prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag kan infe förstå varför def skall vara så svårt attkomma med nytänkande inom den offentliga sektorn, atf öppna möjligheter förenskilda alternativ inom vård, omsorg och utbildrtirtg. När det gällerargumentet att detta skulle vara livsnödvändigt kan man peka på parallellenproduktion av livsmedel. Våra livsmedel har producerats i crtskildregi. Där går staten t. o. m. in och reglerar på ett sätt som höjer priserna pådessa varor. Finansministern kom med en uppradrtirtg av vad hartmcrtade var fakta om moderat politik. Han sade att vi förordar t. ex. sänktsjukersättning. Ja, vi säger att kompensationen bör sjunka från ,men samfidigt sänker vi marginalskatten. Det betyder att den genomsrtiftligcindustriarbetaren i stället för . enligt vårt förslag. Beträffande höjda boendekostrtader vill jag säga; Ingengång har väl moderata förslag gått så långt som den höjrting avfastighetsskatten som firtartsministern föreslog. Dessutom ligger på andrasidan om våra förslag sänkta skatter, som gör det möjligt för människorna aftbetala högre direkta boendekostnader. Låt mig återkomma till den fråga jag ställde i mitt förstainlägg; Hur känns det aft skjuta sig i foten? Hur känns det aft med prisstoppdriva fram en ökad kortsumtion,som när det gäller bilaccisen dessutom rikfar sig mot importen och därmedytterligare förvärrar problemen med mycken konsumtiort och dålig kapifalbildrtirtgi lartdet? 23 () replik: Skall vi först klara ut frågau om vad somstår eller inte står i de olika reservationerrta, ? Jag kartläsa rtågra lämpliga ord frårt reservafion4: "Utskottet delar mofionärernas uppfattning ." det;"Utskottet delar uppfattrtirtgert ." Och slutligen "Utskotfet,som redan idet föregående betonat betydelsen av sådarta åtgärder, . Innehålleti utskottsmajorifefens text tror jag är omöjligt atf tolka, och därför vill vimarkera vår inställning i denna fråga. Def var intressant atf finartsministern sade att man idepartcmenfet arbetar med frågan hur det skall gå till att avvecklaprisstoppet. Det kan ju inte vara så vansirtrtigt svårt. Ni har ju faktisktbåde infört och avvecklat det fre gånger fidigare . Jag tyckeregentligen atf det inte skulle krävas mycket mer äu etf ganska enkelt beslut. Det bollartde med siffror som firtansmirtisterrt ägnadesig åt, om tillväxttak-fcrt var så låg som 1,eller irtte och vadden kan tärtkas bli , visar enligt mirt uppfattrting en crtda sak;mart bör vara litet försikfig med hur suabbt mart irtförsfabiliscrirtgspolitiska åtgärder, för den grund på vilken de bygger kan i efterhandvisa sig vara en artnan. Därför bör man i stället lägga tonvikten i den ekortomiskapolitikert på att hålla en långsiktig kurs, en strategi. Jag försökte fåfinansministern att säga någortfing om vad regeringerts kurs irtnehåller. Hansvarade aft det hade han sagt i sitt anförande. Det var många saker som sadesdär, men det var faktiskt infe särskilt mårtga saker som handlade om framtiden,finansministern. Det står heller infe särskilt mycket om detta i detbetärtkande vi har att diskutera . Där står väldigt litet om lägreskatfekilar - ordet är över huvud taget inte nämnt i majoritetsfexten, ochfinartsministern rtämrtde def infe heller. Def står väldigt litet om ökadflexibilitet på marknaderna - fast nu tillade aft mart hållerpå atf furtdera över om man skall avveckla prisstoppet. Samtidigtuppehöll han sig med en viss förtjusning vid den likviditcfsindragning frånnäringslivet som regeringen har gjort - i akt och menirtg aft utöva inflytandeöver hur företagens vinstmedel används, får man förmoda - och det tyder ju intepå någon tilltro till större flexibilitet och ökad anpassrtirtgsförmåga. Irtte heller sade finansmirtisterrt någontirtg om huruvidamau var irttresserad av atf få Crt ökad produktivitet i deu offerttligasektorrt - eller i produkfionen av sociala tjänster, för att uttrycka sigkorrekt - genom att sfimulera ertskilda alterrtativ. Det skulle vara trevligt om artvärtdelitet av tidert till att