prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:127 Detsägs ibland att arbetsgivarna anordnar så mycket utbildning att en del avvuxenutbildningsbehovet skulle den vägen. Det är visserligen sant, Anslag ^tdl vuxenutbildning, ^tn. men dessautbildningsinsatser slår ganska snett. av utbildning som anordnas avarbetsgivare når ^LO:s medlemmar. Däremot når den av ^SACO-SR;s medlemmar. Drygten och en halv miljon av dem som är förvärvsarbetande har enbartgrundskola eller folkskola. När man tittar på hur de olika utbildningsinsatsernanår människor kan man konstatera att vuxenutbildningsinsatser av olika slag nårförhållandevis dubbelt så många i tätort som i glesbygd. Uppdragsutbildning,som många åberopar, når inte dem som är ^hemarbe-^tande, inte ^egenföretagare,inte dem som är arbetslösa. Studieförbunden, som är bäst - vilket utredningarhar visat - på att nå dem som har låg utbildning, får allt sämre resurser. År1981 fick vi ett nytt statsbidragssystem för studieförbunden. En enkeljämförelse när det gäller värdet av bidragen ger vid handen att om man i dagskulle få ett statsbidrag som var likamycket värt som det man fick 1981, så behövde bidraget öka med30 kr. -och regeringen föreslår . Detta leder till att studieförbunden i högre gradtvingas ta betalt för sin verksamhet,och det leder dem också in på ökade andelar av uppdragsutbildning. Många avstudieförbunden har dålig ekonomi. Ett av de större var mycket illa ute sedan^,^ och man har där gjort hedervärda insatser för attförsöka rekonstruera sin verksamhet.Det jag nu säger skall inte på något sätt uppfattas som kritik motstudieförbundet i fråga utan som ett exempel på hur utvecklingen kan gå: Närman skall göra ^denrta ekonomiska rekonstruktion säger man att nu skall visatsa på områden som personal- och yrkesutbildning, och vi skall inrikta oss påämnen som ADB, språk, ekonomi och teknik - ämnen som samlar många deltagare ochdärmed kan ge vinst. Inom det fackliga området skall man koncentrera sig påsådan utbildning som samlar många deltagare från olika förbund - grundläggande^medlemsutbildning, kurser i arbetsrätt, arbetsmiljö och data. Man måstedessutom lära sig att tå ordentligt betalt av medlemsförbundet. Detta gälleräven konsultinsatser. Manvill också satsa på ungdomar och deras intresse och behov av aktiviteter. Detskall man bl. a. göra genom att erbjuda musik, dans och teater - åtminstone påorter där detta är lönsamt. Närdet gäller kultur och fritid skall man inrikta sig pä vissa bestämda områden.Man skall sälja kultur- och fritidspaket till företagen. Detta, anser man,kommer att bli en lönsam framtidsbransch. Dethär är en liten beskrivning av hur ett studieförbund kan resonera . Jagmåste för min del säga att jag tycker att det är en mycket oroande utveckling. Dettaär ett av skälen till att vi icentermotionen -och i den reservation som vi följer upp med - begär ett mycketmarkerat uttalande från , att det inte är på det här viset som vi villha utvecklingen inom vuxenutbildningsområdet och inom studieförbundensverksamhetsområde. Men utskottsmajoritetenavfärdar dessa bekymmer ganska lättvindigt och säger att det ärsjälvklart att man skall satsa på dem som har de sämsta 134 Därutöver ärman inte beredd att ge några pekpinnar till kommunerna eller studieförbunden. Dåmåste jag fråga om inte han också känner sig oroad av den härutvecklingen. Det är faktiskt så, att utbildningsklyftan ökar isocialdemokraternas . Den ökar mellan individer, och den ökar mellanolika regioner i landet. Den ökar i , i gymnasieskolan, i^vuxenutbildrtingen och i högskolan - där vi har bekymmer med den socialasnedrekryteringen. Och alltid, vilket utbildningsområde man än talar om, är detde sämst ställda i samhället som drabbas värst. Jagåterkommer till min fråga, : Är inte detta ett oroande tecken?