prot · GA0993 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:93 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1986/87:176 om behandlingen av ärenden om bidrag tillbiobränsleanläggningar, m. m. 1 Miljö- och energiminister : har ställt en fråga angåendebidrag till investeringar i små vattenkraftverk och förbränningsanläggningarför inhemska bränslen. Som jag meddelade vid interpellationsdebatten den 15december 1986 kommer samtliga ansökningar som har kommit in före den 1 januari1987 att prövas av statens energiverk. Jag meddelade dessutom vid debatten idecember att regeringen har anslagit ytterligare 10 milj. kr. till stöd försolvärmeanläggningar. Stöd till investeringar i små vattenkraftverk kommervidare att kunna beviljas även i de fall vattenlagsprövningen tar sådan tid attanläggningen inte kan beställas förrän efter . Därmed är det säkerställt att de resurser som riksdagenhar ställt till förfogande för detta ändamål kommer att kunna utnyttjas fulltut. 2 (); Jag tackar miljö- och energiministern försvaret. Det är ett svar som talar sitt tydliga språk om att intevill diskutera sakfrågan. Det är tråkigt att konstatera att i daganser att ett löfte om att alla ansökningar som kom in föreden skulle behandlas, inte på något sätt betyder attansökningarna kommer att prövas och leda till att bidrag ges enligt fastställdaregler. Om jag bara antytt att intemenade att bidrag faktiskt skulle utgå, tror jag att hade blivitmycket upprörd över denna min misstänksamhet. är verkligheten långt värre än så. Om inte BirgittaDahl har några speciella pengar i ärmen , så kommer alla som lämnade insina ansökningar att bli utan bidrag. Om behandlingen av ärenden om bidrag tillbiobränsleanläggningar, m. m. Pengarna är slut, och löfte varinte mer värt än ett besked från statens energiverk om att ansökan avslås pågrund av brist på pengar. De flesta av dem som har fått sina ansökningar avslagnaav detta skäl. upplever det som ett rent bedrägeri. Visst kan det finnas någonansökan som är inlämnad för säkerhets skull och inte skall tas på blodigtallvar. Men de allra flesta som har lämnat in ansökningar har gjort storainsatser för att uppfylla villkoren för bidrag, och de finner nu att all mödahar varit förgäves. Det är åtskilliga projekt som på detta sätt inte kommertiU stånd. har åter lyckats att bromsa utvecklingen av ökadanvändning av bl. a. biobränslen. Historien upprepar sig. När kärnkraftselen skulle in påvärmemarknaden var väldigt mån om att den skulle få alla chanser. Kraftbolagen hade resurser att sälja den till halvaprodukfionskostnaden och därmed ta marknadsandelar. Men inte nog med detta.Därutöver medverkade till skattefrihet för kärnkraftselen även ide fall då biobränslen var det långsiktigt bästa och lönsammaste alternativet.Det är många felinvesteringar som har kommit till stånd på det sättet. är inne i en ny försäljningskampanj. Dennagång gäller det naturgas. Åter handlar marknadsföringen från kraftbolagen omatt deras energislag är det bästa och det tryggaste. Åter medverkar BirgittaDahl till framgång genom att så markant tala om att regeringen inteavser att satsa ytterligare på inhemska bränslen. Det är upprörande, tycker jag, hur nonchalant BirgittaDahl behandlar alla dem - kommuner, företag och enskilda - som satsat påeffekfivare energianvändning och ökad arivändning av förnybar energi.Dagssituafionen framstår som än mer drastisk orii vi ser fillbaka på vad somhänt under det' . Det gäller löftena om utökningoch förlängning av stödet. Inga åtgärder alls vidtogs -samtliga bidrag upphörde. kom ett litet halmstrå -ansökningarna skulle behandlas. Detta tyddes som att bidrag skulle kunna ges,men inte ens detta lilla halmstrå var mäktig att göra någontingav. Jag skulle vilja'ställa några frågor till ingenfing positivt att meddela till alla dessa som följthennes uppmaningar och trott att hennes löften skulle hållas, alla dem som harsatsat på effektivare energianvändning och på förnybar energi, såsombiobränsle, små