prot · GA0989 · 1986-12-31 00:00:00 — Vårt anslag är litet. Försvinner det, innebär det trots alltatt möjligheterna att göra något försämras ytterligare. har inte sidsteppats av utskottsmajoriteten av de skäl somBertil Måbrink anför. Jag kan bara notera att fredsråd ochVärldsfederalisterna, för att ta ett par exempel, heller inte har fått deanslag som de begärt. Det finns inga politiskaskäl till att ansökningarna har avslagits. mycket möjligt, när vi nufår ökade ramar och en utredning skall se över formerna för biståndet - BertilMåbrink antyder det själv emellanåt i sina inlägg - att vi får möjlighet attlåta fler ta del av det här anslaget. Anf.53 (vpk); Bara en kort kommentar om IDB. Det är riktigt, , attde flesta utvecklingsländer har enorma skuldbördor. Men jag förstår inte kan ta det som ett argument för att ha kvar medlemskapet i IDB. Anf.54 (): När det gäller att vara med eller inte vara med i IDB lyssnar vifaktiskt mer på de skuldtyngda latinamerikanska länder som anser att Sverigeskall vara med i IDB än vi lyssnar på vpk:s förslag att skall utträda. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (medel förtillfällig förstärkning av nedrustningsdelegafionen i ) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 69 för reservation 1 av m. fl. Punkt6 (anslag till ) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 17 för reservation 2 av OswaldSöderqvist. Mom. I och 2 (anslaget förinformation om freds- och nedrustningssträvanden m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. Vissaanslag m. m. inom område Mom. 4 (stödet tillfredsorganisationerna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av - bifölls medacklamation. Mom.7 (fredsarbetet i skolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Punkt10 (anslag till Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av - bifölls medacklamation. 6 § På förslag av andrevice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hann debatteras färdigt underkvällen skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av nästaarbetsplenum. 1986/87:18 om presstöd(prop. 1986/87:100 delvis). 55 (): Just.nu arbetar dagstidningskommittén, som är den sjättepressutredningen . Den har vida direktiv när det gäller den framtidautformningen av presstödet. Utredningenär försenad, men dess betänkande bör vara klart . Detta innebär attvi inom en relativt nära framtid i kommer att ta ställning till nyariktlinjer för presstödet. Motdenna bakgrund framstår det som naturligt - och jag tror att kammarenuppskattar detta - att nu inte ta upp någon längre debatt om de förändringarsom kan vara aktuella när det gäller presstödet . Det finns alltsånu ingen anledning att genomföra viktigare principiella förändringar i stödetsutformning. Däremot är det enligt min mening ingenting som hindrar, med tankepå det statsfinansiella läget, att vissa besparingar görs. Pådenna punkt föregår,, åtminstone skenbart, regeringen med gott exempel.Besparingar sker t. ex. när det gäller etableringsstödet, som helt avskaffas,samverkans- och utvecklingsbidragen; de båda sistnämnda nära nog halveras. Detär en markering, men det handlar om besparingar pä papperet, eftersom deanslagna beloppen inte har utnyttjats. Vad det handlar om är alltså att presstödsnämnden får mindre ramar attröra sig med, men vi har inte utnyttjat de ramar som finns maximalt. Ivad gäller besparingar på de tre nu aktuella områdena ansluter sig regeringensförslag till vad som under en följd av år har föreslagits av bl. a. moderatasamlingspartiet, så även i motion till årets . Påen annan viktig punkt har vi emellertid inte fått gehör hos utskottetsmajoritet. Det gäller besparingar på produktionsbidragen. Dessa är den heltdominerande utgiftsposten i vad gäller presstödet. Vi föreslår där besparingarpå . Detta innebär en icke obetydlig besparing i kronor räknat, vilketmåste anses värdefullt med tanke på de ansträngningar som görs för att fåbalans i statens budget. Jag tycker det är naturligt att också presstödet