prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — I ett svar här i kammaren på en liknande frågasom gällde extrapriser hänvisade jag till att olika typer av priserbjudanden i marknadsfö ringen inte alltid uppfyller marknadsföringslagens krav på vederhäftighet. har utfärdat särskilda riktlinjer för tillfälliga prisaktivite ter på dagligvaror. Enligt dessa riktlinjer får extraprisbegreppet endast användas om det är fråga om tillfälliga prisnedsättningar av viss storlek. Det ordinarie priset skall anges. ' Jordbruksministern har i den allmänna debatten uppmanathandeln att undersöka om systemet med extrapriser fungerar som det var tänkt.Den uppmaningen är enligt min mening befogad. Om det förekommer missförhållandenpå detta område och dessa inte rättas till genom självsanering är det enuppgift för i första hand och statens pris- och kartéllnämndatt ingripa; Jag sade i mitt svar den 2 aprilatt regeringen har inga planer på att ingripa mot tillfälligaprisnedsättningar, sä länge dessa är ett uttryck för en aktiv och sundpriskonkurrens. 31ERIK HOLMKVIST (m): Jag tackar för svaret. Händer det inget medextrapriserna så kan statsmakterna ingripa. - Så sade jordbruksministern i endebatt . Det uttalandet stämmer alltså inte med statsrådetJohanssons version här . Svensk detaljhandel lever i ett mycket hårtkonkurrensklimat, där kampen om varje tiondel av marknaden kräver storainsatser, är ett av de länder där den fria konkurrensen drivits allralängst - till konsumenternas nytta, med lägre priser på varorna, bästa möjligakvalitet och en servicenivå helt i klass med vad andra länders konsumenter får,' Jordbruksministerns uttalande är illavarslande och kan tolkas så, attalternativet till en fri marknadsekonomi är statsdirigerade priser inomdetaljhandeln, således étt hot med andra ord. Vem av regeringens talesmän skall lita till -statsrådet eller statsrådet med två diametralt motsattaversioner av vad som har sagts? Jordbruksministernsuttalande ligger helt i linje med socialdemokratisk politikmed regleringar, med prisstopp- inom parentes sagt utan effekt - och medsamhällsingripanden i form av styrningar, där PBL kan tas som ett annat exempel.Jag vill gärna tro på statsrådets deklaration här . Jag gör detgärna om det är möjligt, men faktum är att regeringen tar tillbaka sina egnauttalanden så ofta att det är svårt att riktigt lita på beskeden. Å. , och var det statsrådetThage när det gäller förnyelsefondernas användning. Vi måste kunna lita på besked som vi får från våra statsråd. Jordbruksministern uppmanade handeln att denborde gå igenom systemet med extrapriser och undersöka om det verkligenfungerar som det var tänkt. Om inte, borde handeln själv sanera systemet. Detligger både i handelns eget intresse och i konsumenternas intresse. Den uppfattningendelar jag. Visst finns det situationer där det kan vara aktuellt medändringar i lagstiftningen. Extrapriser kan utnyttjas på ett sätt som stridermot marknadsföringslagens principer, men enligt min mening föreligger inte densituationen . Det sade jag också såsom min uppfattning . Så tro påmig, ! 33 (): Som jag redan sagt vill jag gärna tro på statsrådetsdeklaration här . Jag hoppas att också handeln kan lita på det härbeskedet. Men faktum kvarstår: När det kommer två diametralt motsatta beskedfrån våra statsråd är det inte så enkelt att tro på det sista beskedet. Detligger lika nära till hands att tro på det första. Men, som sagt, jag hoppasatt handeln kan lita på att några statsingripanden inte står för dörren. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1986/87:530 om prisstoppet 34 Statsrådet , Å, ; har frågat när regeringen avserupphäva prisstoppet. Mitt svar blir detsamma som jaglämnat tidigare här i kammaren. Prisstoppet gäller tills vidare. Jag är inte beredd att ange någon tidpunkt när det skall upphävas. Anf.35 (): Jag frågade statsrådet när regeringen avserupphäva prisstoppet, och han svarade att han inte vet det. Jag får tacka honomformellt för svaret, men jag anser att det i sak är mycket otillfredsställande.Jag vet att han har svarat samma sak tidigare, men det var ju tidigare. Det haralltså gått . Regeringenhar faktiskt själv sagt att långvariga prisstopp är särskilt skadliga,och jag tycker att man borde ha dragit någon lärdom av den period vi har haftmed prisregleringar. Vi har nämligen haft många månader med prisstopp, underden förra mandatperioden närmare bestämt 13 månader eller någonting sådant, ochpriserna steg ändå alldeles för mycket. Regeringen borde ta någon hänsyn tillde effekter man ser i verkligheten av de åtgärder man inför. Prisstoppet borde alltså upphävas . Den endaeffekt jag kan se är att man skjuter prishöjningarna . Genom att påkonstlad väg hålla priserna nere nu spär man på den privata konsumtionenalldeles i onödan, när den ändå är ganska hög, och rullar en prishöjningsvågframför sig. Jag tror detta kommer att bli ett ganska stort problem i nästaavtalsrörelse - ett större problem ju senare man upphäver prisstoppet. Prisstoppet drabbar mycket orättvist. Många mindre ochmedelstora underleverantörsföretag ligger nu på en prisnivå som de avtalade medsina kunder och har att kämpa mot alla de lönehöjningaroch prishöjningar på insatsvaror och annat som har skett . Detbetyder att de företagen i princip inte vågar genomföra några investeringar -dehar för dålig lönsamhet för det. Det är beklagligt, när man vet att den svenskaindustrin skulle behöva kapacitetsökande investeringar, att regeringen trotsdet ligger kvar med ett investeringshämmande prisstopp. Jag undrarom inte statsrådet borde ta och överväga sitt tidigare svar. Med detta anförande - under vilketandre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 13 § Svar på fråga 1986/87:467 om vapenexporten tillSingapore har frågat utrikesministern omhur många fartygskanoner, armékanoner, fälthaubitsar, granatgevär och andravapen den socialdemokratiska regeringen gett exporttillstånd till under tiden1982-1986 för leverans till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Som jag framhöll för i ett finns det ett antal sekretessbestämmelser somreglerar vilken information som kan offentliggöras. I samma svar redogjorde jagäven för den större öppenhet som är en följd av propositionen 1984/85:82 omökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport m, m. Om regeringen bedömer det varasakligt motiverat kan undantagsvis viss ytterligare information lämnas. Denomfattande och detaljerade dokumentation om inköp av svenska vapensom efterlyser kan dock inte lämnas ut. 37PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga, även om svaret var att inget svar kan lämnas. O/n vapenexporten tdl Anledningen till att jag framställt den här frågan är attutrikesministern här i kammaren har redogjort för vapenexporten till den tid då vi hade en icke-socialistisk regering. Då gällde det Robot 70,säger att mah av sekretesskäl inte kan lämna ut de uppgiftersom jag vill ha om vapenexporten till under den nuvarandesocialdemokratiska regeringens tid. Detta är intressant. En fråga inställer sigomedelbart; Vad är den principiella skillnaden mellan de uppgifter somutrikesministern redovisade för kammaren och de uppgifter som jag nu vill haredovisade? Sakskäl gör att man undantagsvis kan lämna ut ytterligareuppgifter, säger utrikeshandelsministern. Frågan är då: Vad är det som skiljernär det gäller dessa bägge typer av uppgifter? En skillnad är ju iögonenfallande, och det är att de uppgiftersom utrikesministern lämnade iit gällde exporten då vi hadeborgerlig regering. Utrikesministern hade alltså ett partitaktiskt intresse avatt vara öppenhjärtig i det fallet. begär jag i princip motsvarande uppgifter om exportenunder den nuvarande socialdemokratiska regeringens tid. Det finns naturligtvisuppenbara partitaktiska skäl för att statsrådet inte vill lämna ut någrauppgifter. Jag utgår dock, herr talman, från att sekretesslagen inte tillämpaspå ett partitaktiskt sätt. Det måste ju finnas andra principiella skäl för detställningstagande som