prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt vad som har sagts kommer denna strukturplan attpresenteras , och såvitt jag förstår föreligger redart ettförsta utkast. Jag tycker att vi skall hälsa det med glädje rtär vi får det ivår hand. Idet nuvarande budgetläget är det mycket svårt att förorda en så stor satsningpå marknadsföringsinsatser som har framfört önskemål om utan har en översikt över svensk turistnäring och turistsatsningar runt om ilandet. Vi hoppas få detta klarlagt när strukturplanen läggs fram. Anf.49 () replik; Det är riktigt att avvisade tankarna på detta uppdrag tillTuristrådet om en strukturplan. Vi har samma synsätt . Utvecklingen harlett fram fill att, man alltid frågar efter nya planer och nya besked samtidigtsom man själv kan redovisa, som jag sade i min tidigare replik, det posifivamed turismen. Vi är övertygade om.att den typ av strukturplart somTuristrådet fick i uppdrag att göra irtte kommer att lösa de problem somutskottsmajoritetert irtte så mycket diskuterar men känner oro inför, eftersomman vet för litet för att kunna tillskjuta mer medel. Utskottet anser - attlagom mycket pengar satsas på för marknadsförirtg. Detsom sade om att man skulle ge regeringen i uppdrag att utarbetaen plan för turismens utveckling i stöder egentligencenterreservationen. Vi inom befarar att mart ävert under följande årkommer att fortsätta med resonemartg om att man vet för litet och egentligeninte ger turistråd och Sverigeturismen chans att utvecklas och attkonkurrera med vad andra viktiga turistlärider har att bjuda på. Det är dettasom hela diskussionert handlar om, , Anf.50 () replik; Jag vill bara kortfattat beträffande tillkänrtagivartdet säga att jaginte tycker att det finns någon som helst anledrtirtg att försöka slå in öppnadörrar. Jag anser att det som göras skall är på väg att göras. Då får vi ge osstill tåls och se vad det för med sig. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han irtte ägde rätt tillytteriigare replik. Anslagtill idrott, rekreation och turism 51 (): Eftersom jag är en av de inblartdade i verksamhet kart detvara på sirt plats att ge litet upplysningar kring det arbete som förrtärvarande bedrivs av . sitter Turistrådetsdelegation, som har till uppgift att följa arbetet Anslag ttll idrott, . medstrukturplanen, och diskuterar detta. Avsikteu är att under den härsommaren skall överlämna strukturplancrt till regeringen. I struk-turplartcrtskall man belysa det som man har fått i uppdrag av regering och riksdag.Turistrådet har i uppdrag att även peka på de samhällsekonomiska konsekvensernaför turismen. Detta Urtderlag, som vi hoppas få fram under de närmasteveckorna, tror vi kan tjäna som ett bra underlag för vilka prioriteringar somskall göras - vilka områden man skall satsa på - och vad som kan vara nödvändigtatt ge sig in på när det gäller turismen och dess utveckling. arbetar också med utgångspunkt i att man måstekunna prioritera olika områden. är ju ett litet laud och kan inte varamed i alla sammanhang utan måste prioritera olika grupper och områden för attnå bästa möjliga resultat när det gäller utlandssidan. -Jag villnågot kommentera de diskussioner som har förts omatt näringen inte känner sig delaktig i besluten. Jag skall kanske först tackaJan Hyttring för att han inte hade något emot dem som sitter med i styrelsenför turistråd. Vi diskuterar utarbetandet av olika projekt som kanvara intressartta både när det gäller ekonomi och sysselsättning för Sverigesom nation med företrädare för näringen. Det kan naturligtvis finnas problem idetta sammanhang, eftersom den tidigare styrelsen bestod av en rad olikarepresentanter från olika håll. Det visade sig-att det inte fungerade så brautan man hade något slags stormöten. Det mest angelägna är att man har en godkorttakt med näringert och att man tillsammans med den utarbetar det som kanvara viktigt för Sverigeturismcrt. Det försöker man göra från sidaoch prioriterar olika områden. BOKSERhar varit på tapeten här . Som mycket