tas ianspråk i dessa strävanden. Jag yrkar bifall till reservation 1, som är fogad till utskottetsbetänkande. Så några ord om pressens lånefond. Här föreslås ett lån till,och på sammanlagt 175 milj. kr. Det skall dånämnas att dessa båda tidningar tillsammans från början hade begärt 250 och att dentotala kostnaden för detta projekt gäller minst 600 milj. kr. Ompengar till och kan man naturligtvis ha olikauppfattningar. Det har emellertid i debatten, inkl. i en partimotion frånfolkpartiet till årets riksdag, gjorts gällande att ett beslut av det aktuellaslaget skulle strida mot gällande regler och mot praxis på presstödsområdet.Detta, herr talman, är inte korrekt. a. på mitt initiativ gjorde presstödsnämndenen noggrann genomgång av om det med nuvarande regler var möjligt att beviljalån till ett kvällstidningsföretag. Det konstaterades att detta låg inomregelverkets ram och att nämnden faktiskt redan en gång tidigare - det var 1980- hade beviljat pengar just till . Enannan synpunkt som förts fram är att det endast får ges lån till företag sominte kan finansiera sina investeringar på den allmänna kreditmarknaden. Menockså här har nämnden följt praxis. En genomgång har inom nämnden gjorts avvUka tidningar som tidigare fått lån ur lånefonden. Det visar sig då att blandlåntagarna finns ett antal av våra mest välbärgade borgerligalandsortstidningar, bl. a. några liberala flaggskepp. När dessa lån hardiskuterats och det har fattats beslut i presstödsnämnden har det inteförelegat några reservationer från något parfis sida. Detvore, herr talman, mot denna bakgrund märkligt om man skuUe utesluta och från att få ett lån av detta slag. Detta hindraremellerfid inte att det kan finnas olika åsikter om lån av den aktueUastorleksordningen, men jag har velat ta detta tillfälle i akt att bestämttillbakavisa alla påståenden om att presstödsnämnden och konstitutionsutskottetskulle ha gått utanför de regler som finns vad gäller lån från pressenslånefond. 56 (): I går gjorde socialdemokraterna och upp om att dra in 250milj. av barnfamiljernas mjölkpengar. kommer dessa partier attbesluta om att skicka dessa pengar till sina husorgan ochAftonbladet. Förslagetär att låna dessa fidningar 175 milj. kr. och att bidra till räntan på lånetmed ca 80 milj. kr. Enligtreglerna får lån inte beviljas till tidningar som kan få lån på den allmännakreditmarknaden på normala villkor. Tidningarna har heller inte gjort gällandeatt de skulle ha svårigheter att på marknaden låna upp pengar på betryggandevillkor. Att hävda något annat vore heller inte trovärdigt. Bakom fidningarnastår ju LO och ett handelsbolag med en rad börsnoterade företag. Bakgrundenär naturligtvis den att man försöker få lån där det är billigast. Det är ingetfel i det. Ansvaret faller på dem som fattar besluten. Med detta lån följer,som sagts, en betydande subvention. Anledningentill att nu prövar lånefrågan är att lånet är så stort att allabudgetramar sprängs. och fram fill 1986 har det beviljats totalt ca210 milj. kr. Det högsta beloppet har varit 12,3milj. till ett samarbete mellan fem tidningar. Lån skall enligt reglernaföreträdesvis ges till samverkansprojekt som innebär besparingar, ochdet är helt klart att flera hundra miljoner kommer att sparas genom dettaprojekt. Lånskall dock inte beviljas till projekt när det gäller tidningar på orter därsamverkan bedöms som möjlig och där projektet inte avser sådan samverkan. har avvisat att ens utreda förutsättningarna för ensamverkan med och . Formellt skulle alltså lånen kunnaavslås med hänvisning fill de båda tidningarnas avvisande attityd till ensamverkan, men så har inte skett. Tidningsekonomisktär den planerade samverkan gynnsam. Det visar företagens kalkyler. Projektet tordealltså under alla förhållanden komma fill stånd utan statens medverkan. I varjefall kan ett avslag inte användas som motiv för att inte genomföra projektet.Vi har alltså kommit till slutsatsen att de 50 milj. kr. som finns i lånefondenskall levereras in till