utrikeshandelsministern har gjort. Jag ser fram emot attfå ett besked. När det gäller vapenexport till andra länderhar givit regeringen i uppdrag att redovisa den summa pengar som manexporterar . Att lämna ut alla de uppgifter som skulle innebära att man också lämnade ut uppgifter som ärsekretessbelagda i det andra landet, och det kan jag inte tänka mig attmedverka till. Men låt mig, herr talman, erinra om attregeringen tillsatte en särskild medborgarkommission för attgranska vissa uppgifter om olaglig svensk vapenexport och om handläggningen.Kommissionens huvuduppdrag är att i ett sammanhang skapa största möjligaklarhet kring de händelser som har gett upphov fill uppgifternaom olaglig svensk vapenexport. Vidare skall kommissionen redovisai vilket skede och under vilkas medverkan som avsteg från gällande regler harskett. Kommissionen har också möjlighet att ta upp varje fråga eller aspekt somden anser bör belysas för att kommissionen skall kunna fullgöra sitt uppdrag.Det gäller bl.a. beslutsordning och kontrollprinciper. Kommissionen skallarbeta med största skyndsamhet. 39PÄR (): Även jag känner naturligtvis till att nämndakommission har tillsatts. Men vad jag tycker vore intressant att höra är vadsom är den principiella skillnaden mellan att lämna ut uppgifter omvapenexporten till Singaporeunder en borgerlig regering och att lämna ut likartade uppgifter om exportenunder en socialdemokratisk regering. Vad utrikesministern redovisade för kammaren var ju intenågra totalsummor utan det var vapenslag och antal enheter. Vad jag harefterfrågat är visserligen också uppgifter om vapenslag och antal enheterbeträffande några exemplifierade vapen. Men jag undrar fortfarande: Vad är denprincipiella skillnaden i detta sammanhang? Om vi nu skall göra oss fria frånmisstanken att det var av partitaktiska skäl som utrikesministern ville lättapå förlåten när det gällde exporten under en borgerlig regering och att utrikeshandelsministernslår vakt om förlåten när det gäller export under en socialdemokratiskregering, måste ju utrikeshandelsministern kunna redovisa andra skäl för att deuppgifter som utrikesministern lämnade och de uppgifter som jag nu begärhanteras på olika sätt. Om bojkott mpt handel med och Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1986/87:534 om bojkott mot handel medSovjetunionen och i har frågat mig omregeringen planerar att föreslå sådana åtgärder att svensk bojkottmot handel med och kan igångsättas. Frågan har ställts mot bakgrund av regeringens förslag omförbud mot handel med och som just nu behandlas av . Regeringen har inga planer på att vidta några åtgärder mothandeln med och , Förslaget om förbud mot handel med och Namibiainnebär ett avsteg från principiella hållning i sankfionsfrågor, dvs,att endast delta i sanktioner eller åtgärder av sanktionskaraktär som beslutasav . Förslaget innebär också ett avsteg från våra åtagandenenligt . I propositionen med förslag till handelsbojkott motSydafrika och understryks att detta är en engångsföreteelse som enbartavser och och som motiveras av det unika i självaapartheidsituationen. Kränkningar av mänskliga rättigheter förekommer i mångaandra länder, men ingen annanstans än i är den systematiskakränkningen av en folkmajoritets grundläggande rättigheter konstitutionelltförankrad. Inget annat land har heller fördömts för sinpolitik av så gott som alla FN:s medlemsstater. Det är just dessa speciella omständigheter som görsituationen i unik. Den är därför inte jämförbar med situationen iandra länder. Dessa skäl finns utförligt redovisade i regeringensproposition, och jag antar att vi kanske får anledning att återkomma härtillnär bojkottförslaget skall behandlas här i'. Prot.1986/87:109 Anf. 41 i (m): Herr talman! Jag tackar för svaret. Om bojkott mot handel med och Det har i rått en total enighet om attSverige inte skall delta i enskilda bojkotter. Med stor lätthet kan genom mångadokument och uttalanden bevisas att även statsrådets parti har sagt att dennalinje alltid skall