kommerttera detta. Den ekonomiska politiken m. m. 24NILS G. ÅSLING (c) replik; Det firtrts också ert irtkomstsida, och detkartske en finansminister bör tänka på. När man från finansdeparfemcntet talarom 10 miljarder i ökade utgifter ertligt certterns alterrtafiv, har mart glömtvårt budgetalterna- Den ekonomiska politiken m. m. Förövrigt underkändes finartsdeparfemcrttefs beräkningar av finansutskottet. Jagtycker vi skall hålla oss till fakta och till def betänkande vi diskuterar häri dag. Det är litet genant atf sådana här försök att martipulcra motståndarnassiffror skall förekomma. Om man sammanfattar diskussionen, kan man kortstatera attprodukfiortcn växeri vårt land, men mindre ärt i de flesta artdrairtdusfrilärtder i ; att irtvesterirtgarrta ökar, mert oroartde litet föratf vara i ert modern industrination; att inflafioncrt sjunker, men den ärhögre än i våra konkurrentländer, och det är def som är det relevanta isammanhanget; atf arbetslösheten är låg, men den dolda och öppna arbetslöshetenunder de svåra var medan den dolda och öppna arbetslösheteni dag faktiskt är så hög som . Man kan alltså konstatera att den tredjevägens polifik har misslyckats på ert rad väsentliga områden som är angelägnaför en sund utveckling i ett samhälle. Jag har inte lyckats få till stånd någort diskussiort omarbetslösheten som skulle vara en förutsättning för låg inflation, om jagfattade finansministern rätt. Det var en ganska sensationell kopplingfinartsministern där gjorde. Jag tror att vi i svensk ekonomisk politik, om vi villfrämja utvecklingen i denna lilla nation, måste noga analysera om det inte ärså att det är koncentrationen till de överhettade regionerna som ärinflationsdrivande medan det är i de regioner där man har en låg ekonomiskaktivitet, typ Bergslagen, inland och avfolknirtgsbygderna, som rnanhar ett lågt inflationstryck men ändå får vara med och betala fiolerna pä grundav samhällets konccrttrafiortspolitik. Jag tror alltså att regiortalpolitikenär mycket väsentligare för inflationsbekämpartdet ärt vad finansministernföreställer sig. Jag har infe rätt till några fler repliker.Tillåt därför en gammal slugger aft önska herr finansmirtisterrt trevligsommar. Def kan behövas tid för bäde vila och kontemplation, förden härdebatten tyckerjag har visat atf den tredje vägens ekonomiska politik harhavererat. 25 HANS i (vpk) replik; De insatser som firtansmirtisterrt berömde sigför, skattcök-ningen på företag osv., skulle röra sig om ca 20 miljarderkrortor. Det är ett par procent av det samlade skafteintaget, och det ärungefär vad mau plågar av folk i skatt på mat. I relation till den enormavinstutveckling som har varit i företagen är det ganskaförsiktigt i alla fall. Sedan försökte han som jag uppfattade det faktisktironisera över.mina bekymmer över dcrt internationella utvecklingen. Han sadeatt försöker lyfta nivårt men att det är svårt - som något slagsundantag, att jag inte skulle ha några lösningar. Och jag tycker att det här ärsvårt. Det är utomordentligt besvärligt, eftersom def internationella beroendethela fiden ökar så starkt och premieras av en som jag tycker gartska aningslösregeringspolitik. Jag tror nämligen infe att det finns ensidiga fördelar attvinna på atf avreglera och underlätta en internationalisering på def vis somsker. Men det betyder inte alls att man skulle vara för en isolationisfiskpolitik eller vilja förhindra export. Frågan borde i stället ställas: Hur storandel a v vår samlade produktionär det rimligt att ha på export? exporten vara hur stor som helst? Bordevi inte vrida efterfrågan hemåt för att få en annan balans? Irtvesterirtgarrta utomlartds ökar srtabbt. Utländska bolagköper in sig i de svenska lönsamma bolagen. Den svenska exporten är underordnadamerikansk lagstiftnirtg när det gäller högteknologi. Hartdelrt irtriktas motde starkaste kapitalistiska lärtderrta. Valutapolifikcn avregleras, ochstorfinartsen och högern vill föra in oss i EG. Jag hävdar att detta ärproblem, som arbetarrörelsen borde