statskassan och inte kunna användas som en förstautbetalning på lånet. Med dessaargument yrkar jag bifall till reservafion 4. Sedanfill oprovocerade anförande om de här lånen. Han tycks mena attanfall är bästa försvar. Vad vi nu prövar är ju ett principbeslut om 175 milj.kr. normalaverksamhet är inte uppe till något slags KU-granskning, om trordet. Jag utgår från att de beslut som fidigare fattats skett efter de reglersom gäller för verksamheten. Normalt är ju att lånen är på ett par tremiljoner. nämnde att några liberala tidningar tidigare hade fåttstöd, och då hade det minsann inte varit något motstånd från folkpartister. Jaghar läst en tidningsartikel av , där han nämner några fidningar,bl.a. Det är dessa tidningarbeviljades 1 ä 2 milj. kr. Jag tycker inte att det är särskilt heroiskt avAnders att använda de besluten som argument i den här debatten. var vi emot att höja stödet fill tidningar med mer än 20 %hushållstäckning. Det behövdes inte då, och det behövs inte heller . Ikonsekvens härmed föreslår vi nu att stödet sänks tUl förra årets nivå. Utskottsmajoritetenhänvisar till att reglerna inte skall ändras så länge presstödsutredningenarbetar med frågan. gick det bra att höja bidraget trots attutredningen även då arbetade. går det inte att sänka stödet. Den logikenförstår jag inte, och jag yrkar bifall till reservation 2. 57 ()replik: Jag ber att få protestera mot påståendet att jag oprovocerat skulle hagått till attack mot och . Jag tyckte att det varkorrekt att i mitt inledningsanförande kommentera den partimotion somfolkpartiet har väckt och den reservation som fogats till utskottsbetänkandetoch som innehåller de påståenden jag bemötte. Att kommentera detta ärsannerligen inte att uppträda oprovocerat. BirgitFriggebo inledde sitt anförande med att säga att ochsocialdemokraterna gjort upp i denna fråga. Sanningen är ju den att samtligapartier utom just var eniga i presstödsnämnden, på samma sätt som de ärdet i . Jag ber, herr talman, kammaren notera hur fruFriggebo vinklade detta i de allra första meningarna i sitt anförande. Jag har den tidningsartikel som refereradetill framför mig. Hon framhöll att jag nämnt några liberala tidningar, och honnamngav två av dem vilkas lån låg långt tillbaka i tiden. Jag nämndeytteriigare några tidningar i denna artikel, men dessa berörde . Det finns alltså ett antal ytterligare tidningar som skulle kunna nämnasi detta sammanhang. Det gäller borgeriiga fidningar, inkl. liberala tidningar,med mycket god ekonomi, som fått pengar på exakt samma villkor som BirgitFriggebo nu med sådan kraft kritiserar, bara därför att det råkar gälla och här i . argumentation känns igen från deföredragningar vi fick i nämnden av bl. och har självfallet rätt attargumentera. Jag tycker dock att det är väldigt viktigt att slå fast att någotbrott mot några regelverk fakfiskt icke skett. Det har inte förekommit någraprotester när vi tidigare tillämpat reglerna på just detta sätt och givitAftonbladet pengar, för att ta bara ett exempel, eller givit borgerligafidningar lån ur lånefonden. Jag har dock, herr talman, mot bakgrund av vad som harsagts två frågor att ställa till . Den första frågan är: Tycker hon att nämnden gjort fel närden beviljat lån ur pressens lånefond till Uberala och andraborgerliga landsortstidningar på i princip samma villkor som det nu är frågaom? Den andra frågan är; Anser att nämnden ifortsättningen skall avstå från att ge tidningar lån ur lånefonden när debehöver pengar och befinner sig i samma situation som och ? I så fall tror jag att det är lätt att ordna den saken. 