hållas. kommer det att läggas fram ett förslagom en bojkott i vad gäller handel med och . Det innebär, frustatsråd, att det finns risk för att vi i börjar gradera förtryck ochåsikter. Med utgångspunkt i vad som gäller i kan ett landsom sägas vara i stort sett ett fängelse. Det kanske mestflagranta exemplet på ett land där man bekämpar och förtrycker människor ärIran, där hitintills mer än 70 000 människor har avrättats, finns där 140000 politiska fångar, handel med är omfattande, 1984 exporteradevi varor för nästan till , Handeln med ärlitet mindre, och därför kan vi kosta på oss att bojkotta det landet. Det landsom verkligen borde bojkottas är , men där har så stora affärer.Det är beklagligt att denna debatt har uppstått. Jag vill fråga statsrådet: Om sydafrikanska vetenskapsmänt, ex. fick fram en medicin som kunde bota aids och de ställde som krav att deinte skulle sälja den till om vi inte upphäver bojkotten, skulle vi dåbojkotta även framöver? Jag har redovisatregeringens ståndpunkt när det gäller skälen till bojkott mot ochNamibia. Jag vill också säga till i att regeringen vidåtskilliga tillfällen har givit uttryck för sin oro över situationen rörandemänskliga rättigheter i . Jag vill erinra om att statsministerIngvar vid sitt officiella besök där utnyttjade tillfälletatt dryfta frågan om mänskliga rättigheter med den sovjetiska ledningen. Ocksåi vad gäller har vi i direkta samtal med regeringsföreträdare gett uttryckför våra uppfattningar. 43 i (m): Här säger statsrådet att man har haft kontaktmed och med anledning av det sätt på vilket de behandlarsina medborgare. mycket möjligt, och det är i så fall positivt. Mensamtidigt har man ingenting emot att handeln med dessa länder blomstrar. Samtliga partier här i står bakom åsikten attSydafrikas regim är förkastlig och inte borde finnas till. Men det har ändåalltid funnits en total enighet om att inte delta i enskilda aktioner. Detgäller speciellt i detta fall. Det är litet billigt för - vi köperkanske en nattsömn, men det får ingen som helst effekt. Den enda effekt bojkotten får - om vi skall se tillhistoriska fakta - är att svenska löntagare mister sina jobb. Någon annaneffekt får den inte. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar pä fråga 1986/87:482 om statensbilavgaslaboratorium 44 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenär beredd att vidta några åtgärder för att låta statens bilavgaslaboratoriumfinnas kvar i Studsvik. har ettbilavgaslaboratorium i Studsvik. Myndighetsprovning av bilars avgasutsläpp görsför närvarande av AB , som är riksprovplats för bilar enligtriksprovplats-lagstiftningen, vid två laboratorier i Stockholmsområdet.Bilprovningen planerar inför genomförandet av den nya bilavgaslagstiftningenett nytt bilavgascentrum i söder om och avser härvid attlägga ned sina andra bilavgaslaboratorier. utnyttjar i vissutsträckning avgaslaboratorier på uppdragsbasis. Verket hartecknat ett preliminärt avtal med som innebär att all statligavgasprovning skall överföras till det nya bilavgascentret i . Avtalethar underställts regeringen för godkännande. Frågan om godkännande av förslag tillavtal med AB bereds i . 45 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag konstaterar emellertid att frågan kvarstår obesvarad. År regeringen bereddatt göra något för att detta laboratorium skall finnas kvar i Studsvik? Det ärmin fråga. Det konstateras i svaret att redan harett bilavgaslaboratorium i Studsvik. Det känner jag väl till. Det är det somhar föranlett frågan. Man kan, när man läser svaret, fundera över varförnaturvårdsverket mot bakgrund av denna kännedom har tecknat ett avtal om attflytta all denna verksamhet till det nya laboratorium som Svensk Bilprovningskall bygga. Det är en fråga som också kunde förtjäna ett svar. Jag har i min fråga redovisat varför jag tycker att verksamhetenborde vara kvar. Det är bl, a, av sysselsättningsskäl, men det finns ocksåandra aspekter på detta. har föreslagit att man skallgenomföra ett försök med etanoldrivna