Är det förenligt med socialdemokratisk ideologi att.det alltid är de sämstställda som drabbas när någonting på det här sättet försämras? Attmoderater och folkpartister inte är oroade framgår ju alldeles tydligt av derasmotioner. I en moderat reservation föreslås följande skrivning - och det stårman alltså fortfarande för : "Enligt utskottets mening bör enbesparing göras på bidragen till vuxenutbildning i syfte att frigöra medel attanvändas i ungdomsskolan." Jagtror att ungdomsskolan betackar sig för den sortens hjälp. De besparingar sommoderaterna nu har gjort pä ^vuxenutbildningert resulterar i attungdomsskolan får 445 milj^.^ kr. mindre än vad regeringen föreslår. Moderater,och för all del också folkpartister, yrkade faktiskt i debatten omungdomsskolan bifall till debesparingsförslag som regeringen redan hade gått ifrån och dessutom till egna besparingsförslag. 445 milj. kr.i minus för ungdomsskolan, ^Allmér, det är sannerligen inte mycket attskryta med! Sågör ett stort nummer av att de vill. ha möjlighet ^t\\\ ^fyratimmarssammankomsteri vissa studiecirklar och att man borde ha ytterligare när detgäller deltidsstudier i ^grundvux. Det är ungefär vad har att kommamed: Man kan ställa dessa förslag mot de andra moderata förslagen^,^ där mansäger nej till 25 000 ^högschablontimmar i statsbidragssystemet, nej till enökning av schablonbidraget med 3 kr.^,^ nej till en ökning på 44 milj. kr. till^komvux, nej till tilläggsbidragen, som enligt ^Allmér själv kan värderastill 51 milj. kr. och nej till 30milj. till kultur i studieförbunden. ^Detär kultur som i huvudsak kommertill uttryck i glesbygd, på regional och lokal nivå i landet. Man säger nejtill 18 milj^.^ kr. Detta skall alltså ställas emot de fyratimmarna i studiecirklarna och deltidsstudier i ^grundvux. Det är moderaternasbidrag till. Nuär för all del inte särskilt mycket bättre. 154 milj. kr. vill manta från ^komvux. Jag måste fråga ^Wilson vad han menar med att sägaatt ^komvux inte har redovisat sådana resultat att det finns anledning attsatsa dessa pengar där. Det kräver faktiskt en förklaring. Vad menar med det påståendet? Folkpartiettar 84 milj. kr. från studieförbunden, men däremot är man beredd att satsanågra på en ny katolsk folkhögskola. Inte heller folkpartietfår några pengar över till ungdomsskolan, vilket man låter påskina. Visserligengjordes ett ordentligt tillägg på den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen, men som jag sade förut hade man yrkat 1986/87:127 20 maj1987 ^. Anslag ^tdl^vuxenutbdd-^ning, ^m. 1986/87:127 20maj 1987 Anslag ^tdl^vi4xenuib^dd-^ning, ^rn. bifall till regeringenstidigare ^besparingsförslag. När ^rnan räknar plus och minus, Carl-Johan^Wilson, är denna fantastiska satsning på ungdomsskolan ett minus på 50 milj.kr. Det är sannerligen inte mycket att ^yvas över och i varje fall inte någotatt ta som försvar för att man gör stora ingrepp i vuxenutbildningen. Carl-Johan^Wilson har, som han själv påpekade, en gedigen bakgrund i ett studieförbundoch måste väl känna detta som rätt besvärande. År det ett uttryck för ett slags^folkpartistisk eller liberal prioritering att göra på detta sätt? Vilkenvuxenutbildningsideologi är det som motiverar detta? Carl-Johan^Wilson säger att det är rimligt att också studieförbunden deltar ibesparingarna. Jag är alldeles säker på att ^Wilson och folkpartietkänner till att folkbildningsförbundet relativt har redovisat att denekonomiska situationen för studieförbunden totalt i visar ettunderskott på ungefär 100 milj. kr. ^Jagtror nog att de känner att de deltar ibesparingarna. Nå, detta kan man klara med litet kreativitet, säger , och jag tror att mänga studieförbund gärna skulle vilja veta vilkagoda tips ^Wilson har att komma med. Är det kanske det som alltemellanåtdyker upp att det för studieförbunden, utöver den intensiva kostnadsjakt som deredan bedriver, bara återstår att höja deltagaravgifterna? Då är riskenuppenbar att studieförbunden tvingas in på en kurs, som får mer kommersiellprägel och inriktas mot ert verksamhet som i första hand utnyttjas av de merresursstarka och bättre gynnade grupperna i samhället. Det var egentligen exaktvad jag påpekade med redovisningen av hur ett av