ta i. Vi säger ja till internationellt utbyte och samexistensmed andra länder -men på något så när lika villkor. Vi vill rida spärr mot enohämmad utveckling som vi infe kan kontrollera. I diskussionerna med EG måsteman t; ex. försöka förhirtdra sådart harmortiserirtg som slår ut framgångar somarbetarrörelsen har haft vad gäller arbetarskydd, kravert på miljöpolitikertosv. Man måste satsa på en inhemsk teknikutveckling som kan frigöra oss mera urdet amerikanska stjärnkrigsberoendet - det är ju dert teknologin som är hirtderför export. Vi måste bredda handeln till andra länder och försöka medverka itredje världens utveckling för en ny ekonomisk världsordning osv. i stället föratt bara haka på de starkaste kapitalisfiska länderna. Vi borde begränsautlandsinvesteringarna till en samhällsekonomiskt rimlig nivå och se till atten del av investeringarna hamnar i just Bergslagen, Norrlartd och sydöstraSverige och på artdra ställcrt där def är problem. Det jagtalar om irtrtebar sammarttaget crt mirtskad exportfixering. Jag tycker det här är allvarliga saker, som faktiskt bordediskuteras i stället . för att avfärdas med något slags ironi. Den ekonomiska politiken m. m. vill antyda att jag begagnademig av ekonomer pä ett otillbörligt sätt genom att ta framen optimistisk bedömning av ekonomi som de gjorde . Det ärbara det att det i dagens tidningar står att de har tillfrågats och sagt att deinte ser någort anledning att ändra på sin prognos när det gäller fillväxten iSverige . Så TCO och Irtdustriförbundct är såvitt jag förstår fortfarandejämförbara vad gäller aktualitet. Sedan har liknat migvid någon potentat från ; om det är som avses vet jag intehur jag skall fa det.' Normalt brukar ju röra sig i helt artnanriktnirtg när han söker interrtatiortella förebilder. Ett tag var def fruThatcher i , men sedan tog hon slut, så att säga. För bara ett årsedan var det fortfarande i som var förebilden. Nuerkände i debatten med atf det har irtträffat enkraffig försämring i . Ja, danskarrta har ett hejduudrartdc underskott isin bytesbalans, och de är på väg mot arbetslöshet enligt sina egrtabedömrtirtgar, så jag förstår att inte heller Schliiter är användbar. År def då potentater från som skall användas, sålåt niig åtminstortc säga att skall vara glad att han infe i migser . Def ärmöjligt att jag har skjutit mig själv i foten. Men mitt huvud är Prot.1986/87:137 - Den ekonomiska politiken m.m. oskadatoch fuukfionsdugligt, och det säger mig att irtflatiort infe skall bekämpas medmera inflatiort. Det har legat i de borgerligas rekommcrtda-tioner här ;Släpp bara upp inflationen ordentligt, då begrärtsar rti kortsumfionen. Def ärrtaturligtvis riktigt, eftersom mau beskär realirtkortis-terna för svenskafolket. För mig är det emellertid viktigare att bekämpa inflafiortCrt ärtatt på det viset begrärtsa konsumtionert. Jag kart vidare säga till LarsTobisson att när man skjuter sig i foten är def bra att det finns en offentligsjukvård - fillgänglig för alla. Vi har rationaliserat den statliga verksamheten och undersenare år minskat antalet statsanställda. Det är möjligt att det kommer aftfortsätta. Det har emellertid inte lett till någOrt arbetslöshet. I ett samhällesom vill ha ökad produktivitet och effektivifef måste det gå attratiortalisera. Det var egerttligen dcrt poärtgcrt jag ville ta fram. Men detskall inte få leda till arbetslöshet. påstår att jag har glömt att certtern har ettfullständigt budgetalternativ med åtgärder, inte bara utgifter. vara glad över att jag inte redovisade hela budgetpolitik. Detmest anmärknirtgsvärda i budgetförslag är nämligen att somdet ökar utgifterna med ungefär 10 miljarder så innebär def aft statensinkomster minskar med mer än 2 miljarder, räknat på helår. Jag förstår infe hurman skall kunna finansiera utgiftsökningarna på 10 miljarder medinkomstminsk-nirtgarrta på 2 miljarder. Def behövs rtOg mera sluggning här, NilsÅsling, innan rti kommer fram till hur rti skall kurtna presentera detta som enrimligt sammanhängande