prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tycker inte att någon av oss skall tala illa om denuppgörelse som vi nu har om bilaccisen och satsningen på kollektivtrafiken. Detär, inte minst ur miljösynpunkt, en mycket brä uppgörelse. Så tala inte illa omden nu så här i efterhand! 72 (): Både miljö- och energiministern och jag vetju att det finns delar av A 20-kravert som har visat sig vara svåra att fåuppfyllda. tar även upp frågan om de tunga fordonen. Vihar begärt en rening också när det gäller dessa fordon. Men det är jupersonbilarna sorn är det stora och tunga problemet vad beträffar utsläppen. Beträffande satsningen på kollektivtrafiken vill jagställa en fråga till . Tror att någon personbilkommer att tas ur drift genom denna uppgörelse? Man kommer nog att behålla deicke renade bilarna i stället för att köpa de rtya bilarrta som har rerting. Överläggrtingen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1986/87:589 om institutets för vatten- och luftvård kontor iKarlskrona 73Miljö- och ertergimirtister ; har frågat mig vad somhar gjorts för att återuppta verksamheten vid institutets för vatten- ochluftvårdsforskning (IVL) korttor i . härtvisar till en skrivelse somlänsstyrelsert i Blekirtge överlämnat till mig den 19 januari 1987.Länsstyrelsen föreslår i skrivelsen att de statliga insatserna rörandeÖstersjön som naturresurs skall ske genom ett särskilt , tillvilket fiskeristyrelseu, , och skulle knytas.Institutet skulle placeras i . tillsatte regeringen en aktionsgrupp mothavsföroreningar. På aktionsgruppens uppdrag har statens naturvårdsverkutarbetat en aktionsplan som överlämnats till regeringen . I dennaföreslås bl. a. att en permanent basorganisation för marin forskning byggs Om institutets för vatten- och luftvård köntor iKarlskrona Föratt undvika en ofördelaktig splittring av resurserna torde det enligt förslagetvara naturligt att i första hand koncerttrera satsningen till de tre föreslagnabaslaboratorierna vid universiteten i , och . Aktionsplanen kommer att behandlas avremissinstanserna. Regeringens ställningstagande kommer därför att redovisasförst efter det att remissvaren irtkommit och dert interna beredningertavslutats inom . I sammanhanget vill jag också erinra om attden översyn av miljövårdsorganisationen som regeringen beslutat om kommer attöverlämnas till regeringen . I översynen kommerorganisatoriska frågor som berör bl. a. miljöforskningert att behandlas. Av vad jag nu har anfört framgår att ställning till fråganom ett bör tas i samband med att beslut fattas omaktionsplanen mot havsföroreningar. 74KARL-ANDERS (): Jag tackar miljöministern för svaret på min fråga. Såväl lokaliteter som utrustning vid iKarlskrona är tillgångar som borde utnyttjas för att visa vad som sker medÖstersjöns miljö. När jag ställde en fråga till miljöministern i börjanav fick jag veta att miljöministern "i hög graduppmärksammat den allvarliga föroreningssituationen både i Östersjört och ivåra havsområden i övrigt. Vid miljövårdsberedningens sammanträde 86presenterades niycket oroande rapporter om syrebristen och miljögiftsbelastningeni ." har IVL-anläggningen i varitobemannad och outnyttjad. Det var vår möjlighet till forskning i södraÖstersjön. Vi har litet svårt att förstå sambandet mellan miljöministerns löfteoch intresse och de praktiska insatser som gjorts . matfisklandas till från , den allra största delen från södra . En rad förändringar av miljöförhållandena i harobserverats under . Det är i många fall helt klarlagt attdessa förändrirtgar orsakats av oss människor. Detta gäller bl. a. skador somorsakats av t. ex. utsläpp av en del svårnedbrytbara gifter. I andra fall kantvekan råda i vad mån iakttagna förändringar i avgörande utsträckning har orsakatsav mänskliga aktiviteter. Detta gäller exempelvis de allt större delar avÖstersjön som är syrefria. Allt fler experter tolkar numera de iakttagnaväxande områdena med svavelväte som till stor del åstadkomna genom mänskligautsläpp. Yrkesfiskarna har fått allt sämre