58BIRGIT () replik: Jag skall svara direkt på om jag anser att det som presstödsnämnden ägnat sig åt under 10,15,eller är fel. Jag vill upprepa att detta inte är något slagsKU-granskning av presstödsnämndens verksamhet. Det är inte heller det ärendetnu gäller. Vad det nu gäller är att ta ställning till, efter de regler somgäller, huruvida vi skall bidra med ytterligare pengar från sida föratt möjliggöra ett lån till och . Där är det fulltklart att tidningarna själva på en fråga i presstödsnämnden hävdat att de pånormala villkor kan få lån på den vanUga kreditmarknaden. Därmed är det ettbrott mot de regler som gäUer. Lån får nämligen inte beviljas om man kan gå utpå den normala kreditmarknaden. Jag har då dragit den slutsatsen ikonstitutionsutskottets behandling av frågan, och jag gör det också här, attdet är intressepolitiken som talar. frågar också om presstödsnämnden skall avståfrån att ge lån till tidningar som befinner sig i samma situationsom och . Ja, det förefaller fullständigtsjälvklart, att om man kan gå ut på kreditmarknaden och låna upp pengar, skalldet inte beviljas några lån. Det är ganska lätt att säga det, eftersom det ärde reglerna som gäller. 8 protokoll 1986/87:89 59 ()replik: Låt oss först konstatera att det i folkparfimotionen framförspåståenden om att detta skulle strida mot presstödsreglerna. Låt oss konstateraatt det i folkpartimofionen påstås att man inte får bevilja lån till tidningarsom kan finansiera det hela på den allmänna kreditmarknaden. Låt osskonstatera, herr talman, att folkparfimotionen är behäftad med ett antal ganskaså allvarliga sakfel. Jagtycker att det är alldeles självklart att vi måste tillämpa samma praxis förlån till och som vi gjort till andra tidningar.Men j ag tycker att det bör komma till kammarens kännedom, även om vi nu integranskar presstödsnämnden, att när det gäller lån till liberala fidningar harfolkpartiets representant i nämnden icke haft några erinringar -då har manhållit tyst. Men när det gäller ett lån där en stor moderat fidning ärinblandad har man en mycket bestämd, avvikande uppfattning. Den rätten har mannaturligtvis, men jag tycker att det är mycket beklagligt att man går ut ochförsöker påstå att presstödsnämnden skulle ha överträtt sina regler. Det ärexakt vad som står i folkparfiets partimotion. sitter här i kammaren, måste jag också konstatera - och dethar ett direkt samband med beskedet till - att det i så fallunder har funnits anledning och möjlighet att rätta tillregelverket på detta område. Till måste jag ju få säga, attskulle vi nu säga nej fill lånet fill och , bUrhelt självklart konsekvensen att pressens lånefond inte kommer att ha någonbetydelse längre. När en tidning inte kan finansieras på den allmännakreditmarknaden, får man konstatera att tidningen är i ett så dåligt läge attnämnden med de nya regler som gäller bör dra öronen åt sig även när det blirfråga om produktionsbidragen, och det tycker jag skulle innebära att vi gåralldeles för långt. Här handlar det om intressepoUtik, sade instämmer i detta uttalande efter att ha hört och lästpartimotionen. Anf.60 () replik: vill komma ifrån huvudfrågan huruvida nu skallfatta beslut om att ge mer pengar för att klara just det här lånet. Hanhänvisar till beslut som har fattats i pressutredningen. Låt mig barafå informera om att det också finns liberala tidningar som harfått avslag i presstödsnämnden, och det har varit full enighet och även AndersBjörck har varit med. Då har jag utgått ifrån att man vid bedömningen har settpå möjligheten att finansiera det hela på den allmänna kapitalmarknaden. Dettahar också i de här fallen varit argumentet från presstödsutredningens sida. Härhar också den folkparfistiska ledamoten ställt sig bakom beslutet. Man kan alltså inte dra sådana här slutsatser avvad har sagt. 61 BO (vpk): Jag är ledsen att jag tvingas avbryta den här intressanta trätan mellanmoderata samlingspartiet och folkparfiet om hur man beviljar lån fill Debattenbelyser på ett mycket påfallande sätt vad en gång sade: Intressetljuger inte. Det handlar väl om partifärgen på de tidningar som man beviljarlån tiU. betänkande om presstödet innehåller ju ingastora nyheter. Det är väl naturligt i en situation då dagstidningskommitténarbetar med de här frågorna och skall komma med ett betänkande. Frånvpk:'s sida har vi motionsvägen tagit upp stödet till fådagarstidningar-na. Dethandlar om ett femtiotal