riktigt påpekade kommerBOKSER I, om vi nu kan kalla det så, att gå ur tiden. gäller ett avtal framt.o. m. , där man åtagit sig att sköta denna verksamhet.När den rtya styrelsen kom till undersökte man vad det fanns för möjligheterinför framtiden att driva verksamheten inom ram. Ett av problemenär datautvecklingen. Jag tror att vi ar övereris om att utvecklingen går mycketsnabbt och innebär en rad kostnader, inte minst då det gällerutvecklirtgsarbete. Det kan ställa till stora ekonomiska bekymmer, om en litenorganisation skall ta hand om verksamhetert crtsam. Låt oss resonera litet om BOKSER och se några år tillbakai tiden. Man sade från användarnas sida att man räknade med ungefär 222 000bokningar . I verkligheten blev det 87 000 bokningar: Detta visar litetav de problem som man brottas med. Det hela kostar mycket pengar. Turistrådethar haft stora kostnader för detta - det är crt stor post i Turistrådetsbudget. När vi då furtderade över framtiden inom Turistrådettyckte vi, att om vi skall kunna klara framtiden, måste vi hitta dels lokalalösningar, dels rikstäckande lösningar. Målsättningen med BOKSER II är att man skall kurtrta få enverksamhet och, utan att det skall behöva läggas som en kostnad på de fä som användersig av det nuvarartde-systemet, tillsammans med Scandicom en utveckling förframtiden som visar sig hållbar. 52ELISABETH (): På grund av kammarens trärtgda arbetslägeskall jag begrärtsa mig till att behandla de två reservationer tillbetärtkartde 20 frårt kulturutskottet där moderata representanter finrts med.Jag skall redart rtu yrka bifall till reservatiortcrna 6 och 10. Först ett par ord om reservation 10 som hartdlar omsammansättnirtgert av turistråds styrelse. Tillsammaus med certternhar vi yrkat att turistnärirtgen skall få ett ökat inflytartde i Turistrådetsstyrelse. sade här att organisationen bara funnits ochatt vi behöver längre erfarenhet av crt organisation. Låt mig då inskrärtka migatt säga att jag hyser den förhoppningen att majoriteten skallbesirtna det kloka i vår reservation och besluta att styrelseförstärks genom turistnäringens större representation. Innan jag går vidare vill jag bara påpeka att Lars-OveHagberg, som lämnat kammaren, framförde samma synpunkter på tävlingsidrottensom man i praktiskt taget alltid gör från kommuriisfiskt håll, nämligen atttävlingsidrotten inte behövs. Man ser den över axeln. Låt mig då säga att vibehöver både motionsidrott och tävlingsidrott. Tävlingsidrotten fuugerar oftasom en motor för den breda idrotten och är bra både i sig och som inspirationför människorrta. Så till reservation 6. Här konstateras både äv utskottetoch i den motion som ligger bakom denrta reservation, Kr416, att frågan varituppe tidigare. Ja, förvisso, men irtte blir dcrt mindre viktig för det. De tiofrämjande-organisationerna har ett samarbetsorgan. Vadvore då naturligare än att detta samarbetsorgan skulle få äska anslag direkthos regeringen och inte behöva gå över Riksidrottsförburtdet. Jag har haft förmånen att få plädera för detta tidigare.Jag gläder mig, fru talman, åt att få göra det igen. Jag tror att det härkommer att bli verklighet Crt dag. Jag har mycket svårt att förstå varför detskall gå över . Vi har ofta fått höra att det inte spelarnågort roll, förhär är det fråga om ett förslag från tillregeringen och att vi därmed redan har så som vi önskar, nämligen attregeringen beslutar. Jag frågade ordförartdcrt i Riksidrottsförburtdet hurmånga gånger regerirtgert hade ärtdrat på det förslag som Riksidrottsförburtdethade lagt fram. Då fick jag det ärliga svaret; ingen gårtg. Man kan alltsåklart se var beslutandet ligger; regeringen beslutar enligtRiksidrottsförbundets förslag. Jag yrkar bifall till dertna reservation. Det är bara att konstatera att socialdemokraterna är likakonservativa i dertna fråga som i så många andra frågor. Jag uppfattar iblandsocialdemokraterna som det mest konservativa partiet i denna kammare. Socialdemokraterna har i många frågor gått i stå. De harförlorat förmågart att gyrtna en positiv utveckling förfrämjandcorganisatiortcrna. Jag skall nöja mig med dessa ord . Jag har redanyrkat bifall till reservationerna 6 öch 10. Anslag till idrott, rekreation och turism Överläggningertvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum.) Prot.1986/87:132 . 