fångsteroch därmed sämre utkomstmöjligheter. Detta har säkerligen till största del sirtorsak i Öster-sjörts försämrade miljö. Våra kunskaper om samspelet mellan olika miljöfaktorer ärtyvärr för dåliga för att vi med någon större säkerhet skall kunna förutsägautvecklingen i . Vi måste effektivisera forskningen kring den marinamiljön i . Hur påverkar utsläppen från industrier, jordbruk och bilarmottagaren havet? Kväveutsläppen från våra kommunala reningsverk oroar ocksåverkligen; vi ligger t. ex. långt efter när det gäller forskningen pådetta område. står IVL:s resurser i outnyttjade. Vibehöver bygga ut IVL i till ett riktigt Östersjölaboratorium. Skall jag verkligen tolka miljöministern så, att ingenhavsforskning kan förväntas när det gäller sydöstra ? Överläggningen var härmed avslutad. Om innebörden av begreppet "ny energi" Om utökad användning av miljöavgifter 18 § Svar på fråga 1986/87:596 om innebörden av begreppet"ny energi" 75 Miljö- och energimirtister ; i har i sin fråga bettmig precisera vad som avses med ny energi enligt socialdemokratiskapartistyrelsens verkställande utskott. Man kan naturligtvis leka med orden, som , och göra begreppet ny energi till något märkligt som länge fängslatvetenskapsmän och forskare världen över. Jag anser emellertid att det är viktigare att nu inriktaalla krafter på praktiskt utvecklingsarbete av de tekniker som skall ersättaolja och kärnkraft i vårt energisystem än att leka med ord. 76 i (m): fick statsrådet vid eninterpellationsdebatt fyra gånger frågan: Vad menas med "ny energi"?Det var tyst som i faraos gravkammare. När jag läser det svar jag har fått , kan jag förståvarför statsrådet inte svarade: Det finns inget svar på den frågan. Statsrådet tycker att det är fel att leka med orden ochgöra begreppet "ny energi" till något märkligt som länge fängslatforskare väriden över. Men, fru statsråd; det är inte något märkligt, det ärmycket märkligt. Det här är ingen lek med orden. Ni har fört fram begreppet"ny energi", och jag har frågat. Till slut, herr talman! Statsrådet säger att mart nu skallsatsa alla goda krafter på att få fram nya tekniker som skall ersätta olja ochkärnkraft. Då frågar man: När ni nu har bestämt att ni skall avveckla tvåaggregat , har ni också bestämt vad ni skall ha i stället? Det ärväl litet bakvänt. Det är bättre att först tala om vad man skall ha innan manavvecklar. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1986/87:600 om utökad användning av miljöavgifter 77Miljö- och energiminister : Herr talman! harfrågat mig om regeringen avser att lägga fram några förslag om utökad användningav miljöavgifter. Låt mig först konstatera att vi i har ett arttalmiljöavgifter och att dessa har ökat i arttal uuder senare år. Exempel på dessaär den särskilda miljöskyddsavgiften samt avgifterna för prövning och tillsynenligt miljö- Prot.1986/87:129 . Om utökad användning av miljöavgifter skyddslagen,avgifterna på handelsgödsel och bekämpnirtgsmedel, skatt på olja och kol, skattpå dryckesförpackningar och avgift på miljöfarliga batterier. Dessa är allainriktade på att minska anvärtdningen och utsläppen av de ämnen som BengtWesterberg tar upp i sin fråga. En ökad anvärtdning av miljöavgifter och andra ekonomiskastyrmedel kommer att aktualiseras i olika sammanhang. Som ett exempel på detta kan jag nämna det fortsattaarbetet med att begränsa användningen av freoner. har nyligenpresente-raten rapport med förslag till skydd för ozonskiktet. a. att en styrande avgift införs på import av vissa freoner.Förslaget kommer att remissbehandlas, och remisstiden går ut efter sommaren.Därefter kommer regeringen att ta ställning till de av naturvårdsverketföreslagna åtgärderna inkl. möjlighetert att införa en särskild miljöavgift. Frågan om miljöavgifter behandlas också avmiljöskadefondsutrednirtgert, som lägger fram sitt betänkande om någon vecka.Enligt vad jag erfarit diskuterar utredningen olika former av avgifter, bl. a.avgifter på särskilt miljöfarliga utsläpp, där avgifternas storlek sätts irelation till utsläppens omfattning. Frågan om att i ökad utsträckning använda ekonomiskastyrmedel som alternativ eller komplement till regleringar och andraadministrativa styrme del för att uppnå miljöpolitiska mål prövas således iregeringskansliet. Utgångspunkten för det arbete som pågår är dels att densom förorenar miljön skall svara för de kostnader som förorenaren orsakar, delsatt ekonomiska styrmedel som driver på utvecklingen mot mindre miljöfarligverksamhet måste förenas med hårda utsläppskrav och en effektivareorganisation. 