politik. Sedan vill jag säga rtågra ord fill Harts iHallstahammar om kommunisterna och regionalpolitiken. Jag troraft vpk för rtärvarande har problem med dertrta fråga. Vänsterparfietkommunisterna kommer inte att under några förhållartden kunna skapa envärtsterprofil på regiortalpolitikert om ni samarbetar med , som ninu har gjort denrta vår. Tag nu och diskutera detta i skaran av vpk-are, somden nu ser ut efter er kongress. Ni klagar ofta över atf ni inte praktiskt kan påverkapolitiken. Här hade ni en enastående chans att göra det. Som , hade man faktiskt kommit mycket långt på en ganska bra uppgörelse.Det var en kompromiss vi gjorde för aft tillgodose era örtskemål. Beröertde påatt ni infe längre är ett parti - i dert mcrtirtgen atf ni infe har rtågotgemensamt mål att sträva efter i er riksdagsgrupp - sprack def hela sedan, ochni gick ihop med de borgerliga. Irtte minst med tanke på vpk:sregionalpolifiska profil och utseende var det ett gartska allvarligt misstag.Vi kart dock återkomma till frågart om hur vi skall få en bättreregiortalpolifik och crt bättre regiortalpolitisk fördelrtirtg av skatterna. Till vill jag säga att en stor del av denekortomiska politikert i själva verket är irtriktad på atf genom eneffektiviserirtg av regionalpolitiken minska de inflationsimpulser som kommerfrån de överhettade områdcrta. Från moderater och folkparfister i fårvi ju höra att vi gör fel när vi försöker dämpa expansiortCrt ochöverhettrtingen i . Def vore bra om någon centerpartist stegupp och talade om - även för och - att vi behöverdriva denna politik, och dessutommed en viss kraft, för att inte och andra överhettade områdenskall bli en inflationsmotor igen. Där kanske vi har något gemensamt attdiskutera framöver, . Debatten har pågått länge , och den harvisat på ett par saker. Åsling och andra hävdar att vår politik har havererat.Jag firtrter att det irtte har kunnat beläggas med något annat än att de sägeratt den borde ha varit åtskilligt mycket bättre. Vi borde egerttligcrt haupprtått det omöjliga. Vi har framför allt infe fått något svar rtär det gällerfrågan om inflafiort och sysselsäftrtirtg. Dcrt redovisrting av dcrt ekonomiska politiken som hargjorts här visar att det är helt nödvärtdigt att dcrt kortsekvens ochfasthet som vi försöker hålla blir bestående. Det är min förhoppnirtg att ertnågot ökad insikt i denna fråga också skall sprida sig i de borgerliga leden. Om ni skulle släppas lösa - dvs. lösa i den mcrtirtgcrtaft ni skulle ta ansvaret för landets ekonomi - tror jag, som situationen är , atf ni helt enkelt skulle vara livsfarliga. Jag började mitt anförande med aft liknadebatten vid en skolavslutrtirtg. Jag påpekade att det finns en del skillnader.En skillnad är aft vi inte ger talmannen något äpple, som man åtminstone på mintid gav sin skolfröken. Talmannert har visat crtaståertdc tålamod och välviljai dcrtna debatt, som jag inte tror har varit alltför upphetsande ochstimulerande. Jag tillåter mig därför djärvheten att påstå att talmanrtert ialla fall kan förtjäna ett äpple - som jag härmed ber aft få överlämna. Def ärrött, måste jag påpeka, mcrt jag önskar ändå etf trevligt sommarlov. Den ekonomiska politiken m. m. Förste vice talmanrtert anmälde aft Hans Peterssort iHallstahammar och anhållit atf fill protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 27CARL BILDT (m): Jag måste medge atf jag inte har rtågot äppletill fru talmannen på denna skolavslutning. Riksdagsrestaurantert kanvisserligen tillhandahålla mycket, men mig har de bara kurtrtat tillhandahållaen lifcrt gummidelfin. Jag tror aft vi skall bespara fru talmanrtert dert. När jag lyssrtade på debattert kuude jag rtotera aftfirtartsmirtistern av allt aft döma diskuterade evcnfualifcfcrt av att hanskulle stå här i talarstolen och skjuta sig själv i foten, mert ansåg att detnog skulle klara sig på grund av den offentliga sjukvården. Skulle han rtu råka ut för fafalitcfcrt att skjuta sigsjälv i fotcu i denna talarstol, är jag ganska övertygad