vattenkraftverk? Hur blir det konkret med solenergin, BirgittaDahl? De 10 miljoner som regeringen flyttade över från utvecklingsprogrammetspeciellt fill satsningar på solenergi är, om jag har rätt uppgifter, straxslut. När det gäller inkomna ansökningar ligger redan förslag om att det skallbli försämrade bidrag. Det är mycket stor oro ute bland tillverkare och ocksåbland dem som har' tänkt sig att satsa på solenergi. Hur blir det méd detta?Kan vi få ett klart och entydigt besked som håller för framfiden? Hur villBirgitta få alla dessa värdefulla aktörer som satsat på effektivareenergianvändning och förnybar energi att åter tro att de är önskvärda? Avregeringens agerande - ja, nästan med någrasmå undantag - måste de ha fått uppfattningen att de inte är önskvärda. Det ärändå dessa som är basen för enförnyelse av energisystemet och för en lyckad kärnkraftsaweckling. Kan deuppleva att även de skall hållas under armarna av regeringen och inte barakraftbolagen? Det är väl inte så, att inte klarar sig utankraftbolagen och deras stöd, varför man alltid handlar till deras förmån? 3 Miljö- och energiminister ; Jag känner inte någon särskild lust att taupp en diskussion i det tonläge och med de våldsamma förvrängningar som IvarFranzén använder sig av. Däremot vill jag rätta till några av de värstafelaktigheterna i det som här sade. Den här regeringen har satsat över 7miljarder på utvecklingen av sådan teknik som skall ersätta olja och kärnkraft.Däribland, ingick det program som diskuteras. när programmetenligt beslut skulle vara slutfört fanns det mycket pengar kvar avanslaget. Det problem vi då stod inför var att pengarna skulle frysa inne.Detta löste vi genom de beslut och de uttalanden som jag redovisat i mitt svaroch i en interpellationsdebatt med . Vi säkerställde-attpengarna skulle komma fill användning. Vi möjliggjorde för dem som behövde detatt komma in med ansökningar. Sedan har det inträffat att det plötsligt vällde inansökningar i en omfattning som ingen hade kunnat förutse, eftersom det alltsåi fanns mycket pengar kvar på anslaget. Vårt bekymmer varatt dessa pengar inte skulle kunna användas, eftersom beslut skulleträda i kraft. Inga ansökningar har avslagits av , som . Ansökningarna har bordlagts i avvaktan på de beslut som kommer senareunder våren och som har tagit med i sitt svar till KU påden anmälan som har lämnat. har där påpekatatt frågan ingalunda är slutbehandlad för regeringens del utan ingår bl. a. iden diskussion vi för om den proposition som skall redovisas med anledning avenergirådets förslag. öm behandlingen av ärenden om bidrag tillbiobränsleanläggningar, m. m. 4IVAR (): För att börja från slutet: Det finnsverkligen anledning att försöka att reda ut begreppen. Ansökningarna har alltsåbordlagts. Gällande regler är att upphandling skall vara gjord senast den 1april när det gäller eldningsanläggning för biobränslen. Har då regeringeninstruerat statens energiverk om att det blir en generell dispens från denregeln? Om rnan inte ger sådan dispens blir ju bordläggningen inte särskiltmeningsfylld, eftersom en ansökning ändå förfaller, om man inte har upphandlat.En annan regel är att man skal! ha ett beslut innan man upphandlar, så att maninte går före händelserna utan kan pröva det hela något så när fritt. Som jag ser det är detta bara en skenmanöver från BirgittaDahls sida. Men jag är givetvis glad för branschens räkning om det faktisktfortfarande finns en liten möjlighet för regeringen att bevilja de pengar sombehövs. Och finns viljan så kan regeringen också göra på detta sätt, eftersomregeringen fillsammans med har en majoritet i kammaren härför. Detfinns en motion här i som socialdemokraterna bara behöver hjälpa tillatt Om fler arbetstillfällen för kvinnor i bifalla,så får vi de pengar som behövs för att på ett hedervärt sätt uppfylla BirgittaDahls löfte . Sedan är det långt kvar till de löften somsocialdemokraterna gav i och som då understöddes avregeringen. Det finns väldigt mycket att