1986/87:17 om anslag till bostadsdepariementet m.m.(prop. 1986/87:93 delvis och 1986/87; 100 delvis). 53 (); har i en reservatiort till detta betänkande föreslagit attbostadsdepartementets anslag fill utredningar m. m. skall föras upp med ettbelopp av 3,5 milj, kr., vilket är 4 miljoner lägre än det belopp somutskottsmajoriteten föreslår. Urtder detta anslag finansieras bl, a, densärskilda ungdomsboendedelegationen, som tillsattes 1985, Jaghar i debatten om bostadsutskottets betärtkande nr 16 om bostäder åt ungautvecklat min och inställning till ungdomsboendedelega-tionensverksamhet. tycks dess främsta funktion ha varit att utbetalasammanträdesarvoden. Någon förbättring av ungdomarnas bostadssituation har deninte medverkat till. Den bör därför avskaffas. Närdet gäller utredningsanslaget i övrigt anser vi att anslaget är tilltaget iöverkant, inte minst med tanke på att såväl sombostadskommitténs betänkande nu resulterat i propositioner. Vi föreslår därföratt detta anslag mirtskas med ytterligare 2 milj, kr. Jag yrkarbifall till den moderata reservationen i betänkandet, Anf.54 (); Vi har diskuterat och tagit ställning till bostadsutskottets betänkande..angåertde bostäder åt urtga. Vi har från framfört synpunktert att urtgdomsdelegatiortcrts arbete i sig inte tillskapar nya lägertheter. Delegationen bör avvecklas. Att i det här läget satsa ytterligare 2 miljoner på urtgdomsdelegationert artser vi vara fel, I budgetpropositionen 1987/88 föreslogs att 5,5 miljoner skulle anslås till utredningar m, m. Vi tillstyrker det förslaget, men avstyrker förslaget om att satsa ytterligare 2 miljoner. Jag yrkar bifall till reservatiort 2. j Anf.55 (): När det gäller betärtkartde 17 råder, som här har framgått, delademcrtingar om anslaget fill ungdomsbocrtdedelegationert. Ettbifall till reservatiortcrna skulle innebära att ungdomsbocrtdedelega-fiortCrtomgående skulle få lägga ned sitt pågående arbete utan att slutföra det.Majoriteten har inte sett det som en ändamålscrtlig hartterirtg av resurserrta. Mankan naturligtvis ha olika uppfattnirtgar om ungdomsboendedelegationen, och mankan tycka att delegationert irtte har kommit fram med förslag somvunrtit allas gillande. Inte heller har kunnat konstatera någotresultat. Men det behöver inte innebära att resultatet i fortsättningen blirlika dåligt. Utskottsmajoriteten haransett att ungdomens bostadsproblem är så allvarligaatt arbetet bör fortsätta och medel anyisas. Det faktum att så mårtga. ungdomarär utart bostad gör att alla till buds ståcrtde medel måste inriktas på attlösa bostadsbristen för uugdomarrta. Det är också bakgruuden till att vi frårtcenterns sida inte har velat gå emot regeringerts förslag attungdomsboendedelegationen skall få arbeta vidare. I reservation 1 frårt de moderata ledamöterna yrkas attanslaget minskas ytterligare, förutom att man vill ta.bort anslaget till ungdomsboendedelega-tiorten.Utskottsmajoriteten har inte heller här.funriit skäl att tillstyrka ert såkraffig rtcdskärning. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill utskottets hemställan i dess helhet i betänkande 17, Anslag till länsstyrelserna m. m\ Överläggnirtgert var härmed avslutad, . (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum,) 1986/87:18 om anslag till länsstyrelserna m,m. (prop.1986/87:100 delvis). Anslagtill länsstyrelserna m. m. 56 (); I betänkandet behandlas bl. a. mofiort Bo303av bl. a, m.fl. centerpartister, tar upp frågauom datorresurser till lärtsstyrelserrta i , ochJämflands län. Enligt motionen saknar.mart i dessa tre lärt de datorresursersom artdra lärtsstyrelser har. Det är ertligt vår uppfattrtirtg ert omotiveraddiskrimirtcring av dessa små glesbygdslän. Det finns artledning attdessa glesbygdslän inte skall ges möjlighet att utveckla sin verksamhet medhjälp av datorer på samma villkor som övriga län. I reservation 3 har vi,fråncentern tillstyrkt bifall fill motionens krav. Jag ber att få yrka bifall till reservation 3. 