kan få stöd i sitt arbete. Jag yrkar avslag påreservation 3. Så till reservafion 5 om det framtida tillsynsansvaret.Frågan huruvida kronofogdemyndigheterna borde anförtros tillsynsfunktionen ikonkurs övervägdes ingående av lagutskottet redan i samband med reformav reglerna orti konkursförvaltning. Utskottet godtog då den ordning som nugäller. Utskottet framhöll emellerfid vikten av atf verksamheten vid kronofogdemyndighetenorganiseras så att en tjänsteman bara i rena undantagsfall får utöva tillsyn ikonkurs som han har hand om indrivningsuppgif-ter och handräckning. Några nackdelar har inte framkommit när det gällerkronofogdemyrtdighe-tens dubbla roll som tillsynsmyndighet i konkurs ochföreträdare för statens borgenärsintresse. Tvärtom har det under utskottefshearing i ärendet framförts att erfarenheterna av kronofogdemyndigheternasarbete med fillsynsuppgifterna är goda. Därför saknas det anledning atf nuöverväga en ärtdrad ordning i fråga om ansvaret för tillsyn i konkurs. Meddetta yrkar jag avslag pä reservation 5, Återvinningsreglerna i konkurslagen är viktiga och harfunrtits länge i svensk rätt. huvudsakliga funkfion äratt motverka aft borgenärer, för att få bättre ställning om konkurs inträffar,vidtar brädsförtade åtgärder mot gäldenär i trångmål. Ett annat syfte är' atfförhindra att gäldenärert på ett illojalt sätt gör sina fillgångar oåtkomligaför borgenärerna. Rätt fill återvinning kan enligt konkurslagen föreligga bl,a, vid gåva och vissa gåvoliknande transaktioner. En irtskrärtkning i rättenfill återvinning sammarthärtger med hur gäldenärens ekonomiska förhållandengestaltar sig för en-rättshandling som skall återvinnas. Det kanvara av betydelse om gäldenären var eller genom rättshandlingen blev ur ståndaft betala sina skulder efter haud som de förföll, dvs, kom på obestånd ellerblev insolvent eller om han efter räftshartdlirtgcrt irtte hade kvar utmätrtingsbaregendom som uppenbart motsvarade hans skulder, dvs. Av betydelse för utgången av en återvinningstvist är ocksåvem som har bevisbördan för de olika omständigheter som skall prövas i målet:Huvudprincipen i konkurslagcn är att bevisbördart vilar pååtervinningssökanden. Enligt flera bestämmelser har emellertid gäldenärensmedkontrahent aft Ny konkurslag m. m. bevisa attgäldenären för rättshartdlingen inte var eller genomrättshandlingen blev insolvenf eller i vissa fall, nämligen bodelningsfall,inte var insufficienf. Propositionen innehåller flera förslag som syftar fill atfförbättra återvin-rtingssökandens ställning. Etf av förslagen är att det iofillbörlighetsregeln införs etf moment av innebörd att bevisbördan för vissaomstärtdigheter, som det nu ankommer på återvinningssökandert att styrka,övergår till gäldenärens medkontrahertt om han är närstående. Vidare föreslåsi fråga om gåvor och andra bcrtcfika rättshandlingar aft temat förmedkontrahcntens motbevisning ändras frärt att avse gäldcrtärerts solvcrtstill att gälla hans sufficiens. I propositiortert föreslås att en närståcrtde skall ansesha känt till gäldcnärcrts irtsolvcrts och de omstärtdigheter som gjorderättshandlingen otillbörlig såvida det inte görs sannolikt att han varken hadeeller borde haft sådan kärtnedom. Kompletteringen innebär med andra ord atfbevisbördan har kastats om beträffande närstående till gäldenären. Ennärstående åtnjuter emellertid en bevislättnad sä fill vida att han intebehöver styrka utan bara göra sannolikt aft han saknat kännedom omifrågavarande omständigheter. I reservationerna 6 och 7 kritiseras propositionensförslag i den här delen. Jag hänvisar för tids vinnande fill reservafionernautan att här närmare redogöra för deras innehåll. Mellan gäldenären och en närstående till honom föreliggertypiskt sett en intresscgemcrtskap som gör def befogat att ert närstående sompåstår sig ha varit i god tro beträffartde gäldenärcrts insolvens ochrättshandlingens otillbörlighet får bära bevisbördan för sitt påstående. Enomkastning av bevisbördan får då till följd att temat för den närståendesmotbevisning blir ett negativt faktum, nämligen avsaknaden av insikt i deangivna hänseendena. Det är självfallet vanskligt att föra en sådan bevisning.Att fullt ut styrka god tro är oftast en övermäktig uppgift. En