prot · GA0995 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:95 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. Om tullresurserna för en ny färjelinje mellan ochGrena 1 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Utökning av antalet suppleanter i finansutskottet Enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att antalet suppleanter i finansutskottet skallutökas från 18 till 19. Valberedningens förslag godkändes av kammaren. 3 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval till finansutskottetkommer att ske vid morgondagens sammanträde. 4 § Svar på fråga 1986/87:451 om tullresurserna för en nyfärjelinje mellan och Grena har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att tullen skall klara den serviceen färjelinje skulle kräva. Bakgrunden till frågan är en ansökan från företaget fill generaltullstyrelsen om att få bedriva färjetrafik mellan Halmstadoch Grena i . Ansökan behandlas inomgeneraltullstyrelsen. Innan generaltullstyrelsen har tagit ställning i äreridetsaknar regeringen anledning att ta upp frågan om tullresurser till diskussion. Eftersom anmält förhinder att själv taemot finansministerns svar får ta emot detta svar. Prot.1986/87:95 , Om tullresurserna för en ny färjelinje mellan ochGrena 5MARGARETA (); Jag vill tacka för att jag får ta emotstatsrådets svar, eftersom inte har möjlighet att vara här . I planerar man två linjer förgodstrafik till och från utlandet. Den ena är en återuppväckt färjeförbindelsemed , och den andra är en flygfraktlinje till kontinenten. Men tullenskapacitet räcker inte till, så några tillstånd har man ännu inte fått. Båda projekten skulle vara välgörande för det lokalanäringslivet, som en hel del gods skulle kunna föras över från denoerhört hårt belastade E 6-an. Statsrådet uppmanar ofta särskiltnäringslivet att åstadkomma alla de miljöförbättringar som är möjliga att göraomgående och som inte kräver ett långt utredande. En ny färjelinje ochflygfraktlinje i kunde vara en sådan åtgärd. Men den direkta och mestpåtagliga effekten vore de nya jobb som skulle bli tillgängliga. Fyra nyatulltjänster skulle indirekt ge arbete åt ungefär sextio personer. Tullverksamhet tycker vi hör till de självklara statligaangelägenheterna. Men monopolställningen måste väl ändå innebära att servicenivånanpassas efter de behov som finns. För mig är det alldeles obegripligt hur ettpar felande tulltjänster kan få hindra en rationell användning av nyttighetersom både och privat företagsamhet har åstadkommit. Jag tänker då påbåtar, flygplan, godshantering och hela administrationen däromkring. För flygetoch färjelinjen är det nödvändigt med ett snabbt beslut. Firtns det, herrfinansminister, något riktigt hållbart försvar för att inte med det snarastebevilja de tulltjänster som krävs för att rederi och flygfraktare skall kunnafå sina tillstånd? är i många avseenden ett gynnat län,och det mesta brukar hallänningarna klara själva. Men det hör inte till deenklare konsterna, varken för kommunalpolitiker eller enskilda näringsidkare,att hålla verksamheter rullande om den statliga byråkratin sätter käppar ihjulen. Jag är ledsen över att vi inte kunde få ett något klarare besked. I budgetpropositionen 1985 föreslogregeringen att i större omfattning än skulle fåavgiftsbelägga tullförrättningar , s. k.tullförrättningsavgifter. Motivet bakom förslaget var helt enkelt atttullverket ville leva upp till de servicekrav som ställdes från näringslivetssida och också för att få resurser för det. avvisade emellerfid dettaförslag. Inte minst riksdagsledamöternafrån var aktiva för attfälla förslaget. är det svårt, om inte svårare än tidigare, förtullverket att tillmötesgå de ständigt ökade anspråk på tulltjänster somnäringslivet ställer. Det gäller exempelvis nya färjelinjer och klarering avgods och vid våra stora flygplatser. Jag skulle vara glad om till kundeframföras hälsningen, att om skulle vilja ge rätt att iviss utsträckning avgiftsbelägga den här typen av tulltjänster, skulle det gemöjligheter att på ett positivt sätt pröva de resursanspråk som näringslivet ställerpå . 