om att han kommer atffara raka vägen fill City Akuten. Den ligger närmast. Där finns inga köer, ochman kart få bra vård. Aft dert råkar vara privat, tycker jag irtte skall behövadrabba finansministerns eventuella fotskador. Även för oss folkvalda kommer den blomstertid, somartses brirtga lust och fägrirtg stor. När statsministern med ämbetets rätt fick sista ordet iden allmänpolitiska debatten , förkunnade han något magistralt atfsocialdemokrati och borgerlighet nu funrtit vad han kallade sina naturligaroller. Vi är bäst på atf Den ekonomiska politiken m. m. regera,sade . Och ni i borgerlighetert är, förkunnade han vidare, bästpå att opponera. Högmod har sina risker, som de gamla färtkesäftcrt läross. Och kartske har vårmånadcrnas politiska utveckling bidragit till atf någotmoderera vinterns socialdemokratiska överord. Jag vill irtte avge rtågrakategoriska uftalaudcrt om vilken del av vårt polifiska liv som är bäst på vad.Jag är inte så övertygad om aft def finns några för evigt givna sanningar idenna fråga. Och jag är fast övertygad om att vi gör klokast i att överlåta denfrågart till väljarrta. Trots detta finns def rtog skäl att säga att dettariksmöte krtappast gett något entydigt stöd för den Carlssonskaöverlägsenhetsdogmen. Med största säkerhet kommer statsministerrt strax attmeddela att dcrt borgerliga oppositionen aldrig framstått som mer splittrad,mer söndertrasad och mer eländig än . Firtansministern har jusf meddelatatt det infe under de senaste 15 årert har stått så eländigt till medoppositionen som det gör . Allt detta har vi hört förut. Det tillhör pånågot sätt dessa debatters speciella ceremoniel. Jag medger gärna att jag fillhör dem som tycker att detborgerliga samarbetet behöver förbättras. Det finns starka skäl för våra trepartier att tydligt markera def gemensamma politiska alternativ till en alltmerförsfel-rtad, alltmer passiv och alltmer defensiv socialdemokrafiskmaktutövning som vi fillsammans utgör. Vi är tre partier, med betydelsefulla och berikandeskillnader i historia, tradition och förankring. Våra separata identiteterskäll vi aldrig försöka att utplåna eller släta över. Att vi i olika frågor kanha olika mertirtg är strängt taget infe mer ärt naturligt. Den goda familj därmart inte då och då har olika meningar finns inte, Ertdast kyrkogårdcrt bjuderden totala friden, I takt med att socialdemokraterna förstelnas i försvaretav sin föråldrade politik kommer det som förenar de borgeriiga parfierna attframstå allt tydligare. Vi är de som vill förändra för att göra bättre . Socialdemokraterna är de som vill förhindra för atf låsa fast det somen gäng var. Vi är evigt bäst på att regera, förkunnade februari. Ändå är det just regerandet - atf styra landet framåt - som mankommit atf sakna mer och mer under dessa mårtader. Det har talats om ett som vakrtat upp fill en nyverklighet, skrev i aft många länge trodde att varMedelvägen till Paradiset, Men def gångna årets dimmor, spekulationer ochoklarheter har fått allt fler aft fråga sig om detta verkligen är medelvägenoch om den verkligen leder till paradiset, I en situation som denrta krävs politiskt ledarskap, visar problemen, vågar säga sanningen, vägleder in i framfiden. Med all respekt för oppositioncrt, för dess betydelse ochför dess polifik är det i första hartd på regeringen som kraven på politisktledarskap riktas. De kraven har regeringen infe förmått att leva upp , I en ledare i talades det om "dimmornasregering" - tunga, täta dimmor i fråga efter fråga. Jag tänkerinte ta upp någort debatt om statsministerns, ufrikcsniirtistcrns och deolika utrikeshandelsministrarrtas alltmer komplicerade turer och uttalanden omden svenska vapenexportert. Jag tänker sanrterligcrt inte heller ta upp någort debattom def underliga skådespel som och jusfificdepartcrticnfefunder den senaste veckart spelat upp krirtg missriktade fidningsspekulatiortcrom en s, k, stafsfjänsteman. Jag tror atf jag uttrycker mig mycket försiktigt om jagsäger atf turerrta och skådespelen