prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Riskenär då mycket stor att den regionala obalans vi redan har kommer att förstärkasytterligare. Detta leder sannolikt till en ökad lokalisering avindustriproduktion till de södra regionerna. Den pågående omstruktureringen inom näringslivet ochsträvandena att minska lagren inom både produktions- och distributionsledenmedför givetvis ökade krav på god framkomlighet på vägnätet under alla tider pådygnet. Goda kommunikationer - och i detta inkluderar jag ett bra vägnät - fårdärmed allt större betydelse för den regionala utvecklingen. mycketviktigt att utbyggnaden och förbättringarna av huvudvägnätet i intekommer på efterkälken. E 4 genom är en viktig pulsåder och har mycketstor betydelse för näringslivets utveckling, liksom E 75 i mittnordenområdet. Jag kan inte tolka kommunikationsministerns svar på annatsätt än att han i likhet med mig anser att det är viktigt att en utbyggnad av och E 75 i kommer till stånd parallellt med de vägförbättringar somgörs i , Det är viktigt att bestämmelser om höjd belastninganpassas till de bestämmelser som kommer att gälla inom EG, Det är ofantligtviktigt för den norrländska industrins konkurrenskraft. Jag ber att än en gångfå tacka för svaret. Om taxesättningen för Gottandstrafiken Överläggningen var härmed avslutad. 31 8 Svar på fråga 1986/87:243 om taxesättningen förGotlandstrafiken AnL 153 Kommunikationsminister : har frågat mig om jag ärberedd att ge transportrådet i uppdrag att ompröva sitt beslut angåendetaxehöjningar i Gotlandstrafiken, hänvisar i sammanhanget promemoria från statens pris- och kartellnämnd om beslutade taxehöjningarför Rederiaktiebolaget linjesjöfart. beslut omtaxehöjningar för Gotlandstrafiken har överklagats till regeringen. Jagär inte beredd att föregripa regeringens prövning av frågan. AnL 154GUNHILD BÖLANDER (c): Tack för svaret. Det innehåller tyvärr ingapositiva uppgifter. Statsrådet finner ingen anledning att gå in i någondiskussion med tanke på att kommunfullmäktige beslutade att överklagabeslutet om taxehöjningar. Inför den prövning som regeringen skall företa villjag skicka med en del synpunkter. Det är en mycket märklig inställning som transportrådethar haft vid hanteringen av frågan. När oljepriserna stiger är det ett skältill att höja taxorna. Men när oljepriserna sjunker är det inte alls något skältill aft sänka taxorna eller i varje fall låta dem vara oförändrade. Tillåt migefterlysa någon konsekvens i tänkandet och handlandet hos en statlig myndighet. Statens pris- och kartellnämnds promemoria är en svidandekritik mot transportrådet. Det är egentligen närmast en skandal om regeringeninte heller är beredd att vidta åtgärder. När vi för en dryg månadsedan hade en interpellationsdebatt här i kammaren ifrågasatte jag insättandetav lastfärjan i persontrafiken på av ekonomiska skäl. Vi visstedå att det fanns ekonomiskt utrymme för att låta färjan gå somtidigare, måste man med fog ställa frågan till regeringen om skälet tillatt använda i trafiken är något annat, och i så fall vilket. har det juklarlagts av SPK att det inte finns sakliga skäl för sådana beslut somtransportrådet har fattat. Om järnvägsför-, bindelserna till Det finns en mycket märklig passus i SPK:s skrivelse. Detstår att SPK har begärt av transportrådet att få ta del av,det kostnadsmaterialoch annat analysmaterial som legat till grund för transportrådets beslut om deaktuella höjningarna. har förklarat att något dokumenteratunderlag inte finns, men man är medveten om att förändringarna igenomsnittskostna-. derna uppgår till -2,, Det innebär alltså en minskning. vet alltså om att det är möjligt att sänkataxorna, men beslutar ändå att höja dem. Jag vill gärna ha statsrådetsförklaring till detta. Överläggningen var härmed avslutad. 32 8 Svar på fråga 1986/87:246 om järnvägsförbindelsernatill AnL 155 Kommunikationsminister : har med hänvisning tillatt transportrådet uppges vilja ersätta tågtrafik från sydöstra medbuss frågat mig om jag är beredd att ta avstånd från detta orimliga förslag. har på regeringens uppdragredovisat en utredning om hur den långväga busslinjetrafiken skall kunnaförbättras. 