78BENGT (): Jag ber att få tacka miljöministern försvaret. Det är glädjande att det finns en mer posifiv ton i det här svaret ärtvad som varit fallet tidigare när vi från fört framtanken på ökade avgifter på miljön. Tyvärr har inte den positiva inställnirtgsom jag tycker mig läsa irt i svaret nått alla socialdemokrater. betänkande där förslag om miljöavgifterbehandlas är man fortfarande helt avvisande till tanken. Jag hoppas attmiljöministern skall få sina partivänner med på dessa förslag . saknas tyvärr engagemang för den här frågan imiljöministerns svar. Det var som här ikammaren framförde det gamla argumentet att ingen skall kunna köpa sig fri frånansvaret för miljön. Det är, som betonar i sin bilaga tilllångtidsutrednirtgen, ett effekfivt men tvivelaktigt slagord. I själva verketär de s. k. restutsläppen, dvs. de utsläpp som ligger under den tillåtna nivån,helt gratis. Detta vill vi ändra på genom att sätta pris på miljön. Vi har från sida föreslagit att sådarta häravgifter skall införas på utsläpp av svaveldioxider, kväveoxider, organiskalösningsmedel, klorerade lininrester, freonanvändning och en del artnat. Jagfinner det mycket glädjande att nu kommit med ett förslag omavgifter på freon. Det är bra att miljöministern är beredd att i positiv andapröva det förslaget.Det skulle vara önskvärt med avgiftsanvändning på andra områden, t. ex. närdet gäller kväveoxider som förorsakar stora problem för miljön. Därförefterlyser jag ett något kraftfullare engagemang från miljöministern när detgäller att använda alla till buds stående medel, inkl, miljöavgifter, för attföra ert mera framgångsrik miljöpolitik, 79 Miljö- och energiminister ; Det är så i den här frågan att igrundläggartde ting ligger vi varandra mycket nära, har rykteom sig att vara saklig i politiken. Det försöker vi också vara i den härfrågan. Just nu korsas luften av en rad förslag om avgifter ochfonder som skall användas i miljösyfte. De flesta av dcrti har goda motiv försig, mert alla är inte lika väl genomtänkta. Det är den ena sidan. Den andra är att vi faktiskt redan har ett mycket stortantal avgifter och skatter, nästan så att det börjar bli en snårskog, just föratt förhindra miljöskador. Jag tycker kanske att kunde ha respektför att vi av detta vill skapa ett sammanhållet system som tillsammans medutsläppsnormer som kan förutsättas bli ytterligare skärpta, en skärptmiljölagstiftning och en effektivare orgartisatiort för tillsyn kan säeffektivt som möjligt driva på utvecklingen för att minska miljöskadorna. Av - han är som sagt känd för att viljavara saklig - hade jag väntat mig respekt för att regeringen också vill varasaklig, 80 (); Jag vet inte om energi- och miljöministern pånågot sätt ville antyda att detta med sakligheten var oförtjänt. Jag försöktenog vara saklig i mitt inlägg också. Vi kan konstatera att det finrts ert rad utsläpp som i dagär gratis. Vi sätter tak för företagens utsläpp när vi säger att de upp tilldetta tak får släppa ut svaveloxider, kväveoxider, lösningsmedel och annat utanatt det kostar rtågonting. Det är detta som vi vill sätta stopp för genom attsätta ett pris på miljön. Det här har ingenting med bristande saklighet attgöra, utan det är av omsorg om miljört som vi tycker att detta är mycketrimligt. Kväveutsläppen är ett bra exempel på hur miljöavgifter kananvärtdas i miljöpolitiken. Vi har utsläpp från många olika källor, och det ärdet totala utsläppet som vi vill begränsa. uppfattning är attdet just i sådana fall