57 (); Utart att ha gcrtomfört rtågort statistisktsäkerställd urtdersök-ning vågar jag påstå att miljö och miljöfrågor hör fillde ämnen som mest engagerar människor. I varje fall talas det mycket ommiljö. Det är kartske så att märtrtiskorna märker att detta är ett område därdet finns brister i vårt välutvecklade och välorganiserade samhälle. Man kan.redart vid sin egen stugtomt se konsekvenserna av försurningenoch.vattenförstöringcrt. Artdra, större risker som ozonskiktets förändring,strålrtirtgsrisken och stora globala förärtdrirtgar informeras vi ständigt omgcrtom massmedia. som kravert på ökade irtsatser för miljön, växersig allt starkare, kämpar de regionala myndigheterna inom området med alltknappare resurser. naturvårdsenheter har liksom andra stadigamyndigheter fått minskade resurser de seuaste årert. Men för just denna Anslag ull länsstyrelserna m. m: myndighethar uppgifterna växt. tycker därför att det är befogatmed ett höjt artslag som dock av finansieringsskäl inte satts högre än 5 milj.kr. Vi vet att betydligt mer pengar egentligen skulle behövas. Naturvårdsenheterna arbetar främst medtillståndsprövning enligt miljöskyddslagen och med ansökningar av olika slag,uppgifter som måste prioriteras. Tillsyn och planering samt förebyggandemiljövård hirtrts irtte med. T.o.m. lagstadgade uppgifter får ofta ståtillbaka. De uya uppgifter som tillsyn enligt vattenlagen innebär, har man t.ex.ej fått riågra nya resurser för, och dessa ärenden kan inte prioriteras. Mårtgatillstånd enligt miljöskyddslagen börjar snart nå tioårsgrärtscrt, ochomprövningar kan bli aktuella. Resurserna för detta bedöms också somotillräckliga. Frårt mitt eget hemlän kan ett artnat exempel lämnas.Emån, som är svartlistad på grund av för höga kvicksilverhalter, passerar tvåsjöar i den övre delen, och . Sediment i dessa sjöarmisstärtks vara orsakert till kvicksilvcrutsläppcrt. Naturvårdsenheten i Kalmarlän vill gärna genomföra en undersökning av bottensedimerttcrt för att se omteorin stämmer och om en sanering går att genomföra. Ett höjt anslag skullekunna ge de resurser som saknas för en sådan utredning. En utredningskulle kunna ha stor betydelse för det framtida fisket i , som har enväsentlig fiskepotential. Det finns många andra exempel där resursbrist hindrar ettfortsatt arbete inom miljövården. Även om en översyn avmiljövårdsorganisationen pågår, finns så många angelägna projekt att en höjningav anslaget bör genomföras redan kommande budgetår. Jag yrkar därför bifalltill reservatiortcrna 1 och 4. I Crt annan folkpartireservation uttrycks önskemål om merutbildnirtg i ekologi på länsstyrelsenivå. Inför de förändringar som pågår inomjordbruket med marken i träda och ökad skogsplantering anser vi det särskiltviktigt att kurtskapsnivårt kan höjas och att fler kan få del av kunskapen.Bevarandet av det öppna landskapet och en ökad plantering av lövskog för attbehålla en ljus landskapsbild är frågor som också bör ägnas uppmärksamhet. Jag yrkar därmed bifall ävcrt tillreservation 2 och i övrigt till utskottets hemställan i bostadsutskottetsbetänkande 18. Under detta anförartde övertog talmanrten ledningert avkammarens förhandlingar. 