prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt dem som infe villatf vi skall ha stridsvagnar har redan gett upp tanken på attbryta sig igenom ert NATO-blockad av Ösfersjöutloppen. Man hävdaratt de hamnaroch de underhållsfaciliteter som firtns för den sovjetiskamarinen i i själva verket har reducerats ochinte är så betydelsefulla längre. Den största tillväxten sker på . Omdenna utgångspunkt är riktig skulle följden bli att försvaret av kaninriktas pä mindre aggressionsförlopp i stället för på en fullskalig invasiort.Därför är moderna stridsvagnsbrigader inte nödvändiga, och faran för södraSverige kan mötas med förband med lägre prestanda, anses det .Vidare hävdar manatt den tekniska och takfiska utvecklingen visar att det också finrtsmöjligheter att förstöra stridsvagnar med helikoptrar, med olika typer avrobofar och också med en modern typ av ammunition, liksom med minor. Även dettaskulle motivera att man inte skaffar stridsvagnar. Enligt den andra huvudlinjen i diskussionert - och det ärdcrt som jag tror är dcrt riktiga - krävs det rtya sfridsvagrtar. Här avvisastanken på att har givit upp tanken på att bryta sig genomÖstersjöuflop-pcrt vid Crt NATO-blockad. Enligt denna inställning är det imånga strategiska situationer nödvändigt för aft komma genomÖsfersjöutloppen. Detta understöds också av def faktum att utvecklingen av desovjetiska stridskrafterna i och däromkring har utvecklats inte iriktning mot småskaliga operationer utan i riktning mot fullskaliga invasioner.Om den svenska försvarsmakten skall kunna klara av huvuduppgiften aft avvärja,inte fördröja, en invasion iden södra delen av landet krävs det för dennauppgift moderna sfridsvagrtsstyrkor. Annars kommer inte uppgiften att avvärjaatt kunna , utan då får man sartrtolikt övergå till fördröjartde strid,vilket i själva verket innebär en stor fara för trovärdigheten i den svenskasäkerhetspolitiken. Vidare behövs effektiva stridsvagnsstyrkqr för strid iöppen terräng inte bara i utan också i olika delar avMellansverige, särskilt för försvaret av som huvudstad, men också iolika delar av norra och på . Vidare kan inte moderrtastridsvagnar helt förstöras med hjälp av helikoptrar, robotar, artilleri ellerminor. På grund av tidsförhållanden och den topografi som vi har i södraSverige måste stridsvagnarna mötas med motsvarande styrkor, dvs. Efter dert uppgörelse som har träffats mellansocialdemokraterna och ges emellertid när det gäller denna frågaendast en mycket litert summa för att mart skall kunna följa den tekniskautvecklingen i omvärlden. Den stridsvagnspark som vi har iSverige består av äldre Centurion-vagnar. Dessa inköptes i slutet av 1950-taletfrån . Vidare har vi den svenska stridsvagnen S, som tillverkadesoch kom i bruk . Åtmirtstone när det gäller.den äldre delen av parkenär det här fråga omen tekrtik som är urtgefär . Modernastridsvagnar inom de båda sformakfsblocken har en helt anrtan styrka, ett heltannat tekniskt utförande och en helt anrtart rörlighet, vilket gör att svertskastridsvagnar med stor sanrtolikhet skulle komma fill korta i eu öppen strid medmotsvarande utländska fordort i öppcrt terrärtg. Detta gör att det finns ettstarkt behov av aft få nya stridsvagnar och att beslut härom bör fattas redannu. Det är miu och moderata samlingspartiets uppfattning att det inte räckermed den stridsvagnspark som vi har och som undergår renovering ochmodifiering i syfte att vara sfridskapabel ända fram . Då blirfrågan: Kommer stridsfordon 90-programmef atf kunna fylla arméns behov ärtda framtill utart stridsvagnar, eller finns det ett behov av att fatta ettbeslut i denna fråga ? Det är moderata samlingspartiets uppfattningaft ett sådant beslut krävs . Med det sagda vill jag yrka bifall fillmoderata samlirtgspartiets reservationer i försvarsutskottets betänkartde. Totalförs varets fortsatta utveckling 51CARL-JOHAN (); Jag börjar med ett citat: "Jag harvelat samla regemerttet för atf ge några direkfiv, som kommer att gälla ni nu kommer att vara inkallade. Det