prot · GA0919 · 1986-12-31 00:00:00 — protokoll 1986/87:19-20 Debatter m. m. Kompletteringsval till utskott...................................... ............ 5 Återkallelseav del av proposition............................... 5 Offentligupphandling................................................. .......... 16 Detallmännas skadeståndsansvar m. m.................... .......... 27 Godtrosförvärvav lösöre ........................................... .......... 38 Vissahälso- och sjukvårdsfrågor................................ 41 Barnsäkerhet.............................................................. .......... 44 Familjeplaneringochabort, m. m................................. 49 Vingafyrplats.............................................................. .......... 66 1986/87:66 av (vpk) omåtgärder mot bordellverk samhet.................................................................... .......... 90 1986/87:123av (vpk) om åtgärder mot miljöfarligautsläpp..................................................... .......... 91 1986/87:124av (vpk) om åtgärder mot miljöfarligautsläpp................................... .............. .......... 91 1986/87:125av (vpk) om den s. k. Ustasjarörel- 1986/87:43 av () om en särskild jäm ställdhetsminister ............................................... ............. 93 1986/87:46 av () om handläggningen av miljöfrågornai regeringen.......................................... 95 1986/87:73 av () om frågeinstitut .. 96 1986/87:122av () om innebörden av visst uttalandeom lagrådets verksamhet.......................... 98 1986/87:109 av () om åtgärder för att underlät- 1986/87:19-20 ta bostadsbyggandet.......................................... 100 1986/87:104 av förste vice talmanIngegerd () om den s. k. engångsskattens fördelning på de olika pensionsspa rarna...................................................................................................... 102 1986/87:99 av (vpk) omdistributionen av pornogra fiska filmer via kabel-TV.......................................................................... 103 1986/87:114 av ()om bevarande av kulturmin nesmärken vid skogsavverkning m. m.................................................... 105 1986/87:102 av () omvisst järnvägsbygges betydelse för arbetslösheten................................................................. 107 1986/87:116 av (vpk)om förbud mot avskedan de vid arbetskonflikter........................................................................... ......... 109 1986/87:93 av (vpk) om pensionsreglerna för gruvarbetare..................................................................................... ......... 110 1986/87:98 av () om oralgalvanism............................. ......... 111 1986/87:115 av (vpk)om forskningen kring viss amyloidossjukdom....................................................................... ;........ ......... 112 1986/87:8 av () omvattenregleringsåtgärder i ............................................................................................. ......... 113 1986/87:68 av (c) om planerad ombyggnad av högspänningsledningargenom och ...................................... 115 1986/87:107 av () omUddevalla Invests verksam het i Rixö................................................................................................ 117 1986/87:121 av ()om principerna för bedri vande av verksamhet ........................................................... 119 1986/87:100av () om placeringen av Stockholmssödra postregions kontor....................................................... 120 1986/87:113 av () omdubbelspår på järnvägs sträckan ............................................................. 121 1986/87:117av i (c) om tidigarelägg- ning avplanerad ombyggnad av ............................................ 123 1986/87:118av () om trafiksituationen i Troll- hätte- ochVänersborgsregionerna........................................................ 