58MAGNUS (); betänkande 1986/87:18 omanslag till länsstyrelserrta m. m. har i sartt traditionell anda samlat ettantal motioner som utmynnat i ett antal reservationer som bifogats nämrtdabetärtkartde. Det är i princip gamla bekanta som dyker upp i samma tappning somföregående årgångar. Länsstyrelsernas naturvårdsenheter handläggernaturvård samt miljö- och hälsoskyddsfrågor på regional rtivå. Deras uppgift ärbl. a. att pröva tillståndsärenden enligt miljöskyddslagen och utöva tillsyn.Ert viktig uppgift är att serva och informera kommunerna i deras kamp för enbättre miljö. Mofionärerna menar att rtaturvårdsenheterrta lider avresursbrist som arbetsuppgiftcrrta utökas. En av motionärerna kräveren personalförstärkning med i genomsnitt minst tre handläggare perlänsstyrelse. Det skulle röra sig om en anslagsökrtirtg i storleksordrtingen 30milj. för rtästa budgetår, om vi skulle följa motion Bo312 av AlfSvenssort. Det är ett helt orealistiskt förslag med hänsyn fillsamhällsekonomin i övrigt. har i ett yttrande tillbostadsutskottet framhållit att miljövårdsorganisationen för närvarartdeär.föremål för en översyn av en särskilt tillsatt utredare. Av direktivenframgår det klart att det bör övervägas vilka konkreta åtgärder som bör vidtasför att säkerställa resurszonerna för naturvårdcrt inte minst vad gällertillsyn och kontroll på den regiortala rtivån. Utredaren skall redovisa sinaförslag innevarartde år. avstyrkerbl, a, med denna motivering motionskraven. Vi i bostadsutskottet finner för vår del inga skäl tillartdra ställrtingstagandert. Utredarens förslag bör lämpligen avvaktas innannågon förändring sker på det regionala planet. Det bör också nämnas isammanhanget att naturvårdsenheterna icke drabbas av besparingar som en radandra enheter får vidkännas. Med denna motivering säger utskottsmajoriteten nejfill folkpartikravet på ökad resursfilldelning i storleksordningen 5 milj, kr,för kommande budgetår. Jag yrkaravslag på reservation nr 1 och bifall till utskottets hemställan. Reservation nr 2 behandlar dert ekologiska kurtskapcrt hoshandläggarna på länsstyrelscrtivå. Motionärerna och reservanterna hävdar attutbildning och information behöver ett ökat utrymme och att detta kräver en radåtgärder för att öka handläggarnas kompetens. Utskottsmajoriteten harsjälvfallet irtget emot ätt resp, handläggare blir kunrtigare och bättreutbildad för sitt dagliga rutinarbete. Men, säger utskottsmajoriteten, dettakan lämpligen ske via länsstyrelsernas organisationsnämnd, . Det finns ingahinder att utbilda persortal till ert ökad ekologisk kuuskap. Med dertna motivering avstyrker utskottet reservanternaslinje. Jag yrkar avslag på reservation nr 2 och bifall till utskottetshemställan. Reservation nr 3 gäller dataresurser vid länsstyrelserna.Blekinge, och saknar ärtrtu egua datorer. De utnyttjari stället granrtlänens datakapacitet. har ju skatteavdelnirtgarna brutits utur länsstyrelserrta, och eftersom de regionala ADB-artläggrtingar som aktualiserasi motionen använts främst för skatteändamål tillhör de organisatoriskt numeralänsskattemyrtdigheterrta. De här gamla databurkarna börjar nu vara rätt slitna, ochdiskussion pågår om huruvida dessa i längdert kan tjäna som moderrta datorer.Lärtsstyrelsens egna databehov tillgodoses i huvudsak med s. k. småskaligdatateknik. På länsstyrelsenivå diskuteras huruvida man skall övergåtill artnat . Även dessa överväganden sker inom länsstyrelsernasorganisations-nämrtd. Hur som helst kan grannlänen och övriga länsstyrelserserva de tre aktuella länen . Det finns alltså inga hinder för att nyttja datorerna.Argumentet att regionalpolitiska skäl skulle tala för en satsning på nyadatorer är därför ohållbart enligt utskottsmajoritetens uppfattrting. Blir detändrirtgar som innebär att ny datateknik införs finns dessa tre länsstyrelsermed i en sådan framtida omstrukturering. Anslag till länsstyrelserna m. m. Prot.1986/87:132 Med denna motivering yrkar jag avslag på reservafion nr 3och bifall till Anslag till länsstyrelserna m. m. Slutligen vill jag kommentera reservation nr 4, somegentligen är en följdreservation. I reservationert äskas medel med ytterligare5 milj. kr. Utskottet följer regeringsförslaget. Vi menar att det är en rimligavvägning som departementschefert och regeringen har gjort. Därmed yrkar jag avslag på reservation nr 4 och bifalltill utskottets hemställan i dess helhet. 