sådanbevisskyldighet skulle i praktiken bli liktydig med atf rätten till återvinningi ofillbörlighetsfall blev oberoende av den närståendes onda eller goda tro. Propositionerts förslag att en närstående bara behövergöra sin goda tro sannolik innebär däremot en väl avvägd kompromiss mellan åena sidan intresset av aft otillbörliga rättshandlingar kan återvinnas och åandra sidan den närståendes anspråk på att en rättshartdiing skall blibestående i sådana fall där han inte ens bort inse att den var otillbörlig ochgäldenären insolvent. Några avgörande nackdelar med en sådan ordning medhänsyrt till rättssäkerheten har jag irite kunnat finna. Propositionen innebär vidare i fråga om återvinning avgåva att återvinningsfristen beträffande närståcrtde gåvofagare förlärtgs och att temat för dcrt bevisning som gåvotagaren har aft föra om hanvill undgå återvinning skall avse frågan om gäldenären efter gåva hade kvarutmätningsbar egendom som uppenbarligert motsvarade harts skulder. Det bliralltså inte längre gäldenärcrts solvens utan hans sufficiens som är avbetydelse i återvinnirtgshärtsecrtde. Även här finns en borgerlig reservafion. Med anledning avdenna kan först konstateras atf def infe är fråga om atf mer allmärtt övergåtill sufficiensbe- greppetsom tema för motbevisning vid återvinningsbara transaktiorter. För Prot.1986/87:134 att t.ex. ett köp skall kuuna gå äter skall solvenskriferietfortfarande 2juni 1987 tillämpas. Vad saken nu gäller är bevisfemat endastvid sådarta trartsaktioner dågäldenärenufanattfå något vederlag avhänt sig cgcrtdom. Redan rtu utgör '«'"- sufficicrtsbegreppettertia för motbevisrtingen vid en typ av bencfika trartsak-tiorter, nämligennär gäldenären vid bodelnirtg eftcrgett sin rätt i avsevärd mån eller avståttfrån egendomen i utbyte mot en fordran. En övergång till sufficicrtsbegreppetvid samtliga benefika rättshandlirtgar är därför rtaturlig. Jag yrkardärmed avslag på reservationen i den delen. När det slutligen, fru talmart, gäller def i reservation 8påtalade problemet beträffande upplysnirtgsplikt vid återkallelse avkortkursartsökart vill jag bara säga att utskottsmäjoriteten utgår ifrån atfregeringert i lämpligt samrtiart-hartg far upp frägau till prövning. Någonriksdagens åtgärd är därför inte påkallad. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i alla delar och avslag på reservationerna 3-8. Under detta anförande övertog förstevice talmannert ledrtirtgcrt av kammarens förhandlingar. 6 () rephk; Jag ville komma med en kommentar i artslutningtill reservatiortcrna 5 och 8. Reservation 5 gäller det framtida tillsyrtsartsvaret. StigGustafssou säger att man såvitt han kärtner till har enbart goda erfarenheterav kronofogdemyndighetens dubbelroll. Jag noterar att lagutskottet godtog denhär dubbelrollen , men det var med hänsyn till att tillsyrtsmyndighetcndå infe skulle ha någon rådgivande funktion. Enligt propositionens förslag tillkonkurslag införs emellertid en sådart rådgivartde furtktiort; och logiskt settborde man då vara positiv till att eliminera denna dubbelroll. Det borde gällabåde lagutskottet och , Jag tycker inte riktigt att resonemangethänger ihop på den här punkten. Reservation 8 hartdlar om data och datairttegritet fördert ertskilda rtiänniskan. Samtliga i utskottet är tydligen överens om attdetta är ett problem - människor kan komma i kläm. Jäg har inte rikfigt kunrtatförstå hur många människor ytterligare som skall komma i kläm innan mangenomför den relativt enkla förändring som föreslagits. Det skulle varken varasvårt eller ta särskilt att göra det, om fartns, 7 () replik; Vid hearingen gavs det klart uttryck för attkronofogdemyrt-dighetens dubbla roll inte innebär något problem.Departementschefen har också uttalat i propositionen att han inte är främmandeför tanken att senare besluta om en bredare utvärdering av erfarenhcfcrrta av1979 års reform och därvid förutsättrtingslöst överväga nya former förtillsynen. Jag vill bara peka på det. När detgäller upplysningsplikten: Här skiljer vi oss i sak inte mycket åt. protokoll 1986/87:134 Prot.1986/87:134 2juni 1987 .