1 utredningen föreslås principer för hur busstrafiken bör varauppbyggd för att trafiken skall kunna bli effektiv och attraktiv. Såvälsamordning med järnväg som länshuvudmännens trafik berörs. Som exempel på vadsom kan göras har kollektivtrafiken studerats på ett antal linjer i landet.Några konkreta förslag till ersättning av tågtrafik med buss föreslås dockinte. Jag anser att det är viktigt attkollektivtrafiken främjas och utvecklas vidare. Tåg och buss bör här samarbetaoch utgöra komplement till varandra så att en samhällsekonomisk utbyggnad avtrafikförsörjningen sker. För att trygga en riktig avvägning mellan tåg ochbuss är det viktigt med en allsidig behandling av möjligheterna till samverkandär också bl.a. järnvägens utvecklingsmöjligheter prövas. Jag har därför låtitskicka transportrådets utredning på en bred remiss till olika intressenter.Frågan kommer därefter att behandlas inom ramen för det trafikpolitiskautvecklingsarbetet som påbörjats inom . Tills vidarehar jag därför ingen anledning att nu kommentera den aktuella frågan. AnL 156KARL-ANDERS (): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga, men innehållet i svaret lämnar mycket övrigt att önska. Nog måsteväl kommunikationsministern ha ytterligare synpunkter på ett förslag från detstatliga transportrådet om att tågtrafiken på sträckorna ochKarlskrona/skall ersättas med busstrafik? Förslaget innebär juatt stora delar av sydöstra skärs av från järnvägsnätet. länoch landskap blir, som det första länet på fastlandet, utan järnvägsförbindelser. är landets mest tätbefolkade län utanförstorstadsregionerna. Därför är det viktigt att det finns godajärnvägsförbindelser till och från länet bäde mot väster och norr. ären i olika avseenden betydelsefull del ay,, fast transportrådet ej upptäckt detta. Självfallet bör även detta landets sydöstra hörn behandlas av statsmakterna som övriga delar av vårt land. Det finns, herr kommunikationsminister, en värld utanför och . . , _ , Järnvägsförbindelserna ,har på senare årstadigt försämrats: färre förbindelser, längre restider och sämrevagnskyalitet. Som exempel kan nämnas att tågens hastighet i genomsnitt nu är 65km/tim, var hastigheten . Det är den utvecklingsom har skett. När SJ försämrat tågförbindelserna tillräckligt kan man givetvislätt konstatera att antalet resenärer har minskat, och att i stället för attrusta upp järnvägen och sätta in flera och snabbare förbindelser börjar manundersöka nedläggningsmöjligheterna. Vi fick en viss upprustning av kustbanan genom ibörjan av , men efter regeringsskiftet har inga resurser avsattsför detta ändamål. Är avsikten att skärma av från landet i övrigtgenom försämrade järnvägskommunikationer? Även förbindelsen till är mycket viktig för densydöstra delen av landet. Också på denna sträcka har emellertidförbindelserna,försämrats efter hand, så att många numera finner dettidsmässigt fördelaktigt att köra med egen bil till vidsammanträden.av olika slag. AnL 157 Kommunikationsminister : ,, Herr'talman! Jag vill understryka att den utredning somtransportrådet alldeles har presenterat bara utgör ett underlag förden diskussion om trafikpolitiken på dessa berörda områden som vi skall föraframöver. Det kommer naturligtvis att finnas många andra synpunkter på hurtrafiken skall läggas upp. Som jag sade har denna utredning gått ut till ettmycket stort antal remissinstanser. Jag föreställer mig att de i sina remissvarkommer med andra alternativ och konstruktioner som de möjligen kan tycka ärbättre än det som transportrådet har fört fram som exempel - jag viHunderstryka att det rör sig om exempel - i utredningen. Sedan tycker jag inte att man skall säga att ochandra delar av landet är helt bortglömda när det gäller järnvägstrafik, Détråkar faktiskt vara så att man just har invigt en industrispårsutbyggnadvid i som man, såvitt jagförstår, har varit väldigt