123 1986/87:9 av () omföreningslivets andel av lotterisektorn......................................................................................... 126 1986/87:12 av i (m) om rätt att spela på automatspel.......................................................... ............................. 127 1986/87:67 av () omavtalsrörelsen inom den offentliga sektorn................................................................................... 129 1986/87:68 av () omindustrisysselsättningen i ........................................................................................... 130 1986/87:69 av () om åtgärder mot hög radonhalti bostäder................................................................................. 131 1986/87:70 av () om statsbidraget till viss 1986/87:126av () om svarttaxiverksamheten 1986/87:127 av Margö (vpk) om föräldraledigheten /87:128 av () om vägbyggandet i Stock holms län.................................................................... 1986/87:129 av () omersättningen för vissa markskador............................................................. 132 1986/87:19-20 Val av en suppleant i näringsutskottet....................... ........... 5 Val av en suppleant i bostadsutskottet..................... ............ 5 1986/87:2JO-ämbetet............... .............................. 6 1986/87:4Nyhetsförmedling till begåvningshandikappade 6 1986/87:1Offentlig upphandling............................... ............ 6 1986/87:2Finansieringen av statens investeringar och införande av kapitalbudgetredovisning........................................... ............ 6 1986/87:1Handläggningen av ärenden enligt handelsregisterlagen 6 1986/87:2Det allmännas skadeståndsansvar m. m.. 6 1986/87:4Godtrosförvärv av lösöre ......................... 6 1986/87:1Vissa hälso-och sjukvårdsfrågor............... 41 1986/87:2Barnsäkerhet............................................ .......... 41 1986/87:3Handläggningen i socialnämnd, m. m....... .......... 41 1986/87:4Miljö-och hälsoskyddsnämnderna............. .......... 41 1986/87:5Familjeplanering och abort....................... .......... 41 1986/87:7Genteknik m. m......................................... .......... 41 1986/87:1Statens kostnadsansvar för vissa konstlån 65 1986/87:2Vissa museifrågor m. m............................. .......... 66 1986/87:3Bidragen till folkrörelseorganisationerna.. 66 1986/87:1Prissättningen i detaljhandeln.................. 66 1986/87:2Monopolism inom livsmedelsindustrin....... .......... 67 1986/87:19-20 1986/87:2Statlig personalpolitik....................... ........ 67 1986/87:3 Semester................................................................ ........ 67 1986/87:4 Arbetstid................................................................ ........ 71 1986/87:19 Prot. """' Återkallelse av del av proposition Riksdagensprotokoll 1986/87:19 1 § Kompletteringsval till utslcott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant inäringsutskottet anmält och som suppleant i bostadsutskottetanmält . Talmannen förklarade valda till 2 § Återl(allelse av del av proposition Genomproposition 1986/87:57 har hemställan i proposition 1986/87:18 bil. 3 om anslagtill Utredningar m. m. under tolfte huvudtiteln återkallats. Jag har medanledning härav avskrivit detta förslag. 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:25Bil. Bil: 4till trafikutskottet 5punkt 4 till arbetsmarknadsutskottet 6punkt 7 till kulturutskottet 9 punkterna 1 och 2 tillarbetsmarknadsutskottet övrigt till näringsutskottet propositioneni övrigt till finansutskottet Prot.1986/87:19 1986/87:41 till näringsutskottet 5 november1986 1986/87:48 första dels-satsen i hemställan till skatteutskottet 1986/87:53till skatteutskottet 1986/87:55-57till jordbruksutskottet 1986/87:60till socialutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Fil01och Fil02 till finansutskottet 1986/87:N116-118till näringsutskottet ;, konstitutionsutskottetsbetänkanden /87:2 om , 1986/87:4 om nyhetsförmedling till begåvningshandikappade (prop. 1985/86:175), finansutskottets betänkanden /87:1 om offentlig,upphandling, 1986/87:2 om finansieringen avstatens investeringar och införande av kapitalbudgetredovisning, 1986/87:1om handläggningen av ärenden enligt handelsregisterlagen, 1986/87:2 om detallmännas skadeståndsansvar m. m. samt 1986/87:4 om godtrosförvärv av lösöre(prop. 1985/86:123). Dessabetänkanden debatteras i nu nämnd ordning. Voteringarna äger rum i ettsammanhang efter avslutad debatt. Först upptas konstitutionsutskottetsbetänkande 2 om . 