gäller för varje man att uppföra sig på ett sådant sätt som hedrar en svensk soldat ." Nästan ordagrant så inledde överste tal till nyinryckta på kungliga - A 6 iJönköping -under första år. Vi småpojkar, som växte upp iregementets hägrt, lärde oss srtabbt atf härma regemerttschefen. Då var detförstås egentligen inte välkomnartdets irtnebörd som var avgörande för värtmirtrtc, utan överstens sätt att betona det han sade genom att resa sig upp istigbyglarna där han saft fill häst inför ganska allvarliga beredskapsförband. Ja, inget försvar fungerar tillfredsställartde utan attpersonalen fungerar. Om vi så har de mest fulländade tekrtiska hjälpmedel medhydrofortcr, magrteffält och radar, hjälper det irtte, om vi inte har personalsom kan sköta materielen - och som hyser tilltro till sin kompetens. "Det gäller för varje mart att uppföra sig på ettsådartt sätt som hedrar crt svensk soldat." Det uttrycket bör gälla ävenför den värnpliktsarmé som skall vara beredskap i svenskt försvar urtder det aktuella försvarsbeslutets tid. Med tauke på dert långa talarlistan i dagskall jag ertdast ta upp några få saker beträffande personal- ochutbildningsfrågor. Försvarsviljan är god i . De flesta värnpliktigaönskar att deras grundutbildrtirtg inom försvaret skall vara effektiv och avgod kvalitet. Det märker utbildnirtgsbefälet vid våra militära förband. Devärnpliktiga ställer krav. De vill nå resultat. För att vi skall rtå de militära ufbildrtingsmålen måsteganska stort ansvar visas av arbetsgivaren och uppdragsgivarert-staten. Här är några menirtgar som också kart furtgcra somrubriker för resteu av mitt irtlägg i den här debatten: God utbildnirtg av värnpliktiga och befäl. Vettigakarriärmöjligheter för yrkesmilitärer. Rätt antalutbildnirtgsbefäl - som trivs med sitt arbete. Tilltrotill personalens förmåga och vilja att göra något bra av sin uppgift. Rättvärnpliktig man på rätt plats. Def är märkligt, attsvcrtska män ofta hånat svensk militär utbildnirtg och påstått att dcrt ärirtcffcktiv. vet vi att just försvarets utbildare ofta är godapedagoger och ofta varit först med tekniska undervisningshjälpmedel av olikaslag. Hur går detta ihop? Jo, alltför många utbildnjrtgsirtslag har planeratsav yrkesofficerare på för hög nivå. Då blir det lätt väntetid, som kärtnsonödig för den lilla gruppert. Då blir också övrtingarnas innehåll lättviktigare än resultatet. Ju mer vi kan uppdra åt truppbefäl att planera och genomföra övningar, desto mereffektiv blir utbildningen. Vi måste decentralisera beslutsfattandet. Försvaret skall utbilda förband med soldater som kännervarandra. Det är klart att det blir vakanser här och där i organisationcrt, såaft nya värnpliktiga får träda in. Det borde dock gå aft planeravärnpliktsutbildningen så, att de krigsplacerade befäl som skall leda devärnpliktiga efter grundutbildningen kunde åtminstone få delta iåldersklassernas slutövning. En yrkesofficer måste givetvis skaffasig erfarerthet frårt mer än en arbetsplats. Det gäller särskilt inom armén. Nuflyttas officerarna omkring för mycket. Def ger stora problem för familjerna,som irtte kan flytta med så lätt, eftersom det ju numera är vanligt aft mer änen i familjen har förvärvsarbete. Det borde gå att ordna en sorts individuellakarriärrundor, så att officerare som önskar det kan få tjänstgöra vidnäraliggande förband och staber. Då kan familjerna bo kvar inompendlirtgs-avstårtd. Det finns en tröghet i den statliga arbefsgivarapparaten.Den som har idéer tappar lätt sugen. Det militära försvaret har samma problemmed att behålla kompetent personal som flera andra delar av den offentligasektorn. Alla är överens om att något måste göras åt def härproblemet. Visst är förmåner som syns på lönelistan välkomna. Personalpolitikär dock inte enbart en fråga om pengar. Det gäller också aft ge ansvar så aftarbetet känns meningsfullt. Utbildningsbefäl som trivs med arbetet och har tilltrotiUsin kompetens. Det är klart aft befälsordningen måste vara tydlig i ettmilitärt försvar, om