angelägenom. Det är inte så att det bara sker indragningar, utan det görs också vissautbyggnader i detta område. Men det är klart att järnvägen skall användastill,det som den är bäst på och att andra alternativ kan användas till det somde är bäst på. Jag vill understryka att det intehar gjorts något politiskt ställningstagande till detta förslag utan att dethandlar om ett utredningsförslag. Det må förekomma att sådana förslag ingår ien trafikpolitisk debatt. AnL 158KARL-ANDERS (): Jag är medveten om att ett litet industrispårhar invigts i , Det kan knappast ha någon större betydelse förkommunikationerna till och från , Jag hoppas attkommunikationsministern inte tror att detta kari vara av avgörande betydelsenär det gäller kommunikationerna för vidkommande. Om igångsättande av vanadinbrytning i Att man tar bilen till i stället för att användaen kollektiv transportmöjlighet utgör naturligtvis en onödig belastning påvägnätet och är olyckligt från såväl trafiksäkerhets- som miljösynpunkt - dethoppas jag att kommunikationsministern är införstådd med. Vi har i haft problem av olikaslag, främst när det gäller sysselsättningen. Under den senaste tioårsperiodenhar invånarantalet sjunkit stadigt . som landstingoch länets kommuner har vidtagit olika åtgärder för att stimulera näringsliveti länet. Mot denna bakgrund upplevs förslaget från transportrådet avblekingarna som en ren örfil. AnL 159 Kommunikationsminister : Herrtalman! För att det inte skall uppstå några missförstånd i debatten vill jag sägaatt det, såvitt jag förstår, icke är fråga om ett förslag från transportrådetutan om en exemplifiering av olika alternativ för persontransporter. Sådanaexempel måste få förekomma om vi skall ha en konstruktiv trafikpolitisk debatt.Därmed är inte sagt att förslagen skall realiseras, AnL 160 (): Det sista kommunikationsministern sade vardet mest positiva jag har hört honom säga . Jag tar fasta på att dettaförslag inte skall förverkligas, eftersom detta skulle verka förödande påBlekinge som län och landskap. Men bara detta att man är utsedd tillförsöksobjekt i sammanhanget kommer att ha negativ verkan på länet - det trorjag att kommunikationsministern är införstådd med. Överläggningen var härmed avslutad. 33 8 Meddelande om svar på interpellation 1986/87:112 AnL 161 Industriminister : På grund av att interpellanten hade tillfälle att ta emot svaret på sin interpellation om statsbidragettill () när interpellationerbesvarades här i , kommer svaret på hans interpellationatt lämnas , 348 Svar på fråga 1986/87:236 om igångsättande av vanadinbrytning Gruvberget har frågat migom jag ärberedd att medverka till att vanadinbrytning kommer i gång i , (), som förvaltar destatliga gruvrättigheterna, innehar även gruvrätten tillvanadinfyndigheten vid Gruvberget.NSG har gjort en ingående värdering av fyndigheten och diskuteratförutsättningarna för en brytning med såväl svenska, finska som norskaintressenter. Utvärderingen visar att det, med rådande marknadssituation medöverkapacitet och därmed låga vanadinpriser, inte är ekonomisktförsvarbart att exploatera fyndigheten, NSG följer marknadsutvecklingen och kandärmed pröva om förutsättningarna för en exploatering av vanadinfyndigheten vidGruvberget har förbättrats. Om igångsättande av vanadinbrytning i AnL 163 (): Jag vill först tacka industriministern försvaret på min fråga. Svaret visar på en tänkbar öppning . När man vet att det inte bryts någon vanadin i vårtland och att ett land av de länder som är produktionsdominerande är ,så ger det mig en tankeställare; är det därifrån som vi tillfredsställervårt behov av vanadin? När näringsutskottet senast behandlade fråganom vanadinfö-rekomsten i i sade utskottet att en inhemskutvinning av vanadin framstod som eftersträvansvärd ur såväl försörjnings- somsysselsättningssynpunkt. Jag anser att det finns flera anledningar att ta fasta pånär det gäller att aktualisera en gruvbrytning i , Den första anledningen är ätt man inte skall importerasådant som finns inom landet och absolut