göra innan man uppfyller de löftena,men i varje fall den här lilla delen borde kunna uppfyllas. Beträffande solenergi: År det sant eller är det inte sant,, att det finns ett förslag om väsentligt reducerade bidrag ochatt det övervägs om regler med den innebörden skall gälla även redan inkomnaansökningar? Även där är kvantiteten ansökningar av den storleksordningen attde som det fanns uttalanden om på intet sätt kommer att vara aktuellaför möjligheten till bidrag. Vi kommer här snart att se en bransch som varitmycket framgångsrik och haft en positiv utveckling, men där denna utvecklingkommer att brytas därför att man inte får det stöd som branschen så väl behöverför produktionen och som är så otroligt värdefullt för det kommande svenskaenergisystemet. Hur är det med de här sakerna, ? Om man går in på en sakanalys tror jag inte att BirgittaDahl på någon enda liten punkt kan påvisa att jag har gett fel information,utan det är en bister, kall och nästan hemsk verklighet att beskriva. Här finnsett falskspel i långa stycken som upprör många ute i landet och som upprör mig.På något sätt måste vi komma fram till att ord och handling i någon månöverensstämmer. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1986/87:185 om fler arbetstillfällen för kvinnor iNorrbotten har frågat mig vilkaarbetsmarknadspolitiska åtgärder jag avser vidta för att utjämna könsbalansen iNorrbottens kommuner, vilka insatser som planeras inom näringspolitiken för attöka förädlingen inom basnäringarna med inriktning på att öka antalet kvinnojobb,om några utbildningsinsatser planeras för att förbättra kvinnornas möjligheteratt försörja sig i samt slutligen vilka åtgärder regeringen planerarför att genom ökade resurser till kommuner och landsting i skapaflera kvinnojobb. Inledningsvis vill jag markera att jag inte vill se vissaarbeten som kvinnojobb och andra som arbeten för män. Visserligen är densvenska arbetsmarknaden starkt könsuppdelad, med en stor andel kvinnor inom denoffentliga sektorn och en stark övervikt av män inom bl. a. tillverkningsindustrin.En av de viktigaste uppgifterna för jämställdhetspolitiken är emellertid attåstadkomma en jämnare fördelning av kvinnor och män inom alla näringsgrenar ochyrkesområden. Som framgår av interpellationens redovisning avkönsfördelningen i vissa av kommuner finns det också starkaregionalpolitiska skäl som talar föratt åtgärder måste vidtas för att uppnå en mindre könssegregerad arbetsmarknad. Arbetsmarknadsläget är emellertid bekymmersamt för bådekvinnor och män i bl. I årets budgetproposition har därförregionalpo-lifiska satsningar getts en framskjiiten plats. Där föreslås t. ex.fortsatt stöd till teknik- och utvecklingscentra, ökat stöd fill utbildning ochforskning vid universitet och högskolor i de regionalpolitiskt prioriteradedelarna av landet, investeringsprogram för vägnät, åtgärdsprogram förNorrlandsjordbruket och höjning av skatteutjämnirigsbidraget i vissa regioner. Med anledning av fråga angående dearbetsmarknadspolifiska insatserna vill jag peka på den försöksverksamhet medsärskilda arbetsmarknadspolitiska insatser som pågår i östra . Dehittillsvarande erfarenheterna av försöksverksamheten är mycket goda, ochverksamheten beräknas fram t. o. m. ha skapat 150 nya varaktigaarbetsfillfällen. Erfarenheterna från östra kommer att redovisasnärmare för i vårens kompletteringsproposition. Jag anser att det är särskilt viktigt att kvinnornasspeciella villkor på arbetsmarknaden uppmärksammas i den fortsattaförsöksverksamheten. Bland de näringspolitiska insatser som görs vill jagsärskilt peka på de omfattande investeringar i en förbättrad infrastruktur somplaneras av bl. a. och och som kommer att medförabättre förutsättningar för näringslivet i . frågar också vilka utbildningsinsatser somgörs för att förbättra kvinnornas möjligheter att stanna kvar i . Under sommarloven 1985 och 1986 har de flesta kommuner iNorrbotten genomfört sommarkurser i teknik för flickor. Dessa kurser syftartill att