4 (): Då inrättades i samband medtillkomsten av regeringsform, skedde det inte utan strid. Anhängarnaav detta nya ämbete såg däri ett värn mot maktfullkomlighet från de underkungen lydande myndigheternas sida. Eftersom kungen hade sin justitiekanslerför tillsyn av ämbetsmännen, ansågs det lämpligt att fick enjustitieombudsman med liknande uppgifter. Motståndarna mot ansåg å andra sidan attväktaren över lagarnas efterlevnad borde verka under kungens tillsyn och påhans vägnar. Trots motståndet har vi alltså en legaldubbelkontroll med justitiekanslern som regeringens högste tillsynsman ochjustitieombudsman- Det råder här i en bred enighet om att detta är en godordning som bör bestå. Men för att skall kunna fullgöra sina uppgifteratt, för att citera regeringsformen, "utöva tillsyn över tillämpningen ioffentlig verksamhet av lagar och andra författningar" är det nödvändigtatt fortlöpande göra översyn av dess organisation och arbetsuppgifter. Därförhar varit föremål för översyn vid treskilda tillfällen. När senast, , beslöt om en vissreformering av förutsattes att en utvärdering av reformen skulle skesedan tillräckliga erfarenheter av den vunnits. Det var mot denna bakgrund som1983 års JO-utredning tillkom. Den hade för övrigt aktualiserats av ett antalmotioner, där det framställdes krav på översyn av . Denna utrednings arbete har visat att tillstora delar fungerar väl men att vissa förändringar behövs. Det är inte någrastora förändringar som föreslås av JO:s verksamhet, varken av utredningeneller, av utskottet. Förslagen till förändringar är för den skull intebetydelselösa, utan de är avsedda att göra bättre skickat attfullgöra sina uppgifter. Särskilt utskottets förslag i vad gällerorganisationen innebär betydelsefulla förändringar av nuvarande förhållanden. viktiga frågan om JO-uttalandenas genomslagskraft har utredningen intefunnit belägg för att JO:s uttalanden minskat i auktoritet. Detär tvärt om tydligt att JO:s uttalanden efterlevs! I de grundläggande frågorna om ställning somett extraordinärt organ, om formerna för JO:s kontroll av den offentligaverksamheten och om omfattningen av hans tillsynsområde föreslås ingaförändringar. Beträffande tillsynens inriktning har utskottet samma uppfattningsom vid reform, att klagomål från enskilda prioriteras högt iförhållande till andra arbetsuppgifter. Under de första hundra åren av sin verksamhet var detfrämst genom egna initiativ, såsom inspektioner och granskningar, som JOfullgjorde sin uppgift. Antalet klagomål var utifrån våra utgångspunktersynnerligen blygsamt. Under hela den första hundraårsperioden uppgick detsammanlagda antalet klagomål till endast ca 7 000, vilket motsvarar vad som nukommer in . är det främst handläggningen av klagomålen som styrJO:s verksamhet.Övriga uppgifter, såsom inspektioner och s. k. projekt, hinnerJO utföra endast i begränsad omfattning. Utskottet har inte funnit anledningatt frångå den av utredningen framförda åsikten, att det är av störstabetydelse att vägen till JO står öppen och att klagomål irite bör avvisasendast för att JO skall hinna med annan verksamhet. Utskottet anser emellertid att det får ankomma på JO självatt bedöma vilka verksamhetsformer som bäst gagnar syftet med JO:s verksamhet. Då det gäller JO;s granskning av kommunala organ som harhand om statlig verksamhet är det angeläget, framhåller utskottet, attverksamheten intensifieras. Här föreslås ingen särskild lagregel, utanutskottet anser att