7MARGARETA (): Jag kan inte föreställa mig hurtullförrättningsavgifter skulle inverka på nya tulltjänster specifikt iHalmstad. Det finns egentligen ingen logisk koppling mellantullförrättningsavgifter och nya färjelinjer. Dessa två saker måste väl ändåbehandlas var för sig. Det kan inte vara rimligt att en ansökan skall bliliggande i avvaktan på att man skall fatta beslut om nya avgifter. För flygetoch färjelinjen är det faktiskt nödvändigt med ett snabbt beslut. Det vorebeklagligt om den planerade godstrafiken inte skulle kunna komma till stånd. Om uppskov med realisationsvinstskatt vid försäljning avbostadsrätter Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1986/87:456 om uppskov medrealisationsvinstskatt vid försäljning av bostadsrätter har frågat mig om regeringenavser att lägga fram förslag som ger bostadsrättsinnehavare samma rätt somsmåhusägare har till uppskov med realisationsvinstskatten. Reavinstbeskattningen av bostadsrätter har diskuteratslivligt . De som kritiserat de gällande skattereglerna har ihuvudsak riktat sig mot bristen på likformighet vid den skattemässigabehandlingen av bostadsrättsvinster och fastighetsvinster. Dettalikformighetskrav låg också bakom bostadskommitténs förslag filländrade vinstberäkningsregler för bostadsrätterna. Förslaget fick ett blandatmottagande vid remissbehandlingen. Jag vill här skjuta in att det inte harlagts fram något sådant utredningsförslag om slopad uppskovsrätt försmåhusägare som nämner i frågan. Som jag har framhållit i fidigare sammanhang är detangeläget att vinstbeskattningsreglerna förvillor och bostadsrätter kan görasmer likformiga. Från såväl vår sida som har också framhållits attden större översyn av skattesystemet som ligger framför oss bl. a. måsteleda till en enhetligare kapitalbeskattning. I den situationen finns det enligtmin mening anledning att sätta i fråga om det är lämpligt att nu bryta ut ettväsentligt avsnitt av kapitalbeskattningen för en separat lagstiftning. Jäg kanförutse betydande samordningsproblem om man väljer en sådan handlingslinje.Regeringen kommer att ta närmare ställning till frågan i samband medutformningen av direktiven för översynen av skattesystemet. 9 (); Jag får tacka finansministern för svaret, även om jagbeklagar innehållet i svaret. Att uppskovsrätt för bostadsrättsinnehavareuteblir får enligt min mening tre ganska viktiga negativa effekter. Den första gäller rörligheten på bostadsmarknaden. Eneffekt av att det inte finns någon uppskovsrätt är nämligen att det blir eninlåsning på bostadsmarknaden. Folk drar sig för att flytta, därför att de fårså hög skatt att de inte har råd att skaffa sig en ny bostad. 1986/87:9526 mars 1987 Om sandsugningen utanför Falsterbonäset Den andra negativa effekten gäller arbetsmarknaden. Detborde finansministern bekymra sig för. Där fanns ett ganska långt avsnitt om arbetsmarknadens sätt attfungera. Utredningen konstaterade att rörligheten på arbetsmarknaden harminskat. Man refererar till ett par studier som visar att ekonomiska faktorerspelar en stor roll för beslut att byta arbetsgivare och bostadsort. Även i detavseendet skulle uppskovsrätten för bostadsrättsinnehavare vara ett litet steg,men ändå ett steg, i rätt riktning, för att öka rörligheten. Det tredje och kanske vikfigaste skälet till att införauppskovsrätt för bostadsrättsinnehavare är rättvisan. Kravet på rättvisa mellanäganderätt och bostadsrätt medför enligt min mening att man måste ha enuppskovsrätt för bostadsrättsinnehavare på samma sätt som för småhusägare. Jag tycker inte att det duger att göra som finansministernoch skylla på en kommande större skattepoUtisk förändring. Sådana förändringarsom är bra och som man kan göra genast finns det ingen anledning att vänta med.Jag menar att vi måste komplettera med uppskovsrätt även för bostadsrättsinnehavare. Jag vill fråga finansministern om han ändå kan ta avståndfrån det yttrande som de socialdemokratiska ledamöterna i kommittén förreavinstbeskattning har framfört. Socialdemokraterna sade nämligen att man påsikt bör avveckla systemet med uppskov för reavinster. Det tycker jag vore enmycket beklaglig utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1986/87:427 om sandsugningen utanförFalsterbonäset Per Stenmarck har frågat miljö- ochenergiministern om hon är beredd att ta de vidare inifiafiv som är nödvändigaför att nå en lösning på frågan om sandsugning utanför Falsterbonäset. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Som jag redogjorde för här i kammaren för tre veckor sedanhade det då inte framkommit några ytterligare sakskäl som föranledde enomprövning av regeringens beslut att meddela tillstånd enligtkontinentalsockellagen fill sandtäkt inom allmänt vattenområde vid Sandflyttani södra . Detta förhållande gäller alltjämt. Som svar på Per Stenmarcksfråga vill jag framhålla att regeringens beslut i tillståndsfrågan därförligger fast. Jag vill ytterligare en gång erinra om att regeringen intehar, som det sagts i den allmänna debatten, gett klartecken till sandsugningen.Regeringen har meddelat att sandsugningen får ske under förutsättning attKockums ÅB får tillstånd enligt vattenlagen. I prövningen enligt vattenlagen ärdet väl sörjt för att t.ex. miljöfrågor och liknande aspekter blir allsidigtbelysta, innan ärendet är slutligt avgjort. Detta kommer att ske genom ettdomstolsförfarande med opartisk och fristående vetenskaplig expertis och medmöjlighet för berördaparter, bl. a. kommun, att framlägga egna utredningar och analyser. Deolika parterna har också möjlighet att ställa krav på sådana undersökningar somde anser nödvändiga. dom kan överklagas. Täktverksamheten kan i princip inte påbörjas förrändomstols lagakraft-vunnen dom föreligger. Jag vill också påminna om att regeringens tillstånd bl. a.är förenat med villkor att geologiska undersökning (SGU), om takteninverkar menligt på allmänna eller enskilda intressen, kan minska ellerutesluta täktvolym, täktområdet eller del av detta. Om sandsugningen utanför Falsterbonäset 11 PER STENMARCK (m); Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Min fråga fill miljöministern var föranledd av tvåfaktorer. Den ena är att miljöministern efter ett halvårs tystnad äntligen togtill orda i ärendet och sade: "borde försöka hitta en annan lösningän sandsugning", därför att "företaget riskerar bakslag och dyraförseningar om man inte hittar en annan lösning". Den andra faktorn är att vidhåller detta alternafiv,med motiveringen att det är detta som regeringen har anvisat. Det framstår, tycker jag, som något underligt när ettföretag upphöjer regeringsbeslut till högsta visdom och med alla medel klamrarsig fast vid det, medan regeringen själv säger: Nej, bry er inte om vad vi harsagt, utan hitta ni en annan lösning i stället. Detta förefaller någotgrönköpingsakfigt. Låt mig därför mot bakgrund av miljöministerns uttalandefå fråga: Delar regeringen den av miljöministern framförda uppfattningen? Om såär fallet: Varför kan då inte regeringen medverka till att finna en annanlösning genom att hänvisa till en sådan? talar i olika sammanhang, så också här, omatt sandsugningen skall kontrolleras då den pågår. Om det skulleinträffa några förändringar under själva arbetets gång, skall verksamhetenkunna avbrytas. Detta är positivt, för det vittnar om att även regeringen, pressaddels av en massiv opinion, dels av en alltmer enig sakkunskap, nu börjar tvekai fråga om konsekvenserna av sandsugning utanför Falsterbonäset. Men låt mig fråga: På vilket sätt tänker regeringenförhindra skador, om sådana inträffar efter det att verksamheten harskett? Det är ju på det viset skador har inträffat. Skall då sandenforslas fillbaka igen? Per Stenmarck deltog i en uppvaktning påindustridepartementet . Han har fått all den information han harönskat i frågan. Det var litet okunnigt av honom att just nu säga attregeringen