tidningar, varav flertalet uppbär produktionsbidrag.I av stark monopolisering inom dagspressen spelar dessa tidningar enmycket stor roll för att säkra mångfalden inom åsiktsbildningen. Var för sighar dessa tidningar relativt små upplagor, men sammantaget harendagstidningarna över en kvarts miljon i upplaga. Tillsammans har -AndersBjörck! Hör och häpna! - alla dessa tidningar ett presstöd som är mindre än vadSvenska ensamt uppbär. Det borde alltså finnas all anledning att ökastödet till fådagarstidningarna. Detta gäller i särskilt hög grad det , som har mycket stora kostnader och mycket litetstöd. Jag tänker på tidningar som , Broderskap, vpk:s Ny Dag,kds:s Samhällsgemenskap och den syndikalisfis-ka Arbetaren. Utskottethar inte just nu velat förorda ett ökat anslag till dessa fidningar. Men jagnoterar som mycket positivt att betänkande understrykerdessa tidningars stora betydelse, och jag utgår ifrån att dagstidningskommitténkommer att beakta detta. Med tanke på de mycket positiva skrivningarna ibetänkandet har vi därför från vpk:s sida valt att inte reservera oss på dennapunkt, trots att vår motion inte fullt ut tillstyrkts. Däremothar vi reserverat oss mot att utvecklingsbidraget minskas och attetableringsbidraget helt avvecklas. Utvecklingsbidraget har kunnat tilldelastidningar i särskilda svårigheter. Jag förmodar att intressepolitik är nöjd med det beslutet. Men varför då sitta iutskottet och acceptera en nedskärning av utvecklingsbidraget, som kanskeinnebär att ändra tidningar i samma predikament som blir utandetta extra stöd? Men ännu är det ju inte för sent för ochfolkpartiet att ansliita sig till vpk-reservationen 3, som jag yrkar bifalltill. Liksom föreslår och nedskärningar avett presstöd som egentligen borde höjas. riedskärningsförslag ärrelativt begränsade, men skulle ändå skapa stora problem för en hel deltidningar som är hårt trängda. Medan nöjer sig med att pruta ,drämmer till . Om , mot allt förnuft och aUsannolikhet skulle välja linje, skiille vi få bevittna en massdödutan motstycke inom svensk dagspress. a. skulle säkert huvudorganSkånska tvingas till omedelbar . , somväl ligger varmare om hjärtat, skulle däremot förmodligen klarasig igenom svältkur bättre. Dels har man uppbackningen frånstorfinansen, dels får man hjälp av ett unikt och generöst statligt lån somAnders var med om att ge fidningen - ett lån som kommer att kostaskattebetalarna mycket stora Därav kan man draslutsatsen att är något selekfiva i sina attacker motpresstödssystemet. Som jag sade inledningsvis när jag citerade ljuger inte. Det är ingalunda så att presstödet är ett stort statsfinansielltproblem som moderater och folkpartister säger. Ej heller är systemet utformatpå ett sätt som inte befrämjar nödvändiga rationaliseringar. De tidningar somuppbär presstöd har rationaliserat och förnyat sig i minst samma utsträckningsom de lönsamma tidningarna. Och reklamskatten täcker mer än väl kostnadernaför presstödet. I en motion till årets har dessutom ochjag själv presenterat ett konkret förslag om en mycket hårdare beskattning avdirektreklamen, som skulle ge stora pengar och kunna användas för en ökning avpresstödet. Jag utgår ifrån att dagstidningskommittén kommer att positivtbeakta det här förslaget. Avslutningsvis ett par ord om vår reservation 5, som jag också yrkarbifall till. har enhälligt ställt sig bakom en utbyggnad avtaltidningsverksamheten. Det är bra, därför att ett ökat stöd till radio- ochkassettidningar är en viktig demokratisk fråga. Men varför skall det då vara såsvårt att bifalla vpk:s förslag om ökade anslag nu till denna viktigaverksamhet. Man behöver faktiskt inte alltid avvakta pågående utredningar,innan man kan bifalla självklara förslag. 