väcka flickors intresse för teknik och utbildningar inom tekniskayrken. Även kommande sommar kommer statsbidrag att lämnas till kommuner somvill anordna sommarkurser. Vid tekniska högskolan i har man under en följd avår arbetat för att öka rekryteringen av kvinnor. är dentekniska högskola som har störst andel kvinnor. I budgetpropositionen föreslåsatt det tekniska basåret vid högskolan i skall byggas ut med fleraplatser. En sådan utbyggnad kan enligt hittillsvarande erfarenheter ytterligareöka andelen kvinnliga studenter. Båda dessa satsningar är exempel på åtgärder som delsbidrar fill ett vidgat utbildnings- och yrkesval för kvinnor, dels förbättrarderas förutsättningar på arbetsmarknaden och deras möjligheter att få arbete ihemlänet. Jag vill slutligen kommentera i interpellationen av den offentliga sektorns betydelse förkvinnornas möjligheter att få arbete. Utan tvivel har den offentliga sektorns utbyggnad intebara skapat arbete åt en stor mängd kvinnor utan också skapat de praktiskaförutsättningarna för många andras förvärvsarbete. En viktig fortsatt uppgiftför jämställdhetsarbetet är att förbättra innehållet, arbetsmiljön ochutvecklingen i de traditionella kvinnoarbetena. Att ge kvinnor som så önskarmöjlighet till heltidsarbete är i detta sammanhang en mycket viktig uppgift. Om fler arbetstillfällen för kvinnor i Om fler arbetstillfällen för kvinnor i 6PAUL LESTANDER (vpk): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern förett mycket omfattande svar på min interpellation. Först vill jag markera att jag delararbetsmarknadsministerns syn att det inte finns speciella kvinnojobb. Syftetmed interpellationen är uteslutande att få klarlagt om regeringen tänker görakonkreta insatser som förbättrar kvinnors möjligheter att få arbete och därmedkunna leva och bo i . I svaret redovisas ett antal punktinsatser som kan tänkasleda fram fill förbättrade förhållanden i vårt län. Tyvärr görarbetsmarknadsministern ingen analys av insatsernas omfattning i relation tillde behov av insatser som faktiskt finns. Basindustrierna i har under krymptsin verksamhet, om man mäter i antalet sysselsatta. Även innevarande vinter harförutskickats neddragningar inom gruvor, skogsindustri och stålverk. Någravidareförädlingsinsatser av större betydelse har inte startats inom dessaindustrisektorer, trots att det lagts konkreta förslag fill utveckling inomsamtliga sektorer. Här skall bara nämnas förslag om tillverkning avhandelsgödsel baserad på råvaror från norrbottniska fyndigheter,vidareförädling vid sågverken och utvecklandet av SSAB-Luleåverken till ettenergi-, kemi- och stålkombinat. Vpk har år också föreslagit en skatt påvattenkraftens övervinster för att med de samhällsfonder som skulle byggas uppmed dessa medel kunna satsa i produktiva investeringar i samhällsägda,kooperativt ägda och löntagarägda företag. Inget av dessa offensiva förslag har stötts ellergenomförts som någon del i den socialdemokratiska regeringspolifiken förNorrbotten. Till detta kommer den gradvisa urgröpningen av ochkommunernas resurser. Detta har ju inneburit att ca per årförts över från kommuner och landsting fill statskassan. a. i har drabbats mycket hårt av denna oerhörda penningindragningfrån statens sida. Ostridigt innebär detta färre jobb i . Likaostridigt är att detta är ett av skälen fill den filltagande obalansen iNorrbotten mellan antalet män och kvinnor i åldern . Mot denna bakgrund vill jag ställa några kompletterandefrågor till arbetsmarknadsministern: Hur stor bUr den samlade effekten på könsbalansen iexempelvis resp. länet av de åtgärder som arbetsmarknadsministernredovisat i interpellationssvaret? Hur många årsjobb totalt i ger de insatser somarbetsmarknadsminister omnämner i sitt svar? Anser att dessa insatser är fillräckligaför att kunna erbjuda alla människor jobb i hemorten i vårt län? Tycker arbetsmarknadsministern att nuvarande snedakönsfördelning i är acceptabel? : Kan en poUtik som har lett fram till dennaoerhört sneda könsfördelning verkUgen ha varit baserad på jämlikhet ochsolidaritet? 