hade pressats av opinionen, när jag har meddelat honom i svaret attvattendomstolen har att pröva frågan. Det är inte någon följd av att frågan nuhar börjat diskuteras av Per Stenmarck och flera andra nere i . Iregeringens beslut frän ingick, att skulle ta handom frågan, liksom också villkoret att SGU skulle bevaka täktverksamheten. Det äralltså både felaktigt, litet lögnaktigt och okunnigt av Per Stenmarck Prot.1986/87:95 . Om sandsugni/igen utanför Falsterbonäset att härsäga att dessa mycket stränga åtgärder från regeringens sida har vidtagits tillföljd av opinionen nere i , en opinion som han till äventyrs själv kan hadeltagit i. Vad statsrådet sade, och vad jag också vill omnämna,är att vi har erfarit att undersöker alternativa sätt atttillgodose sitt behov av fyllnadsmaterial. Men det är mycket viktigt att kommaihåg att regeringens tillstånd är förenat med villkoren som gällervattendomstolens prövning och SGU:s bevakningsuppdrag. 13 PER STENMARCK (m); Jag trodde att varje regering och varjeindustriminister var beredd att lyssna på opinionen. Så är uppenbarligen intefallet. När industriministern talar om att verksamheten skallkontrolleras då den pågår, så finns naturligtvis inbyggt i detta,att om skador uppkommer först senare, så går det ändå aldrig att bevisa någotsamband. Det är säkert också helt riktigt. Och om naturen skadas, kommer säkertindustriministern att stå här i kammaren i denna talarstol och bara hänvisatill naturliga förändringar, precis som han har gjort i detta ärende. Men låt oss i stället vända på bevisbördan för en gångsskull! Kräv först att dessa remissinstanser, som industriministernalltid.hänvisar till, skall visa att det inte föreligger något samband!Därefter kan vi möjligtvis diskutera om sandsugning skall få ske. Allt mer krampaktigt klamrar sig industriministern fastvid förhoppningen att genom ett avslag skall rätta till det somregeringen ställt till med. Låt mig fråga; Var regeringen införstådd med dennauppenbara risk för bakslag,,när man fattade sitt snabba beslut ? Det är egentligen ett häpnadsväckandepåstående som Per Stenmarck här gör om . Han förvandlarvattendomstolen till en nullitet, till en instans som tydligen ingenting kan iden här frågan, eller som inte skulle handlägga ett sådant här ärende utifrånde lagar och villkor som regeringen har föreskrivit. Jag vill erinra om attvattendomstolen vid sin beredning av ärendet remitterar detta tillnaturvårdsverket, och kommunen. och Vellingekommun har då möjlighet att ställa kravet att sökanden skall bekosta sådanaundersökningsarbeten som de anser vara nödvändiga. Det allmännas intressenbevakas i av kammarkollegiet, med stöd av ,och . Hela denna uppläggning för attvattendomstolen, precis som regeringen har önskat, kommer att göra enordentlig genomgång av ärendet. 15PER STENMARCK (m): Jag har den allra största respekt förvattendomstolen och utgår ifrån att den kommer att göra en helt annan och meraseriös bedömning än vad regeringen har gjort. Industriministern hänvisar ofta till remissinstanserna.Låt mig få redovisa vad några sakkunniga har sagt i ärendet. I ett yttrande till hänvisar länsstyrelseni till en lång rad punkter. Det berörda området är, menar man,riksobjekt för såväl naturvård och kulturminnesvård som friluftsliv. Man menaratt sandsugningens effekter inte har tillräckligt klarlagts. stadhar dragit fillbaka sin ansökan. Militärområdesbefälhavaren säger i en tidningsintervju atthan är mycket oroad för territorialgränsen. - Man ställer sig frågan: Vadhänder egentligen om denna flyttas? Det är inte Saabs och inte hellervattendomstolens ansvarsområde, utan det är primärt regeringens ansvarsområde. Sjöfartsarkeologiskexpertis är orolig. Låt mig fråga: På vilket sätt kommer det att kontrollerasatt fornminnesla-gen efterföljs i detta sammanhang? Överläggningen var härmed avslutad. O/n sysselsättningen vid i 7§ Svar på fråga 1986/87:428 om sysselsättningen vid gruva i har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att