man infe enbart vill ha små självständiga gerillagrupper.Därför har militärerna utvecklat en hierarki, som fungerar ganska oklanderligt.Det är pä både gott och ont. Så länge det handlar om vem som får börja medsillen på mässen eller vem som får sätta sig först vid matbordet är detfullständigt ofarligt. Men när ufbildningsbefälen kärtner sirt initiativmöjlighetbeskuren, är det allvarligare. Vi vill ha folk med idéer, som vill något med sin uppgifti vårt försvar. Dä måste vi ge dem större möjligheter att påverka sinaarbetsformer. Det är i högsta grad önskvärt, atf den hierarkiska bcfälsordningcrtförärtdras så att trivseln i arbetet ökar för varje man av vilken det krävs afthan skall "uppföra sig på ett sådant sätt som hedrar ensvcrtsksoldat". Rätt värnpliktig man på rätt plats. Det är lätt att varakrifisk, och man bör värja sig mot att alltför mycket söka efter fel. När manstuderar utfallet av värrtpliktsuttagningarna blir man dock besviken. Alltförofta händer det att värnpliktiga placeras i grundutbildning långt hemifrån,trots att motsvarande militära utbildning finns på närmaste förband. Det äralldeles nödvändigt att värnplikfsuftagningen ses över. De många uppskoven vid repetitionsövningar är ett stortproblem. Vi tror att mycket skulle kunna bli bättre, om ärenden om uppskovhandlades på kompartinivå - eller motsvarande - och infe som centralt förhela landets militära försvar. Vi vet att ett starkt kamratskap utvecklaspå.ett kompani. Lojaliteten är stor. Jag tror att arttalet ansökningar omuppskov skulle bli mycket mindre, om de sökande finge kontakt med sin närmastemilitära chef i stället för med en anonym tjänstemärt på värnpliktsverkef. Aft"uppföra sig på ettsådant sätt som hedrar crt svensk soldat ". Om vi vill utnyttja våra värnpliktiga pä områden där dekan få nytta av sin civila utbildrting, måste vi lägga ner ärtrtu mer arbete påuttagningen. förslag om att direkfrekrytera ett antal värnpliktigafill civilförsvaret skulle t.ex. vara ett steg i den riktrtingen. Vi anser aftdef vore önskvärt med en föryngring av civilförsvaret. Vi tror också atf mångaskulle uppfatta det som mycket meningsfullt att få en civilförsvarsutbildnirtgredart i Urtga år. I anslutning till detta nämner jag också att folkpartietönskar organisera en skola för de vapenfria värrtpliktigas utbildrtirtg. Detskulle ge ert kvalificerad Utbildning för uppgifter som kan uppfattas sommeningsfulla. Det ärendet kommer att behartdiäs utförligt av riksdagert . militära försvar har ca 37 000anställda. Av dem är ca 20 500 civila och ca 16 500 yrkesofficerare. Det finnsca 11 000 reservoffi-cerare (medan vi har ett behov av 13 000). Arbetsgivaransvaret för dessa rtärmare 50 000 personerställer stora krav på dem som planerar för personalcrts arbetsglädje och trivsel.Folkpartiet artser att ert viktig förutsättning för en framgångsrik utvecklingav försvar är aft omfattande insatser görs för atf förbättrasituationen för försvarets anställda. Vi örtskar att varje person som arbetar i vårt försvarskall känna att han/hon har en viktig arbetsuppgift och att utbildningen ocharbetsmöjligheterna ger tilltro till förmågan aft lösa uppgiften äveu i svåratider. Vi örtskar atf alla med stolthet skall sträva efter att uppföra sig påett sådant sätt atf det hedrar en svensk försvarsanställd. Jag yrkar bifall till försvarsutskotfetshemställan i betänkande 1986/87:11. 52 (): Till försvarsutskotfets betänkartde rtr 11 ärfogat ett antal reservationer. Jag skall kommentera delar av reservationerna nr7,8,11 och 15 samt det särskilda yttrande som berör det militära försvaret påGotland och def särskilda yttrande som rör alarmering. På dessa områdert har viinom en annan uppfattning än utskottets majoritet. På rtågrapunkter sammanfaller vår uppfattning med den som redovisas från rtiodcrafasamlingspartiet. I reservation nr 7 behartdiäs bl. a. en viss förändring imarinens fredsorganisation i form av en ny marin ledningsorgartisation pålägre regiortal nivå. I propositionert föreslås en