7 EWAHEDKVIST (); De socialdemokratiska kvinnorna i Norrbottenhar pekat på den könsmässiga obalans som vi har i länet. Det härär ingen nyhet utan något som vi kvinnor har sett mycket klart. Vi har ocksåfrån det socialdemokratiska kvinnodistriktet föreslagit olikaåtgärder för att hejda denna utveckling. Senast uppvaktade viarbetsmarknadsministern . Då fick vi också beskedetatt hon skulle skriva särskilt om åtgärder för kvinnorna i östra itilläggspropositionen. Här i kammaren har också behandlats flera mofioner underårens lopp från norrbottniska socialdemokratiska kvinnor, som föreslagit olikaåtgärder för att stärka kvinnornas rätt till arbete i det mestarbetslöshetsdrabbade länet i landet. Vi socialdemokrater har alltså länge sett det här mycketklart. Vi vet att åtgärder för att skapa arbete inte alltid automatiskt skapararbete för kvinnorna, av olika skäl. Det är naturligtvis glädjande att ävenPaul Lestander och vpk sent omsider har börjat intressera sig för detta. Även kvinnor skall kunna bo och trivas i , mende skall göra det för sin egen skull, inte för att vara till glädje för någonannan eller för att i första hand producera barn. Den synen på kvinnan harfunnits alldeles för . Glädjande nog har vi börjat komma ifrån den. "Det råder en närmast enorm övervikt för männen i deåldrar där familjebildning och barnalstring är vanligast", skriver PaulLestander i sin interpellafion. Det är sant, men det är inte primärt för attbilda familj eller alstra barn som kvinnorna skall stanna i , utanför att kunna leva ett liv som de trivs med. Och det gör vi kvinnor, precis sommän, om vi har ett arbete, kan bilda familj och få barn när vi vill, och har engod frifid och möjligheter till kultur. Vi måste alltså skapa ett Norrbottendär både kvinnor och män trivs att leva. Då kommer reproduktionen på köpet. Kvinnors rätt till arbete är grunden för detta. AUa, ävenkvinnorna, måste kunna försörja sig för att överleva. Kvinnorna vill ha ettförvärvsarbete, därför att arbetet också har ett socialt värde. "Du harrätt att bidra fill bruttonationalprodukten", som en norrbottnisk kvinnaskriver i en dikt. Det är därför så tragiskt när det i högsta grad ärkvinnorna som flyttar från länet. av de 18-24-åringar som flyttar ärflickor. Den här UtveckUngen måste hejdas, både för länets och för kvinnornasskull. präglas av tunga basnäringar, som det har sagtstidigare, där män tradifionellt alltid haft arbete. Därför blev den offentligasektorns expansion så vikfig. Här fick nämligen många kvinnor arbete.Basnäringarna och den offentliga sektorn är och skall vara grunden för dennorrbottniska arbetsmarknaden. Men vad är det som säger att vi skall nöja ossmed det? I den expansiva tjänstesektorn väntas 150 000 nya jobbskapas i landet. Här måste naturligtvis vi i vara medoch konkurrera. Vi kan på detta fält skapa många arbeten i , därockså många kvinnor kan finna sin plats. Men då måste i första hand det privatanäringslivet ta sitt ansvar och förlägga verksamhet fill länet. Det måste ocksåtill utbildning, så att vi har kvinnor och män som kan ta sådana här arbeten. Detinnebär att kvinnor - men också män - måste bredda sin arbetsmark- Om fler arbetstillfällen för kvinnor i Pröt;1986/87:93 Om fler arbetstillfällen för kvinnor i nad.Kvinnorna måste vara beredda att bli mer tekniskt-ekonomiskt orienterade, ochmännen måste kunna tänka sig att jobba med vårdomsorg. Det pågår projekt ilänet på de här områdena. I skall man t. ex. försöka få pojkar att istörre utsträckning söka vårdjobb. Sådana projekt genomförs med stöd frånarbetsmarknadsdepartementet. För att skapa ett där också kvinnor trivs måstevi också uppvärdera kultur- och fritidspolitikens regionalpolitiska betydelse.Om man pratar med ungdomar som flyttar till storstäderna, hör man att vad deofta uppskattar där - förutom ett fast arbete - är det fritids- och nöjesutbudsom finns. Man vill ha både arbete och en god fritid. Det uppfordrar