bussar i en medelstor svensk stad,egen statssekreterare har föreslagit att tahand om denna försöksverksamhet. Kommunen har förklarat sig villig att göradetta. Det aktuella bussbolaget har förklarat sig villigt. Motortillverkarnahar åtagit sig att vidta de åtgärder som skulle behövas. Då passar på någotkonsfigt sätt bilavgaslaboratoriet i Studsvik mycket väl in i denna verksamhet. Jag måste upprepa frågan: Ärverkligen inte regeringen beredd att göra något för att låta detta välfungerande laboratorium vara kvar där det är? 46Miljö- och energiminister : Herr talman! är säkertmedveten om att jag är förhindrad att på det sätt som önskaruttala mig om frågor som bereds i , innan regeringen är färdigatt fatta beslut. Två av de frågor Om återvinningen av dryckesförpackningar som LarzJohansson berör när han uttrycker oro för Studsviks framtid bearbetas nuintensivt i . Den ena är ansökan omgodkännande av det preliminära avtalet. Den andra är frågan om Studsviksframtid, och det är naturligtvis den som är det centrala. Dessa frågor bereds jämsides. Vi är väl medvetna om allvaret isysselsättningssituationen och också om behovet av att tillvarata de resursersom finns i Studsvik, Vi vill pröva dessa frågor på ett sätt som ger framtid. Vi har haft upprepade diskussioner om dessa frågor och fortlöpandekontakter, inte bara med företaget utan även med företrädare för länet,kommunen och de anställdas fackliga organisationer liksom också medriksdagsledamöter. Jag kan försäkra att det är med största allvar som vi nusöker en bra lösning, och jag tror att respekterar att jagväntar med att ge ett svar till dess att vi är färdiga, 47 (): Jag har naturligtvis respekt för denståndpunkten och känner väl till ordningen i . Jag tolkar statsrådets senaste inlägg så, att män kankänna ett visst hopp . När man talar om förutsättningarna förStudsviks överlevnad och framtid är bilavgaslaboratoriet en liten pusselbit isammanhanget. Mot bakgrund av vad vi nu hört skulle det förvåna mig mycket omman skulle rycka bort en sådan pusselbit när man försöker attgarantera Studsvik en bra framtid. Jag tackar för det svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1986/87:512 om återvinningen av dryckesförpackningar 48Miljö- och energiminister : har frågat mig vad jagavser att göra för att de nya enlitersölburkarna av stål skall återvinnnas och hurdet går med det nya returglas som skulle utvecklas enligt ett avtal år 1981mellan staten och bryggerinäringen. beslutade om ett pantsystem för återvinningav alumini umburkar. Beslutet utgick ifrån att återvinningen skall uppgå till . Panten har dubblats för att denna målsättning skall näs. Några bestämmelser eller beslut som förhindrar introduktion av ölburkar av annat material finns inte. Enligt min uppfattning bör kraftfulla åtgärder vidtas föratt minska avfallsmängderna. Avfallet bör betraktas som en resurs som böråtervinnas i största möjliga utsträckning. Dessutom måste vi minska avfalletsfarlighet för miljön och ställa upp strikta miljökrav för all hantering,behandling och deponering av avfall. Regeringen kommer att lämna en redovisningtill beträffande vissa avfallsfrågor, I skrivelsen kommer attredovisas, förutom rejgeringensinställning i frågan om miljökrav m, m, vid avfallsförbränning, även frågor omåtgärder för att minska såväl avfallets mängd som farlighet, 49 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Jag måste dock konstatera att något svar på de frågor omvilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att ölburkarna skall återvinnas ochhur det går med det returglas som skulle utvecklas, har jag inte fått, utan detär mera allmänna formuleringar om avfallshanteringen. Som miljöministern sade fattade beslut omatt tillåta aluminiumburkar, men förutsättningen var att återvinningen skulleuppgå till . Det har inte uppnåtts. Från sidamotionerade vi om att man skulle höja panten kraftigt, och sä har ocksåskett; man har tillgodosett det kravet från oss. Men introduceras påmarknaden en ny burk på