studieförbunden resonerar. Jagär rädd för att om ^Wilson och hans gelikar finge hållas skullemånga studieförbund tvingas resonera på det sättet. När detgäller ^grundvux och deltidsstudier gör sig reservanterna skyldiga till etticke korrekt påstående, när de i sinreservation säger att utskottsmajoriteten anser att termen deltid skallinnebära . Det är inte sant, ^Allmér ochCarl-Johan ^Wilson. Vi har påvisat att det finns möjligheter till en betydandeflexibilitet när det gäller vad som är deltidsstudier. Det har redantidigare klart uttalat. I deförordningar som gäller den här verksamheten sägs det att skolstyrelsen förviss studerande kan besluta att studierna skall omfatta mer än 15 lektioner iveckan under förutsättning att den studerande bedöms kunna effektivttillgodogöra sig undervisningen i en sådan omfattning. Detta pekarutskottsmajoriteten på. Vi säger också att det finns en flexibilitet isystemet. Iskolöverstyrelsens anvisningar sägs dessutom att deltidsundervisningen skallanpassas till deltagarnas individuella förutsättningar. Ett riktvärde förundervisning på deltid på i genomsnitt börkunna användas vid planeringen. En avvikelse från detta riktvärde på upp till 5undervisningstimmar kan vara rimligt om elevgruppens sammansättningsärskilt motiverar detta. Det är vad vi pekar på när vi talar om denflexibilitet som redan är möjlig och om skolstyrelsens möjligheter att fattabeslut. Vadreservanterna däremot inte har uppmärksammat - och det är ^egentligertproblemet i sammanhanget - är att det finns en gammal förordning, som styr^bidragsgivningen när det gäller timersättningen. ^förordnirtgertheter det att ^timersättrtirtg lämnas för studietid av studietiden. Det är där problemet ligger, mendet har reservanterna inte alls uppmärksammat. Jagskulle vilja vända mig till och höra om vi inte genom ett klartställningstagande här i debatten på något sätt skulle kunna åtgärda detta. Ommajoriteten i det här fallet, , ger oss rätt i att de härförordningarna strider mot varandra och att det är den senare förordningen ochskolöverstyrelsens anvisningar som skall gälla, bör det vara ganska enkelt förregeringen att justera den gamla ^förordrtingen och se till att detblir överensstämmelse mellan den förordning som styr antalet timmar och den somstyr timersättningen - det måste ju ändå vara i allas intresse att det blir så. Närdet gäller det högre schablonbidraget har jag redan pekat på att det rimligenborde höjas med åtminstone 30 kr.^,^ om man skulle återställa det till 1981 årsvärde. Inte heller vi har ansett det vara möjligt, men vi menar att de . somregeringen vill höja det med inte ens medger att bidraget följerkostnadsutvecklingen. Vi föreslår därför att det höjs med . Närdet gäller bidraget till kulturverksamheten, som vill stjäla'30milj. av, föreslår vi en höjning med 5 milj. kr. - vi anser den lokalakulturen vara så viktig. Närdet gäller folkhögskolan har vi den ^uppfattrtingen att i den mån man tillåternya folkhögskolor måste ^timramen eller antalet elevveckor vidgas för att maninte skall inkräkta på de redan befintliga folkhögskolornas utrymme. Vi tyckerockså att det är rimligt att man ger ett tillskott av elevveckor för att gemöjlighet också för de små folkhögskolor som kommit till attutvecklas på ett rimligt sätt. Tillsist några ord om studiekampanjen. Vi har inte några invändningar mot att mananvisar pengarna till den, men vi tycker att det hade varit rimligt att detsenast tillkomna studieförbundet, idrottsrörelsens studieförbund , hadeblivit delaktigt i verksamheten. Det går inte med de ^bidragsnor-^mer som mannu använder. Vi tycker att man borde göra ett undantag för för att ocksådet förbundet skulle ^kunrta komma med. Vihar haft anledning att till utbildningsutskottets betänkande 1986/87:22 fogaett särskilt yttrande om svenskundervisning för vuxna invandrare. I detkonstaterar vi vad alla så väl vet, nämligen att resurserna inte på långt närräcker till för ^invandrarundervisrtingen. skall jag inte uppta tiden medytterligare