oss iNorrbotten till att skapa bra förutsättningar för just fritid och kultur. Avslutningsvis vill jag trycka på att det kräver en välgenomtänkt planering orn vi skall kunna hävda även kvinnornas rätt till arbetei . Detta säger jag mot bakgrund av att kvinnor inte alltid fårarbete när sysselsättning skapas. Det krävs planering av både utbildningen ocharbetsmarknaden. Därför tycker jag att det är på sin plats att det uppdragregeringen gav länsstyrelserna, att redovisa kvinnors villkor och föreslååtgärder för att stärka kvinnornas ställning, permanentas så attlänsstyrelserna åläggs att i sina länsrapporter särredovisa kvinnornasvillkor. Detta stöd från regeringen behöver vi när vi arbetar för kvinnors rätttill arbete även i ett glesbygdslän som . ställde en rad konkreta, väldigtpreciserade frågor om sifferuppgifter. Jag tycker nog att det är litet synd atthan inte ställde dem direkt i sin interpellation. Det är nämligen omöjligt förmig att nu ha ett exakt underlag, så att jag kan besvara hans frågor. När det gäller frågan om vill jag säga att vi ikompletteringspropositionen återkommer med en redovisning av utvecklingen ikommunerna i , där vi ju har haft försöksverksamhet med nyaarbetsmarknadspolitiska arbetssätt och extrapengar. Den här försöksverksamhetenhar bara pågått ännu så länge, men den har gett mycketpositiva resultat. Av de uppgifter som jag har fått framgår det interiktigt hur fördelningen har varit mellan kvinnojobb och mansjobb när detgäller de 150 nya jobb som skapats. har ju traditionellt stora problem. Det ärklart att man inte kan vara nöjd med den fördelning som finns beträffande mänsoch kvinnors arbetsmöjligheter i . Detta hänger, precis som EwaHedkvist sade, samman med den traditionella strukturen i ,och det är den strukturen som vi måste förändra. Det måste vi göra både därföratt vi behöver såväl män som kvinnor på arbetsmarknaden och därför att Norrbottenhar varit väldigt sårbart när det gäller konjunkturer och förändringar. Jag minns att jag i den gamla jämställdhetsdelegationen,som startade , som ett av de första projekten hade att justpåverka ;s och NJA;s rekrytering av flickor och kvinnor. Vi startade enprojektverksamhet där som var väldigt spännande. Efter en del diskussionerfick vi också gehör för våra synpunkter att man verkligen skulle satsa pårekrytering av Men så kom dåliga år och sedan kom också borgerliga regeringar.Verksamheten rann i ganska stor utsträckning liksom ut i sanden. Vad jag tyckerär så spännande uppe i - och detta trots att man där är mitt uppe ialla sina problem - är den tro som man har. Jag tänker t. ex. påde nysatsningar som görs och som.innebär att rymden så att säga blirNorrbottens arbetsmarknad i fortsättningen. hade jag glädjen att vara uppe i . a. Rymdhuset och och träffade då de unga flickor som jobbardär och som har fått hjälp bl. a. genom arbetsmarknadsutbildning. De harKirunas fjällvidder utanför fönstret, och de har även daglig kontakt medHouston, och omvärlden i övrigt. De kvinnorna är stolta såväl över sitt yrke som över sinakunskaper och sitt . Det är litet grand av den andan som vi måste skapa.Skall vi få en trygg arbetsmarknad för män och kvinnor, tror jag att det är enkombination av de stora, tunga industrierna som vi måste jobba vidare med.Därtill behövs ett nytänkande när det gäller de små insatserna. Det behövskombinationer av olika sysselsättningar för att vi skall klaraglesbygdsproblemen. En småföretagarsatsning är viktig också för kvinnorna, I detta sammanhang kan jag säga att den verksamhet som vibedriver med s.k. starta-eget-bidrag - arbetslösa kan alltså i vissa fallomvandla sin arbetslöshetsersättning till ett starta-eget-bidrag - harförekommit i väldigt stor utsträckning i . En hel del kvinnor harfått möjlighet att starta egna företag. Men siffror när det gällerjämställdheten är sämre än siffrorna för riksgenomsnittet. Genomstarta-eget-bidragen - det gäller då landet som helhet - har vi uppnått braresultat när det gäller kvinnorna.