samtliga gruvarbetare i Malmbergsgruvan skallfå behålla sina jobb. har visat goda resultat. Under år1987 kommer dock resultatet att försämras radikalt. Skälet är att intäkternasjunker till följd av att malmpriserna i svenska kronor minskar, kraftigt. Ävenför åren därefter måste marknadsläget bedömas som besvärligt till följd av ettutbudsöverskott av järnmalm på världsmarknaden. En av förutsättningarna för att ävenfortsättnirigsvis skall kunna vara konkurrenskraftigt är att kostnaderna inteöverstiger den nivå som konkurrenterna har. På vilket sätt detta skall ske äremellertid en fråga som och verkställande ledning har atthantera. Jag är inte beredd att föreslå regeringen att försökaförmå ;s styrelse och ledning att agera på visst sätt när det gällerbolagets löpande skötsel. 17 (vpk); Jag får först tacka industriministern försvaret. Det är uppenbart att industriministerns beskrivning av det ekonomiskaläget för järnmalmshantering kan vara helt riktig, men den slutsats somindustriministern drar av den beskrivningen är ganska häpnadsväckande. Om manser att ett stort företag, som betyder oerhört mycket för en bygd och en kommunsom , börjar svikta i lönsamhet, då drar landets industriminister denslutsatsen att det är vikfigare att bolaget självt får lösa sina problem än attingripa. Vi har gång på gång från vpk ställt krav på att bolagetskall bredda produktsortimentet, starta handelsgödseltillverkning ochfillvarata malminnehållet mera i dess helhet. när lönsamheten minskarankommer det på styrelsen för bolaget att fatta de nödvändiga.besluten, menarindustriminis- O/n sysselsättningen vid i Mendetta är en stor och viktig samhällelig fråga, en stor och viktig fråga förbefolkningen i . Jag vill ställa ytterligare en fråga till industriministern:Anser inte industriministern att ;s gruva i är så viktig att hankan tänka sig ett ingripande från regeringen för att förbättraförutsättningarna att driva den vidare under en mycket ? Jag har sagt tidigare att jag gärnadiskuterar med i . Men om han vill ta upp nya frågor omLKAB och Malmbergsgruvan, får han ställa de frågorna, och han skall då få svarpå dem. Den fråga han har ställt är närmast entreprenörsfrågan,frågan om driften av gruvan - jag har frågan framför mig. Jag har sagt att i ensådan fråga går inte jag eller regeringen in, utan den skall styrelsen ochledningen avgöra. Sedan finns det regler för de fackliga organisationernasinflytande i styrelsearbetet och för hur förhandlingar skall ske. Låt mig fillägga följande. Som säkert vet,har Malmbergsgruvans ledning nu kommit överens med Gruvfyran om att engemensam arbetsgrupp skall tillsättas för att behandla entreprenörsfrågan. Dessuppgift är dels att kartlägga entreprenadverksamhetens omfattning, dels attjämföra kostnaderna för olika arbeten som utförs i egen regi resp. aventreprenörer. Jag ser positivt på att ett gemensamt underlag tas fram avparterna, företagsledningen och facket, i denna inflammerade fråga. Sedan vill jag också gärna korrigera en missuppfattningfrån sida. har inte hotat med att avskeda personal.Bolagets avsikt är att minska personalen med hjälp av naturlig avgång,förtidspensionering och avgångsvederlag. Jag har många synpunkter på gruvverksamheten för övrigtoch på framtid, och är välkommen att ställa en fråga omde sakerna. Då skall jag ge honom mitt svar. 19 (vpk): Naturligtvis är känslan att vi kan diskuteramed varandra ömsesidig - jag diskuterar gärna med industriministern. Men deslutsatser man måste dra av diskussionerna är ändå viktigare än diskuterandet isig -även med respekt för trevlighet. När det gäller utvecklingen i Malmfälten och specielltMalmbergsgruvan är det korrekt att jag ställde min fråga om justentreprenadverksamheten. Men det är ändå så att industriministern, som denfrämste representanten för ägaren-staten, måste ha någon uppfattning om hur manbör utveckla gruvdriften i Malmfälten. Den frågeställningen är inte ointressanti en sådan här diskussion, eftersom frågan gällde hur man skulle kunna behållaalla jobb åt gruvarbetarna i . Jag har ingenting emot att vid ett senaretillfälle diskutera dessa viktiga frågor. har emellertid , somhan själv erkände, fått svar på den fråga han ställde, och frågeinstitutetsinnebörd är just att man skall lämna svar på de frågor som ställs. Sedan vet jag inte varför tog illa upp föratt jag uttryckte en vänlighet om honom. 