är utomordentlig bra att arbeta med miljöavgifter. Jaghoppas att energi- och miljöministern vill medverka till att det så snart sommöjligt kommer fram förslag om avgifter på de förorertingar som jag nu harnämnt, 81 Miljö-och energiminister ; Jag vill inte pä minsta sätt antyda att BengtWesterberg inte förtjänar sitt rykte för saklighet, men det kan ju finnastillfällen då även en sådan person kanske faller för frestelsen att vara litetopportunistisk. Jag hoppas emellertid att så inte skall vara fallet, för jagtror att det krävs att vi är rätt eniga om tagen när detta skall genomföras. Enrad olika intressegrupper kommer naturligtvis att tycka illa om det här. Om utökadanvänd-ningav miljöavgifter. Om skydd mot höga radonhalter i bostäder Jag skulle sedan vilja ta upputtrycket att sätta pris på miljön. Det kan leda tanken fel, nämligen till attdet skulle kunna handla om att man kan köpa sig rätten att förstöra miljön. Enav de saker som bekymrar oss mycket och där vi lägger ned stor möda gällerutformnirtgen av ett system som inte urtder några omständigheter gör det lättatt köpa sig rättert att förstöra miljört. 82 (); börjar energi- och miljöministern låtasom igen och säga att det handlar om att köpa sig fri frårt dekrav som ställs på olika miljörcrtartde ariordrtirtgar. Mert problemet äratt det är gratis för företagen att släppa ut svaveloxider, kväveoxider ochlösningsmedel samt använda freoner och mycket annat. Det är detta som vi villsätta stopp för. Företagen skall betala för detta, precis som man betalar förandra produktionsfaktorer. Den ordrting som vi nu har innebär att de intebehöver betala någonting. Detta gör att företagen använder för mycket avmiljön, släpper ut för mycket gifter i miljön och våra vatten, och det skadarvår miljö. Det är precis detta som vi vill sätta stopp för. Har man inte känsla och förståelse för detta problem ärdet klart att det kommer att dröja mycket länge innart det vidtas någraåtgärder. Det är den oron som har motiverat min fråga till miljöministern. 83 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Ordvalet är inte oväsentligt för hur man själv tänker eller hur andratänker som hör en tala. När vi införde avgiften pä miljöfarliga batterieranvände jag ett artnat ordval. Jag sade att dert som står för ert miljöskada isamhället också måste stå för kostrtaden att ta hand om den och att mandessutom skall använda ett sådant här system så att de miljöskadliga ämnenablir dyrare; på sä sätt styr man bort frän användningen av dem. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1986/87:602 om skydd mot höga radonhalter i bostäder 84Miljö- och energiminister : har frågat mig om vilka åtgärderregeringen avser att föreslå för att skydda människor från höga radonhalter ibostäder. Genom beslut uppdrog regeringen åtstatens strålskyddsinstitut att i samråd med socialstyrelsert, statens planverkoch statens mät- och provråd utarbeta en lägesrapport om arbetet med att minskariskerna med radon i bostäder. Rapporten, som skall vara klar , skall behandlabl. a. mätteknik, markundersökningar och planfrågor samt läget vad gällerkommunernas spårning av hus med hög radonhalt. Rapporten skall även belysaaktuell forskning och hälsorisker. I samma regeringsbeslut ingår ytterligare ett uppdrag åtstatens strålskyddsinstitut, nämligen att utreda förutsättningarna för attinföra ett auktorisationssystemför radonmätningar i bostäder. Det uppdraget skall redovisas senast den 1oktober . Radonfrågart är ert av de mycket allvarliga hälso- ochmiljöfrågor vi måste ta itu med. Regeringen kommer så snart rapportenredovisats att ta ställning till vad som behöver göras för att man skall kommatill rätta med radonproblemen i våra bostäder. Om skydd mot höga radonhalter i bostäder 85 (): Jag vill tacka miljöministern för svaret. Jagtycker att det firtns ett visst hopp i svaret, men jag kan inte vara helt nöjd.Jag tycker att det går alldeles för sakta. Jag kärtrter ert stor oro för de höga radorthalter somfirtns i våra bostäder. Enligt min mening är detta det störstastrålningsproblem som vi har i vårt land. Det beror också på att så mångavistas i sina bostäder av dygnet. Vi har också i högahalter av radon. Det beror på flera olika orsaker. En är att av Europasurantillgångar finns i våra marker, en annan är att det efter andravärldskriget har byggts ca 300 000 bostäder av blå ytong och att vi under desenaste åren gått in för att bygga bostäder direkt på gjutna golv på marken.