inte från , om det så kommervia något annat land. Vidare behöver vi mer än väl varjesysselsättningstillfälle som kan komma till stånd, I det här sammanhanget kan det juvara intressant att veta att vår egen import, har det sagts mig, är på 1 000ton . Det är alltså det vanadin som vi behöver för vår ståltillverkning.Denna import svarar mot ett värde av ungefär 50 milj, kr, . Så nog finnsdet all anledning att börja ta till vara vanadiriet i , Jag är självfallet intresserad av att allamöjligheter till gruvbrytning i undersöks. är emellertid brytning av vanadinmalm inte det endasättet att producera råvara fill ferrovanadin, Eft alternafivt sätt skullekunna vara att utnyttja vanadininnehållet i våra järnmalmer. Att utvinnavanadin som en sam- eller biprodukt är också det sätt på vilket vanadinproduceras i omvärlden. Detta kan ske genom att man i råjärnsprodukfionen tarfram en vanadinhaltig slagg, som sedan får utgöra råvara vid produktion avferrovanadin. Detta skulle kräva att en ny process införs iståltillverkningen. Enligt vad jag känner till studerar för närvarandemöjligheterna att införa en sådan process, AnL 165 (): Jag vill tacka för den komplettering jag här har fått. Om man inågot av de stålverk som finns här i blandar in malm från Prot.1986/87:47. Om virkeshandeln i norra Sumåssjöni , kan man få en slaggprodukt som är direkt säljbar. Då kan man ävenutnyttja det järn som finns där. Jag ser således mycket positivt på det svarsom jag här har fått av industriministern. Överläggningen var härmed avslutad, . 35 8 Svar på fråga 1986/87:241 om virkeshandeln i norraSverige AnL 166 Statsrådet . har ställt en fråga omsamverkan mellan virkesinköparna i norra som berör konkurrenslagensbestämmelser. Konkurrenslagen tillämpas av () och i sista hand av . Jag har erfarit att NO, på grundvalav den kritik som riktas mot vissa förfaranden på virkesmarknaden, beslutat taupp frågan till prövning. Jag kommer att informera mig om resultatet av NO:sprövning. Någon åtgärd i övrigt från min sida är inte aktuell. AnL 167 (vpk): ., När man fick höra att virkesuppköparna inorra hade delat upp marknaden och som särskild krydda tillämpade ettsystem med stödanbud, väcktes självfallet vissa funderingar. Den första tankeman fick var hur det egentligen är ställt med marknadsekonomin och den s. k.fria konkurrensen. Vi har inte bara fört en livlig debatt utanäven föreslagit allehanda åtgärder för att förmå de privata skogsägarna attavverka mera skog. En annan aspekt av det inträffade är att skogsägarna, när denu ämnar avverka, utsätts för - vill jag påstå - rena skojet, genom att köparnainte bara delar upp marknaden i olika områden, utan också tillämpar ett systemdär man lämnar in stödanbud. En mycket viktig omständighet när det gäller skötseln ayvår skog är att det ocksä kan ges resurser till återskapande av skogen i formav skogsvård, dvs. till att reproducera vår skogsråvara. Så även frän dennasynpunkt är det olyckligt att man skall förfara på detta sätt. Jag har frågat statsrådet om han ämnar vidtanågra åtgärder. Jag noterar att statsrådet säger att NO har beslutat att ta uppden här frågan till prövning. Jag noterar även att statsrådet också ämnarinformera sig om resultatet av NO:s prövning. Statsrådets svar är att någonåtgärd från hans sida inte är aktuell. Jag tackar för detta svar på min fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 36 8Svar på fråga 1986/87:247 om kollektiva hemförsäkringar AnL 168 Statsrådet . har frågat mig om systemet medkollektiva hemförsäkringar är förenligt med. Mitt svar är ja. Att medborgarna kan få ett rimligtförsäkringsskydd till en så låg kostnad som möjligt ligger väl i linje medregeringens konsumentpolitiska strävanden. AnL 169 (): Jag ber att fä tacka för svaret. För mig somliberal känns systemet med kollektiva hemförsäkringar horribelt. Det innebäratt konsumenten tvångsansluts till en hemförsäkring hos som hon ellerhan inte har begärt, varken i ord eller i handling. Här är det facket, sombestämmer. Ett kollektivt