62 (): När nu debatten återigen har fått en mindre känsloladdad prägel, kandet kanske ges tillfälle att understryka att en fri och obunden press är enomistlig del i en levande demokrati. Mycket av vitaliteten i den svenskademokratin skulle gå förlorad om tidningsdöden skulle tillåtas att gå för hårtfram. Huvudsyftet med den stafliga presspolitiken är att motverka en sådanutveckling och att medverka till att mångfalden i tidningsutbudet bevaras sålångt detta nu är möjligt. Vikan från dessa utgångspunkter konstatera det faktum att ett statligt ekonomisktstöd utgår till pressen, inom ramen för vissa regler, och att detta är djuptförankrat i . bekämpade visserligen införandet avpresstödet, men har senare i någon mån omprövat sin inställning. Uppfattningenatt presstöd skall utgå återfinns numera i alla partier i . Därmed,herr talman, borde ju allt vara gott och väl, men så är det tyvärr inte. Avmotionerna med anledning av regeringens proposition 1986/87:100 framgår med allönskvärd tydlighet att är beredda att skära mycket hårt i stödettill pressen. I mofion 1986/87:K813 med som första namn villmoderaterna, som sagt, spara på utgående produktionsbidrag. Konsekvensernaav en sådan drastisk nedskärning skriver man inte mycket om i motionen. I sinreservation 1 berör inte med ett enda ord konsekvenserna av sinaförslag. Det är naturligtvis lätt att förstå att de inte gör det, men inte ärdet särskilt hederligt. Ettgenomförande av förslag skulle också medföra en kraftig minskningav stödet till dagspressen i jämförelse med ett genomförande av regeringensförslag, som utskottsmajoriteten står för. Den generella reducering avproduktionsbidraget som föreslås i folkparfimotionen. minskar stödet tilldagspressen i förhållande till regeringens förslag med inte mindre än 33 milj.kr. Därtill skall läggas ytteriigare 15 milj. kr., som går förlorade fördagspressen till följd av att man vill återgå fill nivån . per tonförbrukat papper för tidningar med hushållstäckning. Totalt rör detsig här om 48 milj. kr. Det är således inte små pengar det rör sig om. Närdet gäller reservation 3 från vpk vill jag erinra om att anslagen tillutvecklingsbidrag och samverkansbidrag samt etableringsstödet under senare årtagits i anspråk i begränsad omfattning. Jag är, , för min delövertygad om att de medel som i propositionen har anvisats till utvecklingsbidragoch samverkansbidrag kommer att visa sig vara tillräckliga för nästa budgetår. Folkpartietsmotion 1986/87:K812 - detta har framhållits av och jag är bereddatt understryka påståendet - är behäftad med många sakfel. Detta har ocksåframgått vid sakbehandlingen i utskottet. Några kommentarer som tillägg tilldiskussionen mellan och kan ändå vara på sinplats med anledning av reservation 4. Det kan t. ex. vara avintresse att konstatera att man i motionen inte följer upp sina förslag ipartimotionen när det gäller lån tiU dagspressen. representanter iutskottet tvingades retirera från sitt motionskrav, som innebär att man näranog totalt urholkar pressens lånefond. Ireservation 4 försöker ge sken av att presstödsnämnden vid sittställningstagande om lån till och inte skulle haföljt gällande praxis vid sin tillämpning av presstödsförordningen. Jag kanförsäkra, precis som , att detta påstående saknar all grund. Eftersomkunskapsbristerna på detta område tycks vara mycket stora på sina håll, finnsdet kanske anledning också för mig att erinra om att lån ur pressens lånefondföreträdesvis skall ges för projekt som syftar till kostnadsbesparingar genomsamverkan mellan tidningsföretag. Presstödsnämndenkonstaterade i sitt ställningstagande att den planerade tryckerisamverkanmellan de båda tidningarna är den mest omfattande sedan presstödet infördes. Omtidningarna var för sig skulle skaffa en ny tryckerianläggning, skulle densammanlagda kostnaden bU högre. Nämndens beslutstämmer således väl överens med förordningens stadgande att lån företrädesvisskall ges för projekt som syftar till kostnadsbesparingar genom samverkanmellan tidningsföretag. Den kraftiga beskyllning som harframfört i sina anföranden - att presstödsnämnden inte skulle ha följtförordningens andemening och text -är, såvitt jag kan förstå, helt felaktig. Ettflertal motioner behandlar stödet till radio- och kassettidningar.