Även energisparåtgärder i kombination med minskad ventilation har påverkat. finns ett medelvärde för våra bostäder på 60bq/m"*. Det är ett internationellt sett ganska högt värde, ävert om dettainte är den allvarligaste delen rtär det gäller uppmätta värdert. I våra gruvorfiuns det ett riktvärde på 100-200 bq/m-*. Uppskattningsvis 300 000 bostäder iSverige har ert radonhalt över högsta riktvärde för våra gruvor, dvs. över 200bq/m"*. Ca 15 000 bostäder har ett värde på 600-1 000 bq/m'', och antaletbostäder med en halt över 1 000 bq/m'' kan också uppskattas till 15 000. Efter Tjernobyl har det anslagits 250-350 milj. kr. förolika åtgärder i samband med denna olycka. I jämförelse med detta har endast enblygsam summa anslagits för att forska och se till om det går att skyddamänniskor mot höga radonhalter i bostäderna. År verkligen miljöministern nöjdmed de åtgärder som har vidtagits hitfills? 86Miljö- och energiminister : Herr talman! Nej, jag är faktiskt intealls nöjd med situationert på det här området. Men jag tror ändå att det voreklädsamt om vi alla vore litet ödmjuka. Jag minns nämligen de debatter jagunder de borgerliga regeringarnas tid förde med de folkpartistiska miljö- ochjorbruksministrar som då hade ansvaret för dessa frågor. Sanningen är nog attingen riktigt har orkat eller förmått vidta de åtgärder som sartnolikt behövs.Jag ser därför med yttersta allvar på den här frågan. Det är så ironiskt, herr talman, att en av de saker somförsertades på grund av och de insatser som vi då måstekoncentrera alla resurser på är den utredning som strålskyddsinstitutet m.fl.fick i uppdrag att göra för att man skulle kunna lägga grunden för fortsattainsatser mot radon. Jag tycker att man i och för sig får förstå attmyrtdigheterna inte orkar med alltirtg på en gång, ställda inför en sådanbesvärlig situation. Prot.1986/87:129 .. Om medel för bevarande av kulturföremål som hotas avluftföroreningar institutetoch andra myndigheter kommer att intensifiera sitt arbete med radonfrågorna.Som jag sade kommer regeringen att ta ställning till den häi-frågan när dessamyndigheter har redovisat resultatet av sina utredningar. 87 (): Det är bra att miljöministern säger att honinte är rtöjd med de insatser som har gjorts . Den oro som vi kan delai den här frågan måste få till effekt att arbetet påskyndas och genomförs i ensnabbare takt. Det är bra att miljöministern här har sagt sig vilja medverkatill det. , när vi hade en artnan regering, uttaladesmålsättningen att bostäder med en radonhalt på över 400 bq skulle saneras och att bostäder med en radorthalt på över 1 000 bq skulle vara saneradeinom tvåår. har det gått , och detta har ännu inte gjorts. Det geross anlednirtg att verkligen ta krafttag och försöka öka tempot. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1986/87:604 om medel för bevarande avkulturföremål som hotas av luftföroreningar 88 Miljö- och energiminister : har frågat mig om medelkommer att kunna anvisas för restaurering av byggnader och minnesmärken uranslaget för åtgärder mot försurnirtgseffekter i årets budgetförslag. Medlen under anslaget Åtgärder mot försurningen är iförsta hand avsedda för kalkning av sjöar, vattendrag och grundvatten. En vissdel av medlen används även för bl. a. forsknings- och uppföljningsverksamhetoch behandlirtg av surt gruvavfall. Några medel har inte avsatts förrestaurering av byggnader och minnesmärkcrt. arbetar förnärvarande med att utvärdera den gällande handlingsplanen mot försurning ochmed att ta fram förslag till de åtgärder som skall vidtas fr.o.m. budgetåret1988/89. Detta underlag kommer att fillställas regeringen . Jaghar erfarit att i detta sammanhang kommer att redovisa ettförslag till handlingsprogram beträffande restaurering av bl. a. byggnaderochkulturminnesmärken. Detta förslag har på regeringens uppdrag tagits fram avriksantikvarieämbetet. Jag vill dessutom framhålla att regeringen i åretsbudgetförslag ökat insatserna för naturvård och kulturminnesvård. 