beslut på ett föreningsmöte väger med andra ordtyngre än den enskilde individens eget ställningstagande. De medlemmar som villslippa hemförsäkringen måste anmäla detta skriftligt. Den som inte observerardenna tågordning blir automatiskt försäkrad och får därmed ett månatligt avdraggjort på sitt lönekonto. Kan konsumentministern verkligen försvara detta system? Vii kan inte det, vi förkastar det. Jag vill ytterligare precisera frågan: Ariser statsrådetatt säljmetoden är förenlig med principen om en sund utveckling påförsäkringsområdet och att den står i enlighet med marknadsföringslagensregler? Kan statsrådet verkligen bejaka detta systeni? Vid den remissbehandling som följde påförsäkringsverksamhetskommit-téns delbetänkande om gruppförsäkringar framfördesfrån flera instanser tydliga farhågor, som bekräftas av verkligheten. att kollektivansluta sina 370 000 medlemmartill denna försäkring. Hovrätten för övre var också mycket kritisk vidremissbehandlingen, liksom , som frågade om detta systemskulle bidra till fri och öppen konkurrens mellan försäkringsbolagen. Alla fakta i de anmälningar som nått tyderpå att säljmetoder strider mot marknadsföringslagen. Min sista fråga är: Anser statsrådet detta förenligt meden bra konsumentpolitik som är till gagn för konsumenten'? Det vore bra förkonsumenterna att få veta det. Det var många ytterligare frågor. Frågangällde alltså om systemet med kollektiva hemförsäkringar är förenligt medregeringens konsumentpolitiska strävanden. Svaret på den frågan är ja. Det är ett system med gruppförsäkringar som regeringen hartagit ställning till och medgivit. Vi anser inte att det finns något generellthinder mot dessa försäkringar, om det gäller gruppförsäkringar medreservationsrätt. Det stämmer alltså inte som säger, nämligen attkonsumenterna tvångsansluts till försäkringen. Det är bra för konsumenterna om de kan få billigaförsäkringar, och vi har ansett att det är riktigt att ha en reservationsrätt.Självfallet måste emellertid de enskilda försäkringslösningarna stå iöverensstämmelse med konsumenträttslig och annan lagstiftning, inkl.marknadsföringslagstiftningen. Detta har anledning att bevaka,och det har verket också gjort i detta ärende. Om bemanningen av polisdistrikt AnL 171ULLA ORRING (fp): Detta kallas ju för negativ avtalsbindning.Det innebär alltså att konsumenten inte av egen kraft anmäler sig till enförsäkring, utan att det är den fackliga organisationen som ansluter sinamedlemmar. Om man inte observerar detta blir man alltså tvångsansluten. Jag tycker att statsrådet borde ta avstånd från dettasystem. Det är inte förenligt med vad vi i anser om konsumentens friaval och möjligheter. Det är verkligen beklämmande. Systemet hämmar dessutom den fria konkurrensen mellanförsäkringsbolagen. De har inte möjligheter att konkurrera omförsäkringstagarria, utan det är fråga om en ensidig upphandling från ,Jag vill verkligen att statsrådet på allvar tar avstånd från den här typen avkollektiva försäkringar. Vi vill slippa bli kollektivt anslutna till ett politisktparti - vi har samma krav då det gäller hemförsäkringar! AnL 172 Statsrådet , Å, : Det är inte så att man tvångsansluts. Detfinns en reservationsrätt i de former som vi har godkänt för vårt vidkommandenär det gäller kollektiva hemförsäkringar. Självfallet skall man följa den konsumenträttsligalagstiftningen. Det gör också . Det har förts en diskussion omhur marknadsföringen skall vara utformad, och jag utgår också från att de somhanterar försäkringarna kommer att rätta sig efter vad som framkommit vid dessadiskussioner. Det är det frågan gäller, och jag har sagt att de inblandademåste rätta sig efter detta, AnL 173 (): Kvar står att det inte är konsumentens friaval som avgör vilken form av försäkring som han eller hon skall teckna, utandet är facket som ansluter hela kollektivet. En kommunalarbetare som inte serupp kommer in i detta system och får avdrag på sin lön. Dettatycker jag är upprörande! Överläggningen var härmed avslutad. 