knappast styrkt den Carlssonskaöverlägsenhetsdogm vi hörde lanseras från denna talarstol för bara någramånader sedart. Den socialdemokratiska minisfärcrt har, fru talmau, bliviten i ordets egentliga bemärkelse reaktionär mirtisfär. Den regerar inte. Jag tänker då infe främst på de olika affärerna,spekulationerna och kontroverserna som har dominerat - kanske alltför mycket -massmedias bild av def polifiska livet . Jag tänker istället på hur socialdemokraterna på område efter område kommit att reagera motoch ingripa mot de människor som genom egna initiativ och eget ansvarstagandevill bygga en bättre framtid. Den socialdemokratiska samhällsmodellen förutsätter attallt skall ske på ett sätt och att detta skall vara offentligt. Enstakaundarttag kart visst få förekomma, mcrt dä är de just undantag. Enhetlighef,certtral styrning och kollektivisering är grundelementen i densocialdemokratiska modellen. Mot denna modell reagerar allt fler. Den ger irtte dcrtvalfrihet som blir allt självklarare; den håller på att bli ett hinder förutvecklingen. beslutade den borgerliga majoritetert iSollentuna strax norr om att försöka sig på nya sätt atf drivabarnomsorgen. Man ville helt enkelt kuuna erbjuda en barrtomsorg som var bättreoch billigare, och man hade funrtit en väg genom enskilda inifiativ. Det var såPysslingcrt kom fill. Den socialdemokratiska regeringen reagerade hårt. Hotet omtvå enskilda daghem i föranledde dåvarande socialmirtisterrt StenAndersson atf här i lägga fram den speciallag - lex Pysslingen - somförbjöd jusf denna form av enskilda initiativ. Hade väljarrta i någon kommun försökt aft välja sig friare och bättre barnomsorg skulle detta stoppas och förhindras genornspeciallagar. För socialdemokraterna gällde det atf med speciallagar ochingripartdert reagera mot och stoppa en utveckling som på grund avmäuniskorrtas fria val höll på aft glida dem ur händerna. När den första borgerliga frepartiregeringen fillträdde1976 stod det redan i regeringsförklaringen atf sjukförsäkringensersättnirtgsregler för privatläkarvård skulle vidgas, så att ävenoffentliganställda läkare med fritidspraktik fick rätt att arisluta sig tillförsäkringen. Syftet var alldeles klart. Det handlade om etf försök att byggaupp ett husläkarsystem. där vården kom närmare märtniskorna och närmarefamiljerna. Det var den dåvarande sjukvårdsmiriisfern , frutalmart, som genomförde denna reform. Utvecklingen blev snabb - så snabb, att närsocialdemokraterna återvände i regeringsställnirtg uppfattade deden som etf hot mot sitt Den ekonomiska politiken m. m. centraliseradeoch offentligmortopoliserade vårdsystem. Åter reagerade de. trädde den s. k. Dagmarreformen i kraft.Även om det kanske fanns de som trodde och syftade till anrtat, var desssocialdemokrafiska tillskyndares främsta motiv att stoppa denrta srtabbautvecklirtg i riktning mot ett hus- och närläkarsystem. Landsfirtgert gavs makten över privatvården, och på mångahåll runt om i uteslöts fritidspraktikerna helt sonika frårtsjukförsäkriugcrt. Att vården för många människor, inte minst äldre, kom attförsämras betydde föga. För socialdemokraterna gällde det åter att medspecialbestämmelser och lagar reagera mot och stoppa en utveckling som pågrund av människornas fria val höll på att glida dem ur händerna. I början av höstert lade regerirtgertbrådstörtat fram förslaget om pensionsskatt på bord. Genom enspeciallag skulle en specialskatt ta av de frivilligapensiortsspararrtas pertgar. Folkpension och ATP är för oss alla grundert för denekonomiska tryggheten när vi blir äldre, men utöver den har allt fler börjatatt lägga undan en egen slartt i privata pcrtsionsförsäkringar för att genomatt avstå kunna skaffa sig en liten guldkant på fillvaron . Mångatjänstemärt -framför allt på dcrt privata sidan - har fått in en extra trygghetför äldre dagar i sina kollektiva avtal. Aft den diskussion som förts omATP-systcmets stora problem i ett längre perspekfiv kart ha bidragit till dennautveckling är nog också alldeles klart.