JO här liksom på andra tillsynsområden själv bör få avgöraden närmare inriktningen. Beträffandetjänsteansvarets framtida utformning förordade utskottet i ett - yttrandetill justitieutskottet att frågan om tjänsteansvaret skall ses över,med en reell skärpning av straffansvaret som utgångspunkt. beslötsenare på justitieutskottets förslag att begära en sådan översyn.Utredningsarbetet har påbörjats inom . Beträffande ämbetets organisation föreslog utredningen sombekant att JO skulle göras om till ett enmansämbete. Vid sin sida skulle JO hatre högre tjänstemän, som kallades rättschefer. Remissinstanserna var delade iuppfattningen om antalet ombudsmän. Liksom utredningen ser utskottet fördelar med ettenmansämbete. Man skulle då kunna få en mera sammanhållen organisation. Ettenmansämbete är också enligt utskottets mening av godo för att ämbetetsauktoritet skulle kunna upprätthållas. Det skulle också vara en garant för enenhetlig praxis. Det har inom utskottet funnits starka sympatier för ettenmansämbete, men vi har också gjort bedömningen att det finns nackdelar. Ettsärskilt problem har enligt vår mening varit den omfattande delegation avbeslutanderätt till tjänstemän som i så fall skulle krävas. Utskottet harifrågasatt om man inte med hänsyn till JO:s arbetsbörda fick gå ännu längre ivad gäller delegation än utredningens förslag. Men i så fall skulle mycket avJO-ämbetets särskilda karaktär gå förlorat. Detta har lett utskottet till denslutsatsen att JO måste biträdas i sitt arbete av personer som valts till sinaämbeten av . Vi har funnit att det ligger ett stort värde i attsamtliga JO i så fall just är valda -jag begagnar alltså det ordet - avriksdagen. Vi har starkt övervägt vad dessa ombudsmän skulle kallas, ochslutligen har utskottet stannat för att föreslå att organisationen skall beståav en chefs-JO - en chefsjustitieombudsman -och tre justitieombudsmän. Men föratt man med denna organisation också skall ytterligare markera ett sammanhålletJO-ämbete, så föreslås en mer markerad roll för chefs-JO. Det är denne somskall ha det övergripande ansvaret för verksamheten och för ämbetets organisation.Det är han ensam som skall bestämma över arbetsordningen, och han skallbestämma inriktningen i stort av verksamheten. Chefs-JO kan, när ett ärende kommer in, besluta att självhandlägga ärendet oberoende av den fastställda arbetsordningen. Avsikten är attverksamheten skall vara mer flexibel än den är . Utskottet haremellertid funnit det viktigt att markera att varje JO är helt självständig isin ärendeprövning. Det är alltså inte meningen att chefs-JO skall överta ettpåbörjat ärende från en annan JO, och det är inte heller fråga om att chefs-JOskall bedriva någon form av överprövning av de övriga ombudsmännens beslut. Enligt vår mening har en nackdel med den nuvarandeorganisationen varit att den tenderat att utvecklas till skilda ämbetsverk,vart och ett med en ombudsman som chef. Detta har i första hand inneburitnackdelar när det gäller förfogandet över personalen. Vi har ansett det viktigtatt personalen skall kunna utnyttjas för ämbetet i dess helhet. Chefs-JO får iarbetsordning eller på annat sätt ange de närmare riktlinjerna för hurpersonalen skall disponeras. Vi framhåller bara allmänt i vårt betänkande attpersonalens nuvarande bundenhet till en viss JO bör upphöra. Det uppkommer naturligtvis vissa övergångsproblem i sambandmed att den nya organisationen träder i kraft. Utskottet föreslår därför att de nuvarandeombudsmännen i princip skall få arbeta på oförändrade villkor tills derasmandatperioder går ut. Även i fortsättningen skall ju JO:s mandatperioder varafyraåriga. Beträffande övriga tjänstemän har, som framgått av vad jagtidigare sagt, beslutanderätten lagts på chefsombudsmannen. I den mån detskulle bli aktuellt med personalminskning får detta lösas genom naturligaavgångar. Utskottet uttalar sig, liksom utredningen, för att antalet byråcheferi framtiden inte bör vara fler än fyra. Frågan om kanslichefstjänstens beståndfår