diskussion om detta, eftersom vi får anledning att återkomma tillden frågan. Jag tror att vi i utskottet är på god väg att lösa de akuta problemsom gör att det är bekymmer med att placera ut flyktingar på avsett sätt.Kommunerna har också bekymmer med att bedriva den svenskundervisning som de ärskyldiga att tillhandahålla invandrare och som dessa har laglig rätt att få. Denfrågan, herr talman, kommer vi som sagt att lösa i särskild ordning, och därmedyrkar jag bifall till de reservationer som har undertecknats avcenterledamöterna i utskottet. Anslag till vuxenutbildning,^m.m. Anslag till vuxenutbildning,in. 143 ^ALLMÉR^(m) replik: ^Larz riktade som vanligt viss kritik mot oss moderater ochdenna gång också mot för att vi har en given besparingsfilosofi.Jag förstår faktiskt ^Larz i detta fall - känner ju inget somhelst ansvar för statens finanser eller för samhällsekonomin. Han har inte inågot sammanhang öppet och konkret redovisat hur vill finansiera sina^påplussningar på praktiskt taget varje anslag, inom utbildningsdepartementetsområde. Detär något som vi moderater konsekvent gör. Vi har också talat om hur vårbesparingsfilosofi ser ut. Det finns ingen anledning att på nytt ^dra.upp dendebatt som vi förde för ungefär en manad sedan, då vi debatteradeungdomsskolan. Dessutom har jag inte uppgifterna tillgängliga och kan därförinte bemöta ^Larz ^päståendert. Det är väl ända ställt utom allttvivel, ^Larz , att vi moderater - om jag nu inte minns fel -satsadeca 165 milj. kr. mer än vad regeringen hade föreslagit till . Visatsade också betydande medel på gymnasieskolan. Moderata samlingspartiet vardet parti som hade motionerat om en ökning av gymnasieskolans direktram ochäven ställt yrkanden om en ^öknirtg av den lilla ramen. Vi föreslog också hurdenna ökning skulle finansieras. 144 CARL-JOHAN^WILSON (fp) replik: ^Larz ställde några frågor till mig. En del av dem menade hansäkert inte att jag skulle besvara, men några skall jag svara pä. ^LarzJohansson undrade hur jag kunde påstå att den kommunala vuxenutbildningen intehade nått de mål som en gång uppsattes. Det var väl en retorisk fråga - ^LarzJohansson känner ju ^niycket väl till svaret på den. De utredningar som hargjorts om vuxenutbildning visar att man inte har lyckats vända sigtill de avsedda grupperna. Vidare har avhoppen från kurserna varit mycketstörre än man hade räknat med. En del ^kursverkamhet riktar sig också till såexklusiva grupper att dessa gott väl själva kunde betala för ^utbildnirtgen.^.^ ^. Poängenmed vår idé om ^vuxenutbildnirtg är att försöksverksamhet skallbedrivas. Om de utbildningsansvariga känner på sig att de inte har lyckats såväl kan de åtminstone kosta på sig en sådan. Jag tror inte att ^Larz Johanssongav sitt stöd åt den idén. Visstär det smärtsamt för mig som har arbetat med folkbildning under en stor del avmitt liv att den situationen har uppstått att även studieförbunden måstedrabbas av minskade anslag. Det är riktigt, som ^Larz sade, att desannerligen har fått känna av minskade anslag tidigare. Det avgörande förfolkpartiets ställningstagande i detta läge var att vi inte kunde acceptera attungdomsskolan skulle drabbas av en relativt stor nedskärning, medanstudieförbunden och vuxenutbildning skulle gå relativt skadeslösa. Deberäkningar som ^Larz ^Johanssort redovisar med triumfatorisk glädje har jaginte kunnat kontrollera, och därför vill jag inte bemöta dem. Men deursprungliga beräkningar som vi gjorde visade inte det resultat som ^Larz Johanssonangav här. Sedan drev ^LarzJohansson litet grand med mig för att jag talade om Jag tycker att man skall vara litet försiktig med att ta tillspydigheter gentemot sådana grupper som jag talar för. Om man inte kan hållamed om att studieförbundens folk besitter en kreativitet som gör att de kanlösa problem på nya sätt, skall man inte gå upp i en debatt om studieförbunden. Jag harmycket stör tilltro till studieförbundens förmåga. Jag tror att det där finnskrafter, vilket ^Larz Johanssort ^tydligert