gemensam lednirtg förostkusten och en gemensam lednirtg för sydkustcrt. Såväl i parfimotiortcrtFöl27 som i centerpartimotionen FÖ156 av och mig uttrycks enposifiv syn pä ökad samordrtirtg och irttcgratiort, mert vi mcrtar att en heltgemensam ledning för ostkusten skulle få allvarliga negativa konsekvenser. Aftpå detta sätt lokalisera av hela marinens krigsförband fill en enda plats,, med lednirtg från en myndighet, MKO, dvs. Ostkustens marinkommando,medför som vi ser det en mycket stor sårbarhet. Förslaget innebär från densynpunkten en direkt olämplig åtgärd. Förslagethar sin grund i förväntade rationaliseringsvinster. görarationaliseringsvinster är dock bara antaganden. Enligt utredningar som hargjorts kommer detta inte att inrtebära några besparingar. Tvärtomkommer det aft uppstå ett omfattande investeringsbehov, vilket naturligtviskommer atf gå ut över utbildning, underhåll och annat. Den föreslagnaorganisafionsförändrirtgcrt är mycket krtapphändigt presenterad ipropositionen. Dessutom.har den, vilket inte är mirtst viktigt, iutredrtirtgsarbetet irtte varit föremål för någon parlamentarisk insyn av denart som är normal vid varje annan förändring av fredsorganisatiorten. Om följer utskottsmajoritetert irtnebardet att man fattar beslut som berörd personal inte anser sig kunna accepteramot bakgrund av att informationen om de verkliga effekterrta av förslaget irttevarit fillräcklig. Vi yrkar därför avslag på utskottets förslag som följerpropositiortert i denna del. Vi anser atf förslaget irtte är helt genomarbetat.Därför bör ett fortsatt utredningsarbete genomföras inrtart beslut fattas.Detsamma gäller omorganisationen på sydkusten. Milochefcrt har haft mycketkritiska syrtpurtkter i detta avseende. Vi hoppas dock att sista ordet i dennafråga infe är sagt. Jag yrkar bifall till reservation 7, vilket ocksåinnefattar bifall till folkpartimotionen Föl32, När det gäller totalförsvarets civila del harcenterpartiet i reservation 11 angivit Crt högre ambitiortSrtivå änutskottsmäjoriteten. Vi vill närmare bestämt anslå 500 miljoner mer, GunnarBjörk i har tidigare klargjort motiven fill att vi artser atfcivilförsvaret måste tillförsäkras resurser utöver vad regeringen och folkpartietföreslår. Jag skall först ta upp skyddsrumsbyggartdet eller snararebristen på sådant. Tillgången till skyddsrum är en synnerligen vital fråga inombefolkningsskyddet. Både försvarsministern och försvarskommittén har irtseff"def oacceptabla i att bristerna när det gäller tillgångcrt på skyddsrumi vissa områden är så stora att de med fortsatt skyddsrumsbyggande enligt nutillämpade principer inte kan täckas urtder de rtärmaste årtiortderia". Vihar i vår partimofiort gjort den bedömningen att den medelstilldelning somutskotts-majoriteten förordar innebär en sådan särtkrtirtg av hittillsvarartdeambitionsnivå att def finns risk för atf skyddsrum inte kan byggas i takt mednyproduktionen, inte ens i riskområden. Vi har därför föreslagit aft mirtskningcrtav medel fill skyddsrumsbyggartdet startrtar vid 650 miljorter i stället fördcrt minsknirtg på 750 miljorter som socialdemokrater och folkpartisterföreslår. De flesta vet att det i ert krigssituatiort till ärcivilbefolknirtgen som drabbas. Det är en erfarenhet som borde ha fått talasitt tydliga språk i propositionert och i utskottsbetärtkandet, Frårtutskoffsmajoriteterts sida gör mart ett stort nummer av atf en fortsattutredning av behovet av befolkningsskydd kommer att ske med parlamentariskinsyn. Det är naturiigtvis viktigt. Men sakläget är ändå att man infe ärberedd att avsätta medel fill byggande av skyddsrum ens i riskområdena, erkände aft beställrtingen av ökatskyddsrumsbyggande egentligen gjordes vid förra försvarsbeslutet. Det ärmyndigheten som infe har levt upp till dcrt beställningen, Def kan vinaturligtvis beklaga , ställde också anvisningen av medel tillskyddsrumsbyggande mot anvisningen av medel fill hälso- och sjukvård. medelsanvisningarmot varandra är en cyrtisk harttering från utskottsmajoritetens