prövas närden nuvarande kanslichefen lämnar sin befattning. I betänkandetuttalas särskilt att de föreslagna organisationsförändringarna inte bör inverkapå de nuvarande byråchefernas och andra ordinarie handläggarestjänsteförhållanden. Dessa bör alltså få behålla sina tjänster. Som frarhgår av betänkandet anser utskottet det viktigt attJO:s självständiga ställning i förhållande till består. Riksdagenskall alltså aldrig kunna påverka JO:s befattning med enskilda ärenden eller tainitiativ till att JO tar upp ärenden. Däremot anser utskottet det mycketvärdefullt att JO i ökad omfattning sänder över sina beslut till berörtriksdagsutskott då JO vid avgörande av ett ärende uppmärksammat ett förhållandesom han anser bör föranleda lagstiftning eller annan åtgärd. Som jag inledningsvis nämnde stod det stridom då det för nära inrättades. Situationen är enhelt annan. Då frågan om en viss omorganisation av har prövats iutskottet, har det funnits en strävan att vi skulle försöka nå enighet. Mitteget parti, liksom övriga partier, har ansett det vara värdefullt att ommöjligt nå fram till enighet. En och annan har naturiigtvis sina hjärtefrågor,och några har velat markera detta genom särskilda yttranden. Jag är dock gladatt kunna konstatera att det är ett enigt utskott som här framlägger ettförslag för . Jag vill med detta yrka bifall till utskottetshemställan. 5 (): JO-institutionen utgör en viktig del av densvenska rättsstaten. har ett antal länder infört motsvarandeinstitution. Den är en av våra mest betydande exportartiklar. För varje medborgare är det viktigt att veta att han ellerhon kan vända sig till JO med sina bekymmer. Varje myndighet skall veta att JOkan komma på inspektion, att fel och misstag inom myndigheten kan komma underJO:s prövning. JO har en viktig allmänpreventiv effekt. Vi skall, herr talman, vara rädda om vår JO-institution.Riksdagen har, som huvudman för , ett särskilt ansvar. Det skallunderstrykas att JO är ett organ, inte regeringens. Ombudsmännen ären viktig del av kontrollmakt. Det är betydelsefullt att dennakontrollmakt är effektiv. må ha upphöjts till första statsmakt isamband med den senaste grundlagsreformen, men reellt sett har påflera områden fått allt svårare att hävda sin auktoritet både mot regering ochmot byråkrati. JO spelar en viktig roll som förlängda arm. Denfråga vi måste ställa oss är hur effektiv JO är. Har utvecklingen härvidlaggått i rätt riktning? Det är inte lätt att ge ett bestämt svar påden frågan. Tendensen i debatten om ha dock varitklar: JO har fåttallt svårare att hävda sin auktoritet och minskat i betydelse. Om det verkligenär så skall jag inte här försöka döma om. Men bara det faktum att en sådandebatt förs måste ge anledning till funderingar och förhoppningsvis åtgärder. Den JO-utredning som tillsattes var ettresultat av bl. a. motioner från moderata samlingspartiet. Rapporter om direktupprörande fall av myndighetsmissbruk, där en enskild människas tillvaro kundeslås i ruiner på grund av godtycke eller oskicklighet, hade blivit alltvanligare. Den kompensation som i bästa fall erbjuds den drabbade ärskrattretande. Den upplevs med rätta som ett hån. Men, herr talman, färden ansvarige något straff? Nej,normalt sitter han i orubbat bo, fortsätter sin reglerade befordringsgång. Handrabbas inte heller ekonomiskt. Han mister inte sitt,jobb. Han hängs inte uttill allmänt beskådande. Moderata samlingspartiets representant i ,i , skrev i ett särskilt yttrande att JO borde utrustas medett bart huggande svärd, som skulle kunna hugga in på den byråkrati som intesåg till att rättssäkerhetens elementära krav uppfylldes. om det bart huggande svärdet får väl tolkas bildligt och intebokstavligt. Men det finns anledning att understryka vikten av det som GunnarBiörck hävdade i utredningen, att måste uppfattas som en effektivinstitution som har maktmedel till sitt förfogande och som inte tvekar attgripa ih på medborgarnas sida. Den fråga som vi då måste ställa oss är om hareffektiva maktmedel