inte känner till, som kan, finnavägar att rädda situationen för vuxenutbildningen på ett nytt sätt. Det ärdessa jag hoppas skall få tid att arbeta. ^Prot,1986/87:127 Anslag till vuxenutbildning,in. 145 ^LARZ () replik: Först till ^Allmér, Jag har naturligtvis ingenting emot att niredovisar era besparingar, men ni skall göra det på ett ärligt sätt och ^irttefara med osanning, varken i debatten eller i reservationer, för det är de^facto vad ni gör. Ochatt sedan,komma och påstå att vi inte tar något ansvar, att vi inte finansierarvåra förslag! ^Allmér vet att också det är ^étt osant påstående. Vi harlagt fram en alternativ budget, precis som alla andra partier, där vi redovisarutgifter och inkomster. Våra förslag innebär inte lika stora besparingar sommoderaternas, men det är ändå något litet bättre än de som regeringen har lagtfram. Så nog är våra förslag finansierade. Detsom möjligen kan sägas vara konsekvent i ^Allmérs och moderaternasförslag är att man i debatten far med osanning. När man sedan fårsiffrorna påpekade för sig, säger man att dem har man inte tillgängliga, demkommer man inte ihåg. Jag skall friska upp minnet på ^Allmér, eftersomhan trodde att resultatet var annorlunda. Pådet anslag som tidigare hette SÅS och som heter SIS sparar moderaterna345 milj, kr. De ^plussar på 96 miljoner pä den särskilda undervisningen. De^plussar på 101 miljoner på förstärkningsresursen men drar bort 71 miljonerfrån ^dert andra delen av förstärkningsresursen. tar 25 miljonerfrån den samlade skoldagen, 16 miljoner från utvecklingsarbetet påmellanstadiet, 6 miljoner från ^länsskolnämnderna och ^.^ 14.4 miljoner frånregional skolutveckling. tar vidare 8,5 miljoner från ^SIL och drygt 57miljoner från hemspråksundervisningen. De tar 108 miljoner från gymnasieskolan. Dåblir det faktiskt, ^Allmér, ett minus på 445 milj. kr. Sedan är det santatt man lägger på platser på gymnasieskolan, men i den moderata reservationenfinansieras den utgiftsökningen genom anslaget för ungdomsuppföljning. Det ärsiffrorna, ^Allmér. Jagkan göra samma beskrivning för ^Wilson och då mycket enkelt leda ibevis att ni kommer till ett minus på ungdomsskolan. Då är det som sagt intesärskilt mycket till försvar som ni har att komma med. om ni använder det somargument för att göra besparingar på ^komvux. Sedanär det faktiskt så, ^Wilson, att jag raljerade inte. Men om man gårut till studieförbunden, som sitter med ett minus på 100 milj. kr. och som harfått vidkännas att deras anslag har urholkats i fast penningvärde med30 kr. , när en ^folkpartistisk minister lade förslaget, är det klartatt de inte blir särskilt uppmuntrade av att höra: Men ni kan väl vara litetkreativa! 1986/87:127 Jag tror och vet att de är kreativa, men de behöver också resurser, och det tror jag att ^Cari-Johan^Wilson begriper. Anslag till ^vuxeniitbild-^ning, ^m. 146 ^ALLMÉR^(m) replik; ^Larz säger att vi moderater skall redovisa våra förslag påett ärligt sätt och inte fara med osanning. Jag tycker faktiskt att detta ärett ganska oförskämt påstående. Har vi inte på ett ärligt sätt, ^LarzJohansson, redovisat - det framgår ju fullständigt klart av våra reservationeroch våra motioner - vad det är vi vill spara på och hur vi finansierar våraolika satsningar? Detvar mycket intressant att höra ^Larz uppräkning av de besparingarsom moderata samlingspartiet har föreslagit, t. ex. på ungdomsskolan. Mentänk, om ^Larz Johanssort skulle bekväma sig till att på samma punktvisa ochriktiga sätt redovisa hur verkligen finansierar det man villlägga till! Där nöjer sig ^LarzJohansson med mycket svepande förklaringar: Alla vet ju att har en^totalfinansering av detta. Jag tycker att ^Larz skall använda sinnästa replik till att verkligen redovisa vad denna totalfinansiering innebärjust för utbildningssektorns del. Inte annat än vad jag vet finansierar centerntill övervägande del det man lägger på olika håll och kanter genom att sälja utstatliga företag, och det är ett sätt jag inte kan acceptera för finansiering. 