-, Ny konkurslag m. m. Regeringen har fått en uppmauirtg att titta på detta ochkommer säkert också atf göra det. 8 () replik; Jag noterar också med tacksamhet attdepartementschefen har sagt att han tänker utvärdera problemen i fråga omkronofogdemyndighetens dubbelroll. Men jag tycker ändå inte att vi skallförsitta det utomordentligt fina tillfälle som vi har . Det pågår som bekanten utredning. En organisationskommitté arbetar just med de här problemen.Varför då inte föra dessa synpunkter fill kommittén i stället för att baravänta? Beträffande reservatiort 8 ochdatairttcgritetcrt är detriktigt. , att vi verkligen inte skiljer oss åt särskiltmycket. Jag hade varit utomordentligt glad om det blivit det slutresultat somStig talade om, nämligen att man hade gett regeringen till känna attfrågan borde tas upp. Men det är ju dét som mart inte gör, och def är dettafolkpartiet protesterar mot. Anf.9 () replik; . Den enda skillnaden i de här frågorna är attBengt är mer otålig än jag. Om ni ger er till tåls hittar vi nogen lösning på problemen. 10 (): I fråga om proposition 1986/87:90 om nykonkurslag villjag kommentera det avsnitt i lagutskottets betänkartde1986/87:32 som gäller syssclsättningshänsyn vid kortkurs. I propositionen föreslås att bestämmelsen om förvaltarensallmänna åligganden förs över till den nya konkurslageu, men med den ändringenatf förvaltaren ges befogenhet att ta hänsyn till också annat än det renaborgenärsintresset. Sålunda får förvaltaren vidta åtgärder som är ägnade attlångsiktigt främja sysselsättningen. Jagciterar direkt från proposifiortCrts text: "Def åligger förvaltaren aft ta till varaborgenärernas gemensamma rätt och bästa samt vidta alla de åtgärder som främjaren förmånlig och srtabb avveckling av boet. Första stycket hindrar inte atf förvaltaren vidavvecklingen av boet beaktar vad som är ägnat att långsiktigt främjasysselsättningen, om det kan ske utan atf borgenärernas rätt rtämnvärtförringas." I sambartd med reform gjordes vissa uttalanden omatf förvaltaren ävert borde beakta sysselsättrtirtgspolitiska intressen i enkortkurs. Någon bestämmelse härom infördes dock inte den gångert ikortkurslagcu. Utskotts-majorifefen anser därför aft dcrt nya skrivningcrt, därsysselsätfningsaspek-fcrt kommer med i lagtextert, är välkommen, vilket ocksåhar poängterats av de fackliga organisationerna. Proposifionensförslag i denna del tas upp i fyra motioner. I två mofioner, L133 från och L134 frånfolkparfiet, yrkas avslag på förslaget. I mofion L135 från vpk begärs- såvittnu är i fråga- en lagreglering som gör det möjligt atf i större utsträckning änsom följer av propositionenbeakta samhällets intresse av en lårtgsiktig sysselsättning. I motion L136 fråncertterrt slutligcrt ställer mart sig positiv till atf kortkursför-valtarcrtrtu ges möjlighet aft vid avveckling av konkursboet även beaktasysselsättningen på ortert. Mofionärerna framhåller dock att regeringen nogaskall följa tillämpnirtgert av bestämmclscrt. Utskottet vill understryka att utgångspunkten för allkonkursförvaltning är och bör vara att borgenärernas intresse av en snabbavveckling av boet med ett så gott ekonomiskt resultat som möjligt skalltillgodoses. Någon, förändring härvidlag föreslås inte heller i propositionen.Utskottsmajoriteten anser dock att def i dagens samhälle krävs att ävensysselsättningspolifis-ka intressen kan beaktas i olika sammanhang. Jag yrkardärför avslag på motionerna L133 yrkande 2 och L134 yrkande 3. Utskottsmäjoriteten anser vidare aft skrivningen i andrastycket av 7 kap. 8 § är väl avvägd och yrkar därför avslag på mofiort L135. När def gäller den i motion L136 begärda.uppföljningenvill utskottet, erinra om att departementschefen uttalar att han har för avsiktatf följa den prakfiska tillämprtingen av bestämmelsen. Med hänsyn härtill ärnågot tillkännagivande inte påkallat, och utskottet yrkar därför avslag påmotion L136 yrkande 2. Med det anförda yrkar jag bifall tilllagutskottets hemställan i denna del och avslag på reservafionerna 1 och 2. Pågående försök med ett nytt frågeinstitut, m. m. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbetsmarkrtadsutskottets betänkande Kammaren övergick till attdebattera konstitufionsutskoftets betänkande 34 om pågående försök med ett nyttfrågeinstitut, m. m. Pågåendeförsök méd ett nytt frågeinstitut, m. m. 11NILS (vpk); Det finns en motsägelse i den pågåendeförsöksverksamheten rörande debaftregler; Detta har vi frårt vpkpåtalat redan från börjart, både i folkstyrelsekommittért och i andrasammanhang, bl. a. här i kammaren. Å ena sidan vill man stärka sompolitiskt debattforum; å andra sidan begrärtsas ledamöternas debattmöjlighefer.Detta gär inte riktigt ihop. föreslår förlängd försöksverksamhetmed nu gällande regler för frågor och interpellatiorter. Jag har i ettsärskilt yttrande pekat på behovet av ändringar när det gäller tiderna fördebattinlägg. Jag skall infe närmare gå in på dessa frågor. De kan fasupp i det fortsatta arbetet. Det är emellertid viktigt att komma ihåg attförsöksverksamhet lätt permanentas, med olika för- och nackdelar. Därför bör enkrifisk genomgång av erfarenheterna komma till stånd. Därvid haralla.riksdagens ledamöter anledning atf redovisa sina erfarertheter. Stöd tdl pohtiska partier Riksdagerts totala arbefsbelastrtirtg skulle enligt minmening inte nämrtvärt öka vid crt återgårtg tillde debat tider som förut gälldeför frågedebatterna, ej heller om gällde förinterpellationsdebatterrta. Till dessa frågor blir det tillfälle atf åfcrkomrtia, ochjag har, fru talman, för dagen inget yrkande. 12 (); Inte heller jag skall närmare kommentera detbetärtkartde som rtu framläggs utan bara erinra om atf def innehåller ettförslag om frågeinstitutet och interpellationsdebatterna, som innebär atttilläggsbestämmelserna 6.1.3 och 6.2.3 riksdagsordnirtgert ärtdras på sättsorti framgår av bilagart. Ertligt utskottefs ställrtingstagande skall texten ide nuvarande bestämmelserna tillämpas även under hela nästa . Dettainnebär å andra sidart inte att vi inte har möjligheter att diskutera igenomdessa frågor, utan det är vår avsikt att så sker . Jag vill nämna att det man speciellt har ställt sigkritisk till är att forsdagcrts frågesturtd numera börjar så pass sent som , vilket ändå innebär en viss förbättring mot fidigare regler. Vi villdiskutera dcu frågan ytterligare för atf försöka åstadkomma ett bättre schemaoch undvika de kollisioner med arbetsplenum som uppstått . Vi återkommer alltså till den frågan, och vi är bereddaatf diskutera ytterligare förbättringar. senaste beslut om def nyafrågeirtstitutet innebar en viss omläggning av debattreglerna i förhållandetill vad som gällt fidigare . Det infördes då en möjlighetför talarna att disponera ett obegränsat antal anföranden om en minut. Jag troratt deu förändrirtgcrt har fallit väl ut. har från början ställt sig krifisk till denenligt försöket tillåtna längdert på anföranderta. vill atf den fråganskall tas upp under den utvärdering av försöket som skall ske. Jag villbekräfta att en sådan utvärdering kommer att ske. Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om arbefsmarknadsufskoftefs betänkande 18.) Kammaren övergick till attdebattera konstifutionsutskottets betänkande 36 om stöd till politiska partier. 13ELISABETH (); Jag beklagar att vi moderater står ensamma omden reservation som avgivits. Sakförhållandet är det att redan har anvisat 95miljoner fill partistöd för /88. Så kommer regeringen ochföreslår atf partistödetskall höjas med hänvisning til! Def kan rtaturligtvisvara riktigt att inflationen i viss mån har urgröpt den här summart, mcrt hurskall människorna ute i landet kunna begripa att vi kan bevilja oss själva crthöjning av partistödet när vi på dem ställer krav på besparingar? Jagkan inte förstå hur det kau gå ihop. Ertligt mirt mening är det ett felaktigtsätt att handskas med bcslutandcmaktert här i riksdagert. Jag yrkar bifall tillvår reservatiort och avslag på höjrtirtgcrt . 14 (): Förslaget i betänkandet innebär en fortsattvärdesäkring av stödet till partierna. Jag vill påpeka att det är ett stöd tillpartiernas opiniortsbildartde verksamhet. Denna opinionsbildartde verksamhet ärnaturligtvis av intresse också för väljarna. Den är inte minst av betydelse itider då nationens verksamhet bedrivs under knapphefcrts kalla stjärrta. Med dettaber jag att få yrka bifall till utskottets hemställart. 