en liter. Enligt den information jag har är både bottenoch locket på burken av aluminium - det är naturligtvis bekymmersamt. Detaluminiumet måste naturligtvis vara lika skadligt som det som finns ialuminiumburken. Miljö- och energiministern säger nu att avfallet börbetraktas som en resurs som bör återvinnas i största möjliga utsträckning. Jagvill säga att det är ett krav från vår och sida att så sker. Menskall det komma till stånd måste regeringen vidta åtgärder - då krävs det ettpantsystem också på den. Jag vill ha ett svar på frågan vad regeringen tänkergöra på den punkten. vill jag också veta på vilket sätt frågan omreturglas hanteras och hur regeringen följer upp det krav som ställdes iavtalet att bryggeriindustrin också skall utveckla ett nytt system medreturglas, vilket är det effektivaste från både resurs- ochavfallshanteringssynpunkt. Prot, 1986/87:109 Om återvinningen av dryckesförpackningar 50 Miljö- och energiminister : Regeringen ser på den nuvarande situationenmed stort allvar - den är inte alls bra. Grundläggande är att drycker i förstahand skall förpackas i glas som kan återvinnas eller användas i ettretursystem. Det är ett stort bekymmer att så stor andel av förpackningarnautgörs av aluminiumburkar, den nya plåtburken och de plastflaskor som nuintroduceras. Det är emot och regeringens intentioner. Det ärdessutom ett särskilt bekymmer att vi i själva verket har ett monopol pä dethär området. Vi arbetar med stor intensitet för att hitta en bralösning, och jag erkänner oförbehållsamt att situationen inte är bra. Jaghoppas att vi inom inte alltför skall kunna återvända till riksdagenmed ett förslag som innebär att satsningen i första hand sker på glas som kanåtervinnas eller återgå som returglas. Sedan vill jag säga attkonsumenterna faktiskt genom sina val kan påverka vilka produkter som får engod marknad. 51LjENNART BRUNANDER (c): Jag tackar för de kompletterandesynpunkterna. Det är ändå skönt att veta att miljöministern liksom jag ochcenterpartiet ser med bekymmer på situationen och oförbehållsamt erkänner attden inte är bra. Om vissfra/nställning tiU energirådet Men det ärändå anmärkningsvärt att regeringen i det läget inte gör någonting. Har man välintroducerat en sådan produkt som burken på marknaden är det mycket svårt attfå bort den igen eller vidta åtgärder för att klara problemen. Samma sak gäller för returglaset. Eftersom det nu gått såmänga år sedan avtalet skrevs och fattade beslutet borde man i dagbefinna sig ganska nära målet. Rimligtvis borde jag kunna få ett svar pämin fråga på den punkten av miljöministern. Jag håller med om att konsumenterna naturligtvis kanhjälpa till och styra det här - det tycker jag är ett krav som man kan ställapå oss som konsumenter. Men det fritar inte regeringen från ansvaret. 52 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Låt mig i all stillsamhet påminna om att det var enborgerlig regering som släppte fram aluminiumburken, 53 (): Jag är medvetenom det. Det är därför intemindre viktigt att den nuvarande regeringen ser till att det avtal som dåträffades verkligen hålls - det har inte skett när det gäller vare siginsamlingen av aluminiumburkar eller utvecklandet av ett returglas. Det ärregeringens uppgift att se till att så sker. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1986/87:520 om viss framställning tillenergirådet 54 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka skälenär att inte energirådets ledamöter informerats om att kärnkraftskommunernagjort en framställning till energirådet om att få samtal kring de effekter somuppstår vid en kärnkraftsavveckling. Jag vill då påminna om att en skrivelsefrån kärnkraftskommunernas samarbetsorgan, med begäran om ett informationsmötemed energirådet, föredrogs vid rådets möte , Rådet ansåg dåatt tiden ännu ej var mogen för en diskussion med kommunerna. hardet tyvärr inte varit tillfälle för rådet att åter ta upp frågan. anser jag attkärnkraftskommunerna har haft möjligheter att föra fram sina synpunkter.