21 (vpk): Vänligheten är ömsesidig - där vill jag turnera. Man måste ändå komma ihåg att när man svarar att det härär en fråga för bolagets styrelse vänder man på ansvaret. Ägaren har detyttersta ansvaret för driften och det yttersta samhälleliga ansvaret för vadsom händer i Malmfälten. Därför försökte jag få industriministern att utvidgasvaret och att mera analytiskt bedöma vad som kommer att ske och vad man skullekunna göras för attge en mer positiv inriktning åt utvecklingen i Malmfälten. Överläggningen var härmed avslutad. Om statligt stöd för viss industrietablering i 8§ Svar på fråga 1986/87:449 om statligt stöd för viss industrietablering iLuleå har frågat mig om regeringenvill medverka till att erbjuds likvärdiga finansiella villkor från statenssida som i om etableringen flyttas till . Att flytta den planerade bilfabriken från till Luleåär såvitt jag känner till inte aktuellt. Det ekonomiska stöd som regeringen utlovat företableringen av en ny bilfabrik i är motiverat av att projektet tillför Malmöregionenett väsentligt antal nya arbetstillfällen. Dessa nya arbetstillfällen skallmotverka de negativa konsekvenser som följer av att upphör medproduktionen av handelsfartyg vid i . 23 (): Det är egentligen oförklarligt att företageninte står i kö för att få etablera sig i , med tanke på alla defördelar som vi kan erbjuda dem. Det kan bara finnas en orsak; Företagen kännerinte fill hur fördelaktigt det är att etablera sig just hos oss där uppe. Vihar ett färdigt industriområde - ett monument efter 80 - med en färdigdjuphamn, som bara den är en investering värd flera hundra miljoner. En välutbyggd infrastruktur en timmes flygväg från , närheten till högskolanoch alla dess resurser samt Saabs etablering i utgör exempel på att detkan bli lyckade etableringar. Vidare utgör sänktaarbetsgivaravgifter en mycket positiv faktor vid en etablering. Lägre pris påel än i övriga delar av landet, fraktstöd som neutraliserar kostnaderna förfrakter från och nedåt, tillgång till väl utbildad arbetskraft i rättålder och med liten rörlighet samt den höga arbetslösheten i bordeockså motivera etableringar just där uppe. I har vi kulturellt sett en bra miljö. Närhetentill fjäll och hav samt till friska vatten och orörd natur är ju ocksånågonting positivt för Prot.1986/87:95 framtida etableringar, liksom när det gäller personalen. 26 mars1987 Industriministern säger i sitt svar- och det tackar jag för - att det är av , .1-. ,-jc- sysselsättningsskäl som den härverksamheten har förlagts till . Omstatligt stod for VISS e, b & . . ,, . då påminna om att vi i Norrbottenslän förlorade 2 000 arbetstillfällen under . . 1987 och 5 000 industrijobb mellan1976 och 1985. Det om något borde motivera även regeringen att göra den här typen avinvesteringar där uppe. Med hänsyn till den debatt som har förevaritnere i om den aktuella bilfabriken kan jag faktiskt förstå ErikHolmkvists fråga. Men och är inte ensamma om attefterfråga Saabs Malmöfabrik, utan tre andra intressenter har också anmält sittintresse för att få ta över bilfabriken. Vidare är det så, , att majoriteten iMalmöregionen och i över huvud taget nog ändå vill att bilfabriken skallhamna i , att den skall byggas där enligt uppgörelsen med regeringen. Denbehövs ju där, med tanke pä varvsarbetarna som tvingas lämna och medtanke på de arbetslösa ungdomarna i . Men som alltid i sådana här sammanhang finns anhängarnainom den tysta opinionen, och de brukar ju inte så att säga få plats imedierna. Men jag skall faktiskt erkänna, , att ocksåjag i vissa dystra stunder har funderat över beslutet om bilfabriken.