15 (); säger aft vi skallfatta beslut om aft bevilja pengar till oss själva. Det handlar inte om det.Det handlar om en grundförutsättrtirtg för att demokratin skall fungera här iSverige och för att parfierna och partiernas företrädare på ett så bra sätt sommöjligt skall kunna företräda väljarna. Jag skulle fakfiskt vilja kalla det förlitet av populism, när yrkar avslag på denna uppjustering, som jubara handlar om en knapp inflatiortskompensation, eftersom det är sedanstödet senast höjdes. Jag förväntar mig således att , eftersom deröstar emot denrta uppjusteriug men ändå utgår ifrån att de skall fä kvitteraut pengarna, betalar tillbaka dessa pengar rtär de kommer. 16 (): Får jag först säga fill utskottetsordförartde , som påstår att denna uppjustering på är envärdesäkring, att jag är övertygad om att många ute i samhället skulle varatacksamma om de kunde förse sig med samma värdesäkring. Jag tycker infe att detär ett hållbart argument i dcu här frågart. Jag vill säga till , rtär hort påstår attdetta påslag är ett villkor för att demokratirt skall fuugera, atf demokratirtrtog är starkare ärt så. Att vi beviljar dessa är på irtfet sätt ettvillkor för att vår demokrati i skall furtgera. Så säger att vi moderater inte börkvittera ut de här pengarrta. Det måste vi naturligtvis göra för atf kunnaarbeta på samma villkor som de andra partierrta. Mert jag skulle vilja sägatill både och : Gå med på ett bifall tillreservationert, så arbetar vi alla från samma utgångspunkt. Aft vi infe skullekunna förse väljarna med information av kvalitet på gruud av uteblivna ärinte rikfigt. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om arbetsmarknadsutskottets betänkande 18.) Stöd tdl politiska partier Ytterligare försöksverksamhet i frikommunerna Kammaren övergick fill atfdebattera konstifufionsufskottefs betänkande 30 om ytterligare försöksverksamheti frikommunerrta, m. m. Ytterligare försöksverksamhet i frikommunerna 17 HANS NYHAGE (m): Enligt gällande bestämmelser ägerlänsstyrelsen rätt att meddela tillstånd för ertskilda persortcr ellersammartslutningar att inrätta hem för vård eller boende för att bedrivaförskole- eller fritidshemsvcrksam-het. Regeringen har i en särskildpropositiort, 1986/87:118, föreslagit att de kommurter som deltar iförsöksverksamhetert med frikomrtiurtcr skall ges fillstånd att själva pröva omde i enskild regi vill driva förskole- eller fritidshemsverksamhet. Vi tyckeratf det är ett bra förslag som regeringen har lagt fram. Vi anser alltså attdet är rikfigt aft låta kommunerna göra denrta prövning, men vi anser atf dettaskall gälla generellt, dvs. att alla kommuner skall ges rätt att självabestämma huruvida enskilda eller sammanslutningar skall få bedriva denna typ avverksamhet. Det är i det avseendet som vi har fogat en reservafion till detbetänkande som behandlas, och jag ber att få yrka bifall till denreservationen. 18 (vpk): När behandlade försöksverksamhetenmed frikommuner, uttalade vi från värtsterparfief kommurtisterna vissafarhågor för aft rnedborgarna i försökskommunerna kan komma i en sämresituation än medborgarna i artdra kommuuer. hade vissförståelse för denna oro och underströk att försöksverksamheten inte får ledatill att grundläggartde krav på samhällsyerksamheten åsidosätts.. I den regerirtgsproposifion som ligger fill grurtd förKU:s betärtkartde rtr 30 finns etf förslag som vi från vpk yrkat avslag på,nämligen att frikommunerna i stället för skall ges rätt att prövafrågan om tillstånd för enskilda personer eller sammanslutningar att inrättahem för värd eller boende för att bedriva förskole--eller fritidsverksamhet,som det heter i propositionen. Vi menar att detta kan främja tillkomsten av privataförskolor och fritidshem. Om frikommunförsöket får dert kortsekvcrtscrt har defförfelat de angivna syftena. Att det finns krafter som vill utnyttjafrikommunerrta för privafiserirtgssträvanden framgår bl. a. av den borgerligareservationen rörande utskottets motivering för avslag på vpk-motionen. I dennareservafion, liksom i de borgerligas avvikande mening till socialutskottetsyttrande, beklagar man aft regerirtgen inte gått längre i sitt förslag. I denavvikande mcrtirtgen pläderas för barnomsorg i privat regi. I reservationertfill.KU;s betänkande anför de borgerliga att vad som föreslås för frikommunernaborde kunna genomföras generellt för landets kommurter..Harts Nyhage harframfört detsamma här.