till sitt förfogande och om och hur dessa används. Låt mig tala klartext, herr talman. Jag tycker det ärbetecknande att endast fem åtal väcktes av under det föregående årsom vi nu är i färd med att granska i . Jag är medvetenom svårigheterna här, men en annan politik från ämbetets sida tror jag inteskulle skada. Mitt råd till JO är: Åtala mera! Tag det inte som enprestigeförlust för ämbetet om åtalet skulle ogillas. har efter långvarigadiskussioner nått enighet i organisationsfrågan. Det innebär att vi också ifortsättningen får fyra av valda ombudsmän, varav en chef. Med fyra ombudsmän borde det rimligtvis finnas möjlighetertill en snabb och effektiv handläggning av klagomålsärendena. Det måsteförutsättas att varje ombudsman normalt ägnar sig på heltid åt sitt ämbete, så attbalanserna kan betas av och väntetiderna minska. Klagomål över att det tar långtid hos myndigheterna skall normalt inte behöva innebära att väntetiden ocksåhos JO blir lång. Med fyra ombudsmän bör det finnas möjligheter att frånallmänhetens synpunkt få kontakt med och få beslut av en person som ytterst äransvarig direkt inför . Vi har tyckt att det har varit värdefullt. Jagförutsätter att ombudsmännen också i foi iSättningen i sin utövande verksamhetkan arbeta precis med den självständighet som har varit fallet . Föreliggande betänkande är enkompromissprodukt. Det hade, enligt min mening, varit önskvärt att ge JOytterligare maktmedel. Men detmåste anses vara av största vikt att JO:s uppdragsgivare, ,står enig bakom riktlinjerna för det framtida . Utskottets arbete harpräglats av detta. Inte minst utskottets ordförande har varit inställd på ocharbetat för att uppnå bred enighet, vilket också har skett. Jag tycker att detär bra. Det hade inte varit lyckat om hade varit utsatt för en stridnär vi nu gör vissa reformer. Jag vill sluta med att yrka bifall till utskottetshemställan i förhoppningen att det, tillsammans med det återinfördatjänsteansvaret, skall leda till att blir det effektiva instrumentför att skydda enskilda människor mot myndighetsövergrepp som är ennödvändighet i en rättsstat. Låt mig tillägga: Vi kan inte vänta alltför länge på attämbetsansvaret verkligen skall återinföras. Vi vet att det ibland kan gå mycketsnabbt för regeringen att få fram förslag till , om viljan finns, ochdetär min förhoppning att skall kunna fatta beslut om ettåterinförande av ämbetsansvaret senast under vårriksdagen 1988. 6 (): Arbetet med att ta-fram en mera slagkraftigJO-prganisafion är inte avslutat. En skärpning av tjänsteansvaret finns intemed i detta förslag. JO:s möjligheter att agera lika mot kommunala tjänstemänsom mot statliga är inte heller fullt genomförda. Båda dessa frågor harhänvisats till nya utredningar, och det är en betydande brist. Jag vill ändå ge socialdemokraterna en eloge för att dehar tagit de borgerliga motionerna om en skärpning av tjänsteansvaret påallvar. , och har genom sina motioneråstadkommit att nu i enighet anser att en reell skärpning avstraffansvaret för de offentligt anställda skall ske. Det har dock tagit långtid, och det återstår att se om regeringen fullt ut kommer att fullföljariksdagens beställning. När det gäller JO:s och JK:s möjligheter att gå tilldomstol och överklaga disciplinbeslut på det kommunala området råder detfortfarande oklarhet om huruvida vi kommer att få ett ordentligt förslag frånregeringen. Den utredning som ser över detta skall nämligen bara analyserabehovet av och förutsättningarna för en eventuell talerätt för JO. Visserligensäger utskottet att man har samma principiella inställning som ochcentern har redovisat i motioner, men någon beställning av ett reellt förslaghar inte framställts. Vi har i ett särskilt yttrande framhållit att så borde haskett. Utöver detta skall jag inte kommentera denutomordentligt stora vikten av JO i en demokratisk stat och inte heller de nuföreslagna ändringarna i . Mina utskottskolleger har redan gjort det, och jag yrkar bifall tillförslaget. Anf.7 Trejde vice talman ():