sida, Hälso- och sjukvården har varit eu mycket svaglänk i civilförsvaret. Det mycket otillfredsställande förhållandet attmyndigheter har svårigheter att träffa avtal har medverkat till att sjukvårdenalltfort har mårtga brister att åtgärda. Denna tingens ordning måste ändras.Det råder irtom utskottet inga delade menirtgar om detta. Jag kortstaterar att de frågor vi aktualiserar i certternspartimofiort vad gäller decentraliserirtg av verksamheter, satsning på inhemskaprodukter och inhemsk produktutveckling anses som vikfiga. Jag förutsätter attdessa frågor får berättigad uppmärksamhet i ett fortsatt utredningsarbete. Vihar också pekat på brister i organisationen av hemsjukvården och barnomsorgert.Det har gett upphov till eu reell diskussiort i både försvarsutskottet ochsocialutskottet. Deu utökade och fördjupade samverkan mellan socialtjänst ochhälso- och sjukvård som vi påtalat i partimotionen är en nödvändighet. Jagnoterar att utskottet understryker det angelägna i att fungerari krig och kriser och att särskilda krav kommer atf ställas på en fungerandeomsorg vad gäller barn, äldre och handikappade. Den förändring av socialtjänstlagens 78 § som föreslåsinnebär att regeringen skall bemyndigas aft meddela särskilda föreskrifter omsocialtjänsten om det uppkommer sådana utomordentliga förhållartdertförartledda av en krigs- eller krissituation. Denna skall träda i kraft den 1juli 1987. Jag uppfattar detta som en tillstyrkan av vår motion FÖ127 yrkande10. Vi har på den punkten inget anrtat yrkande. Jag vill också säga något om alarmeringsfrågorna. Televerkefssystem med AXE-växlar brukar åberopas som exempel på att man inte uppmärksammatberedskapsaspektcrt i tillräcklig tid och grad. Det går inte att användaAXE-systemet för tclefonalarmering, något som i princip är möjligt med detäldre system som vi alltfort har i bruk i delar av vårt land. En kompletteringi efterhand är tydligen inte ekonomiskt möjlig. har i ettsärskilt yttrartde påtalat att frågorna om alarmering bör drivas hårdare änutskottsmajoriteten mertar. Vi kart inte vara nöjda med det. synsätt sommyndigheten, räddrtirtgsverket, redovisat inför utskottet; Vi vet inte vartdenna fråga far vägen. Möjligen kan ett nytt alarmerirtgssystcrnförväntas bli presenterat. Det är irtte rimligt att låta vårt lartd stå utaumöjlighet till alarmerirtg. Vår tekrtiska kompeterts bör ges chartsen attutveckla sig på detta område . Det bör ankomma på regeringenatt se fill att så sker. En fråga som kom in i totalförsvarspropositionen litetovänfat är frågan om organisatoriska tillhörighet. Frågart harvarit föremål för ett omfattande utredningsarbete . Olika förslag harpresenterats och avvisats. I motion Föl24 rtied . som första namn harett antal centerpartister anfört att skall vara en friståendecivil organisation. , som har beretts tillfälle atf yttra sigöver mofionerna om organisation, säger i sitt yttrande atfmyndighetcrt skall ha ett självstärtdigt ansvar under regeringen. Vi anserdet viktigt att , som i fredstid inte ingår i försvarsmakten,inte heller får sin verksamhet finartsierad frärt det militära försvaretsanslag. Däremot bör ingå i marinens krigsorganisation på sammasätt som sker . En samverkan myndigheter emellan bör självfallet kunrtaske utan att överbefälhavaren för den skull måste styra exempelvisartslagsframställningar. Ett flertal skäl talar för aft kustbevakningcrt blir enhelt egen myndighet. Vi har i andra sammanhang frän sida hävdat atfvårt land, våra kuster skall bättre bevakas med mänskliga ögon. pågår istället en avbemanning. Vi anser det nödvärtdigt med crt mera aktivskärgårdspolitik. Det förutsätter att avfolknirtgert i skärgårdsområdenastoppas. I utskottsbétänkandet är detta uttryckt sålunda;Personalinskränkningar vid statlig verksamhet bör inte äga rum utan attförsvarsaspekfen har vägts in. . Det förutsätter också att blirdet organ och den samarbetspartner skärgårdsbefolkningen behöver. Detta skerenligt vär uppfattning bäst i form av en fristående civil organisation