147 ^LARZ () replik: Jag vidhåller mitt påstående, ^Allmér, att om man i enaögonblicket säger att man gör stora besparingar på ett område för att kunnasatsa på ett annat och sedan inte satsar på detta andra område utan där görännu större besparingar, då far man med osanning, då försöker man att vilseledamänniskor. Närregeringen hade presenterat sina besparingsförslag här gav moderatasamlingspartiet och också ett intryck av att de med sinabesparingar som de gjorde på annat ställe skulle stoppa regeringensbesparingsförslag för , men när regeringen sedan delvis går ifrån deförslagen yrkar moderater och folkpartister här i bifall till regeringensbesparingsförslag. Detta menar jag, ^Allmér, är att försöka attvilseleda. Det är inte ett korrekt sätt att beskriva den politik man står för. Jagtänker inte, ^Allmér, falla i den gropen att jag här skulle ställa detena anslaget emot det andra. I vårt budgetalternativ har vi, som jag sade,besparingar, inkomstförstärkningar och utgiftsökningar, men om vi gör enbesparing, låt oss säga pä bostadssektorn, ställer vi inte det anslaget motutgifter för skolan, utan alla anslagstår emot varandra. Det som är intressant är slutresultatet när man summerarplus och minus. Så länge det resultatet blir tillfredsställande, dvs. bättre ärt regeringensbudgetalternativ, tycker vi faktiskt att vi har våra förslag ^finartsierade. Såenkelt är det, ^Allmér. Faktumkvarstår att alla de här storabesparingarna gäller för den kommunala ^vuxenutbildningert, för folkbildningen och för ungdomsskolan, ^'^^^^^^^ såväl somgymnasieskolan. Då kan man inte såga att man gör besparingarför att finansiera en ^satsrting som i realiteten har uteblivit. Andrevice talmannen anmälde att ^Allmér anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 148 BO (vpk); Med stort nöje och stor behållning har jag lyssnat till den långaborgerliga trätan. Man kan verkligen undra hur utbildningspolitiken skulle seut i en, låt vara osannolik men dock inte helt otänkbar kommande borgerligsamlingsregering. Jag skulle väl inte vara så väldigt orolig, om ^LarzJohansson där fick ange tonen, men de rådande styrkeförhållandena inom borgerligheten tyder inte pä att så skulle bli fallet. Men så här illa skall det väl ändå inte gå. Den sociala och regionala snedrekryteringen till den högre utbildningenblir allt värre. Allt färre ^arbetarungdomar söker sig till högre utbildning.Bara en liten minoritet av den ^s. k. socialgrupp 3 går vidare till högskolan.Det här kan man läsa sig till i en nyutkommen rapport av forskarna . Deras forskningsresultat är åtminstone föross i vpk alarmerande och bekräftas ytterligare av andra undersökningar. Deeländiga förhållandena på studiemedelsområdet är naturligtvis en avgörandeorsak till dessa missförhållanden, klassklyftorna i stort i samhället en annan.För oss är det självklart att man måste sätta in en rad effektiva ^motmedel motden här utvecklingen. Vi måste satsa mycket mer på studiefinansieringen. Detfår bli ett slut på ^svångremspolitiken gentemot skolan. Visserligen har vi ivpk tillsammans med en del andra goda krafter lyckats förhindra de allra värstaneddragningarna. Men det räcker inte. Det behövs offensiva satsningar ochframtidsinvesteringar på vår skola. Och vi måste satsa hårt påvuxenutbildningen, som är temat för dagens debatt. Denutsortering av elever som börjar redan i , som fortsätter igymnasieskolan och som når en kulmen då det gäller forskning och forskarutbildningkräver särskilda insatser, skriver vi i vår motion om vuxenutbildningen.Bristande "studievana" och ^"studietraditiori" i hemmet kanemellertid senare i viss utsträckning kompenseras genom vuxenutbildning. Detfinns alltså för det första ett starkt ^fördelningspolitiskt argument för attsatsa på vuxenutbildningen, inte minst på uppsökande verksamhet. Vi vet, somäven ^Larz ^Johartsson var inne på. att vuxenutbildningen inte alltid når demsom skulle vara i allra störst behov av den. Fördet andra finns det ett starkt jämställdhetsargument.