59 (): Även om naturvårdsenheterna inte blir föremålför direkta besparingar, som utskottet framhåller i sin skrivrting, upplever deindirekt att det blir så, eftersom de får så många nya uppgifter men inga nyaresurser. De menar att vi här i lägger på dem många lagar på det härområdet, men vi ger dem inte medel till att hantera dessa lagar. Från det hålljag undersökte var man särskilt bekymrad över just det förhållandet att maninte kunde följa upp det beslut om vattenlagen som hade fattat. 60 (): anförde två skäl för avslag påvårt yrkande om att , och skulle få sammadatorresurser som övriga län. Det första skälet var att länsskattemyndigheten nu harbrutits ut från länsstyrelsert och att resurserua därför irtte skulle behövas.Jag vill då fråga om inte länsskattemyndigheterna i , ochJämtland skall ha samma tillgång till datorresurser som övriga län - att manhar brutit ut länsskattemyrtdigheterna gör ju inte ojämlikheten mindre. Det andra skälet för ett avslag var att datorutrustningennu börjar bli gammal och sliten överallt i landet och att det därför inteskulle vara någon större skillnad mellan de län som har denna utrustning och desom saknar den. Det skälet ser jag som ytterligare ett argument för vårt krav.Det är ju då desto angelägnare att förnya dessa resurser, inte minst i de trelän vi har aktualiserat. Uppenbariigen saknar dessa län de resurser som finns iandra län för det här ändamålet. Detta är i grunden enjämlikhetsfråga och en fråga om hur man från rättvisesynpunkt ser på deresurser länsstyrelserna över hela landet har. Enligt mening skallalla län behandlas, lika och ges samma förutsättningar. Då bör dessa resursergaranteras även Blekirtge, och , 61 MAGNUSPERSSON (s): påstod att detfinns angelägna behov inom naturvårdsenheterna, och det är helt riktigt. Menenligt gammal kutym här i kammaren bör man avvakta en pågående utredning, I dethär fallet kommer dert utredare som regeringen har utsett att lämna ett förslagredan om tre fyra mårtader. Vi kommer då att få konkreta förslag som rör justdessa frågor, I avvaktan på detta är utskottsmajoriteten inte beredd attdiskutera ytterligare medel till naturvårdsenheterna. De har, som sagt, inte hellerdrabbats av de nedskärningar som övriga enheter har fått vidkännas. Till AgneHartsson: De tre länert är faktiskt irtte styvmoderligt behartdlade. Dertyttjar datateknikcrt via sina grannlän på ett lika bra sätt som omdataburkarna stod" hos' länsstyrelserna i resp, residensstad. På mångalänsstyrelser är man säkert inte så glad åt att ha den här gamla utrustrtingen,Mert i avvaktan på att en helt ny datateknik eventuellt skall införas bör maninte rtu "rycka ut" de här tre länen. De servas på ett bra sätt i sindagliga gärning, även vad gäller de regionalpolitiska synpunkterna. Det firtrts alltså, herr talmart, irtgen anledning för detre länen att känna sig sämre behandlade. Vid ert everttuell framtida övergåugtill ny, modern datateknik finns dessa lärt med i bildert och kommer att varajämställda med övriga lärt, 62 (); Jag har förståelse för när det gäller att man inte skall vidta några åtgärder när enutredning pågår. Men för det första vet vlintc om dertrta iitrednirtg kommermed rtågot förslag, och för det artdra brukar det ta gauska inrtartdet händer någonting efter det att en utredning är klar. Eftersommiljöförstöringen går ganska snabbt på en del håll och eftersom detta har varitett angeläget behov lärtge tyckte vifrårt att man borde göra dennamindre förstärkrtirtg redart . Övcrläggrtirtgcrt var härmed avslutad. (Beslut i ärertdet skulle fattas vid ett sertarearbetsplcrtum.) 1986/87:25om Luftfari (prop. 1986/87:100 delvis). 63GÖREL (): Luftfarten har'haft en fullkomligt fantastisk utvecklirtg över hela världert. ISverige har arttalet passagerare i svertsk civil luftfart vid samtliga sveuskaflygplatser ökat frårt ca 9 miljoner passagerare till nära 15 miljoner ellermed mellan årert 1979 och 1985. Trafikökrtingen såväl i som i världert i övrigt harvarit så srtabb att kapacitetsbegrärtsningar har uppstått på flera håll. FörSverige gäller att hela landet är beröertde av Arlartdas kapacitet både ibartsystem och på andra områden. En snar tillkomst av en tredje bana är därförav nationellt intresse.