medutökade uppgifter. Om man följer propositionen är risken uppenbar för ensammankoppling med marinen. Mot aft beslut tas talar också att denrta förändringinte har remissbehandlats, men det börjar bli mera regel än undantag när detgäller regeringens förslag. Jag yrkar bifall till reservation 15. Vad gäller förslaget i centermofionen Föl50 angåendelokalisering av den nya myndighetcrt artser vi det väl tidigt att ta ställrtingtill den . Det bör vara en arbetsuppgift för den orgartisationskommittésom skall tillsättas. Men principen bör vara att ingen ny myndighet lokaliserastill eller dess närhet eller andra överhettade områden. Slutligen har och jag i motionen Föl54betonat vikten av atf utsjöbevakningsfartyget , som är stationerat iNynäshamn, borde vara placerat på . Frågan har aktualiserats tidigare, och ingen ifrågasätterlämpligheten av detta. Men som fidigare hänvisar man till svårigheten atfrekrytera personal. På finns två mindre fartyg 101 och Tv285, och vår avsikt med mofionen var att dessa mindre fartyg skulle få enförstärkning med Tv 172, som är ett större fartyg. Alla vet att det pågårbetydande aktiviteter i och atf fiskare öster om ofta ärutsatta för incidenter. Alla vet också att närhet, om det inträffar något, ärav stor betydelse. Detta har varit våra skäl för att på nytt aktualiserafrågau. Urtder vårert har emellertid från myndigheter, ,förts en diskussion om att byta Tv 172 mot de båda mindre fartygen. Detta ärett resonemang som jag bestämt vill avvisa. Det är ju ingen förstärkning atfdär placera ett fartyg med 15 mans besättning och dra bort två fartygmed vardera 10 man. Om detta skulle bli följden av en förflyttning av Tv 172innebär def en försämrad utsjöbevakning, och därför har jag avstått från attdriva frågan om omlokaliseringcrt just . Jag har således inte yrkat bifalltill förslaget, men vi kommer att följa och bevaka denna fråga efter det denföreslagna organisationskommittén har slutfört sitt arbete. Vi återkommeralltså i denna fråga. Jag skall ägna åt Gotlandsbetyde/se för vårt svenska försvar. Jag har i min motion Fö305 redovisat angelägrta behov förert modernisering av det militära försvaret på ön. Jag kan konstateraatt i såväl propositionstexten som i utskottets skrivelse har dessa frågorgivits stor uppmärksamhet. läge som både en tillgång och en svårighetför det svenska försvaret påtalas på ett stort antal sidor i betänkandet. I propositionen betonar regeringen klart betydelsen av attgrärts- och kusfområdcrta ägnas särskild uppmärksamhet vid den fortsattatotalförsvars-planeringen. Jag har därför anledning att utgå ifrån attall den omsorg som ägnas Goflartd i beskrivartdc text också skall omsättas ikonkreta åtgärder från ÖB;s sida. strategiska läge ger en självklarplats som utpost, och bör då utrustas så att denna funkfiort blirmöjlig. Som en konkret åtgärd tolkar jag skrivningen om särskild prövrtirtg avkustrobotför-bartd till Goflartd. Jag vill här påminna om att det aldrig gåratt bortse från de speciella transportproblemen. Def vi behöver ha på Gotlandbör i möjligaste mån också finnas där i fredstid. En anrtan förstärkningsåtgärd hade kunnat vara enförbättring av incidentberedskapen i luftrummet. Från gotländsk sida har visedan lång tid tillbaka påtalat nödvändigheten av en tätare basering avjaktflyg på Visbyfältet, en åsikt som delas av många. Vi från , liksomfrån , är villiga att avsätta resurser för detta, som iGävle här tidigare givit motiven för, men som vi tyvärr infe fått gehör för hosvare sig regeringspartiet eller folkparfiet. Det är således ingen sent påkommenidé frårt sida, som försökte påstå här i kammaren. Den utveckling som sker av ökad militär verksamhet i vårtlands omedelbara närhet utanför ställer ökande krav på resurser förövervakning, uppföljning och insatser i fred. Det borde utskottsmäjoritetenvara införstådd med. Generositeten från sida när det gällerskyddsrum för alla gotlännirtgar räcker tyvärr inte till för att stödja kravetpå bättre inciderttberedskap på Visbybasen.