378 Svar på fråga 1986/87:256 om bemanningen av polisdistrikt har frågat mig vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att minimiberedskap skall kunna upprätthållas iHärjedalens polisdistrikt. Som jag har förklarat i olika sammanhang skallsträvan vara att alla polismyndigheter så långt det är möjligt skall ha likagoda förutsättningar att lösa sina arbetsuppgifter. Jag har också upplyst attregeringen, på grundval av en utredning inom , har gettrikspolisstyrelsen i uppdrag att undersöka fördelningen av polismän mellanpolisdistrik- ten ochatt föreslå eventuella omfördelningar mellan distrikten. Uppdraget kommer attredovisas till regeringen . Jag utgår från att också de problem som pekarpå rörande -som jag förstår - Svegs polisdistrikt kommer att uppmärksammasi detta arbete. AnL 175 (): Jag ber att få tacka justitieministernförsvaret. Det är positivt att utredning nu pågår i dessa frågor. I svaretantyder justitieministern emellertid att han inte riktigt vet vad som är pågång och vilka direktiv regeringen har givit. Jag hoppas att det inte är så,utan att det bara är litet oklart uttryckt. polisdistrikt omfattar en yta på 13 000 km~ -och . Detta område skall bevakas av totalt 21 polismän,inkl. befäl och utredare. Man kan ju tänka tanken vad som händerom man måstelägga ned lokalkontoret i och lämna hela området öde. Om jourgruppenär på uppdrag i och larm kommer från västra har man 20mil att färdas. Det motsvarar ungefär att en jourgrupp i skulletvingas att åka fill på uppdrag. Polisens arbete innebär inte enbart jakt på brottslingaroch utredning av brott. En stor del av arbetet avser också service och andrakontakter med såväl ortsbefolkningen som den mängd av turister som besöker dethärliga . Även därför är det viktigt att verksamheten fungerarnågorlunda effektivt. Industriministern talar ofta och vältaligt om insatserfrån andra områden av politiken än regionalpolitiken. Min fråga till justitieministern blir därför: Är StenWickbom beredd att, när ärendet kommer upp , väga in regionala hänsyn vidfördelningen av polistjänster och därmed rekommendera såväl rikspolisstyrelsensom länsstyrelserna att bibehålla lokalvaktdistrikt och uppehålla en rimligminimibemanning i glesbygden? Överläggningen var härmed avslutad. Om de politiska förhållandena i , 38 8Svar på fråga 1986/87:240 om de politiska förhållandena i AnL 176 Statsrådet : har med hänvisning till ettuttalande av mig i radio enligt vilket demokrati '"stod skyhögtöver övriga stater i " frågat mig på vilka grunder jagkommit fram till denna uppfattning. Uttalandet är lösryckt ur svaret på en fråga om biståndtill demokratiska länder i , t. ex. . Jag sade attSverige redan har samarbete med , som har långa demokratiskatraditioner. I radioprogrammet behandlades demokratimålet i biståndet.Jag framhöll vikten av biståndsinsatser som främjar folkligt deltagande ochinsikt om hur demokratin fungerar. Ett exempel är stödet tillbondekooperationen i . Om arbetsförhållandena vid Bai Trots de svåra förhållandena i pågår däransträngningar att vidareutveckla demokratin. En ny författning antogs nyligen.I konstitutionen bekräftas väsentliga demokratiska principer avseendepluralism, val och mänskliga rättigheter. Företrädare för samtliga partier inationalförsamlingen deltog i utarbetandet av författningen. Detta arbete har inneburit en betydande ansträngning föratt stärka det folkliga inflytandet och värna om mänskliga rättigheter i en tiddå mer än någonsin utsätts för yttre tryck och är i ekonomisk kris. Tredje vice talmannen konstaterade att frågeställaren ejvar närvarande i kammaren och förklarade överläggningen avslutad. 39 8 Svar på frågorna 1986/87:255 och 269 omarbetsförhållandena vid Bai AnL 177 Statsrådet : har ställt följande fråga: Anser statsrådet att förhållandena för skogsarbetarnanumera väsentligt förbättrats och att tvångsrekryteringen upphört? Margarethaaf har ställt följande fråga: Anser sig biståndsministern har fått garantier för atttvångsarbetet i upphört? Jagbesvarar båda frågorna i ett sammanhang.