89MARGARETA (); Jag tackar miljöminister försvaret och beklagar att inte medel för detta ändamål finns med i nästa årsbudget. Det brådskar nämligen med åtgärder. Luftföroreningarnas nedbrytandeeffekter på kulturminnen av olika slag har inte varit så aktuella i debattensom effekterna på sjöar och skogar. Ändå har medvetenheten och kunskaperna omhotet mot vårt kulturarv ökat hos kulturminnesvårdare och museimän under desenaste tio åren. Enligt är all historiskt värdefullstenkonst utsatt för skador. Det gäller såväl hällristningar och runstenar sombyggnadsfasader och skulpturer. Också medeltida glasmålningar och föremål som.förvaras inomhus i museerna är hotade. är det känt att svavel i olika formerförändrar material, även sådana som normalt betraktas som motståndskraftiga, t.ex, sten och glas. Däremot vet vi inte så mycket om kväveoxidernas roll. Av de medelfida stenskulpturerna består ca 90 § av kalk-och sandsten. Dessa stensorter är speciellt känsliga för luftföroreningar iform av svaveldioxid. Nedbrytningen har ökat kraftigt under de senaste åren.Det medeltida glaset har en annart sammansättning och är inte lika tåligt somvårt nutida. Värdefulla glasmålnirtgar håller på att förstöras. Världsberömda byggnader som katedralen i ochStefansdomen i har svåra skador, men också i vittrarsönder i allt snabbare takt. Måste vi acceptera att våra kulturminnen raseras? Måste vii framtiden bevara våra konstskatter i museer med specialbyggda montrar, kanskeendast tillgängliga för vissa forskare. har helt otillräckliga medel förrestaurering. Ytterligare medel behövs även för forskning. Det är bra med dethandlingsprogram som miljöministern hänvisade till, men kommer det att följasav utökade mec el? Om tullskyddet för - trädgårdsnäringen Överläggrtirtgen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1986/87:581 om tullskyddet för trädgårdsnäringen har frågatjordbruksministern när regeringert kommer att fatta beslut om att den avriksdagen godkända tulljusteringen för trädgårdsnäringen skall träda i kraft. Arbetet inom regeringert är så fördelat att det är jag somskall svara på frågart. I regeringens proposition 1985/86:60, som arttogs avriksdagert , behandlades olika åtgärder för att förstärkagränsskyddet för vissa trädgårdsprodukter. Regeringen har i enlighet med vadsom anförts i propositionen sålunda infört övervakningslicensiering förförädlade fruktr träd . Vidare har jordbruksnämrtden genombeslut fått i uppdrag att följa importen av vissa köksväxter,t.ex: lök, och kvartalsvis rapportera till regeringen. För tomater beslutade att minimitullert undertiden deri 1 juli-den 30 september skulle höjas från . Skälet härtill var att man ville komma till rätta med lågprisimporten . bemyndigade regeringen att besluta omikraftträdande av tullhöjningen. Bakgrunden härtill är att tullen för tomaterär bunden i och att en tullhöjning således kräver förhandlingar enligtGATT:s bestäm- Om tullskyddet för trädgårdsnäringen melser.Resultatet av dessa förhandlingar borde därför avvaktas innan tullhöjnirtgeninfördes. Sådarta förhandlingar inleddes också. EG, som är huvudleverantör,föreslog då en överenskommelse som skulle innebära att Gemenskapen sänker sinexportrestitution med ett belopp motsvarande . per mot att avstår från att genomföra tullhöjningen. Som framgår av proposition1986/87:102 om rty tulltaxelag m.m., som uyligert lämnades till ,anser jag att detta är den handelspolitiskt sett lämpligaste lösningen, som effekt som eftersträvas, dvs. att förbättra den svenska tomatodlingenskonkurrenskraft . Detta förutsätter naturligtvis attöverenskommelse härom kan nås.