prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — ägnade sig åt en lång radsiffror i en sifferexercis som jag inte känner igen och därför inte kankommentera. Helt klart är dock att säger nej till regeringensbesparingar pä . Att vi placerar medlen på ett något annorlunda sättän har sin speciella bakgrund. Vi vill placera 295 milj. kr. på ettkvalitetsprogram för skolan. Vi lägger.dessa pengar pä ett konto för attkon-imunerna därmed skall ges möjligheter att använda dern pä bästa sätt.anpassat till de lokala förhållandena. Genom den här metoden ges bättremöjlighet att anställa fasta vikarier. Man kan inrätta flexiblaundervisningsgrupper. Man kan inrätta särskilda undervisningsgrupper förstörande elever. ge ökadevalmöjligheter också i den allmänna skolan. gör vidare ett nummer av att vi tar bort de25 miljonerna från den sarnlade skoldagen. Det är ett gammalt krav fränfolkpartiet. Vi har klart sagt ifrån att den samlade skoldagen på de flestaställen inte har fungerat särskilt bra. De pengarna för vi över till ett kontoför att ge större möjligheter att bevara små skolor. Vi har inte heller gjort någon hemlighet av att vi harfinansierat våra förslag genom besparingar på vuxenutbildning. I ett val mellanatt satsa på utbildning åt vuxna och att satsa på barn i den obligatoriskaskolan har det för oss varit helt klart: Vi prioriterar . 5 () replik: I de utbildningspolitiska debatterna brukarLarz alltid uppträda som magister, men förenar han sinmagisterroll med kamrersrollen. Jag tycker därför att han borde ha talat tystom det han sade om kamrerarna i i inledningen av sittanförande. anklagar oss moderater för att vi hävdaratt det finns ett behov av mindre klasser och att vi vill stödja de barn sombehöver mest stöd. Vi anser att det stödet ges bäst till barnen om det satsaspå undervisningen. Kringaktiviteter har ju måst tillskapas därför att så mångaelever inte har fått de baskunskaper och den tillfredsställelse som de harbehov av och har rätt att kräva i skolan. Med ett bättre stöd tillundervisningen kan man minska kringaktiviteterna - det är jag helt övertygadom. Sedan frågade oss om de ökadevalmöjligheterna på högstadiet. Han glömmer bort att det ju är fråga om sammatimtid även med ökade tillvalsmöjligheter. De, timmar som vi vill använda förtillvalsämnen tar vi från fria aktiviteter och från temastudier, och dessaaktiviteter kostar ju också pengar. Sedan vill jag tala om för , om han intekommer ihåg det7 att det på s. 27 i utskottsbetänkandet står bl.a. följande;"SÖ har fått i uppdrag av regeringen att undersöka frågan om tillvalet pågrundskolans högstadium och kommer att redovisa sitt uppdrag senast den 1november 1987. I uppdraget ligger att SÖ skall utreda möjligheterna att ha ettspråktillval jämte ett annat tillval." Utskottet är alltså på väg i denriktning som vi vill att,skolan skall gå., Välkommen efter, ! 6LARZ () replik: Jag förstår att det stör litet grand närfolkpartiets och faktiska siffror kommer fram i ljuset. Särskiltoroad blir jag när inte känner igen siffrorna. De står ifolkpartiets motioner och reservationer, och jag hoppas verkligen att ni vetvad det är ni talar om. Det är klart att det är bra att kunna säga till skolorna:Nu skall ni få 295 milj. kr. för att satsa på ökad kvalitet i undervisningen.Men jag tror inte de blir så förtvivlat glada om de får veta att manförst tar av dem 320 milj. kr. Det är det faktiska förhållandet. Sedan kan viglömma allt tal om vuxenutbildning osv,, för det gav jag mera som enillustration till hur oerhört svårt det har varit att tillsammans medfolkpartiet och modera- m. m. ternamobilisera en opposition mot regeringens besparingsförslag. Jag gjorde inget nummer av den samlade skoldagen. Jagkonstaterade att ni accepterar de 25 miljonerna, men jag konstaterade också attni använder dem på ett annat ställe, precis som sade. Med är förhållandet egentligen precisdetsamma. Ni säger; Vi skall satsa 238 milj. kr. Det ärväldigt viktigt, då kan n-ian få mindre grupper, stöd till de svaga elevernaoch allt sådant. Men först tar ni bort 565 milj. kr., och ni tar huvuddelenfrån det anslag för särskilda insatser och särskilda åtgärder på skolans områdesom just riktar sig mot de svaga eleverna i skolan. På det anslaget tar ni intemindre än 345 milj. kr., och det kan inte gå obemärkt förbi. Visserligen har fått ett uppdrag att seom det går att införa ytterligare ett språktillval, men det är faktiskt så attvarje ytterligare tillvalstimme man för in kostar pengar - om man menar allvarn-ied att eleverna skall ha möjlighet att välja mellan flera olikaverksamheter. Om klassen är samlad gården resurs man är given åt, men skall klassen i flera grupper kostar det faktiskt timmar. Det var dettaförhållande jag redovisade inledningsvis. Kostnaden kommer självfallet att ökaon-i man skall ha fler tillvalsmöjligheter. Kan bevisa någontingannat, tror jag man skulle vara tacksam både på och påutbildningsdepartementet, för då har hon verkligen gjort en bra insats. 7 () replik; När utformade sina förslag ipartimotionen om skolan, hade vi naturligtvis överlagt med våra företrädare utei kommunerna som arbetar med skolan. Det man utan tvekan har fastnat för son-idet mest angelägna att satsa pengar på är just att kunna ha flera fastavikarier, att kunna ha flexibla undervisningsgrupper, att kunna ha särskildaundervisningsgrupper för störande elever och att kunna ha en ökad samverkanmellan hem och skola. Det är vad man har prioriterat, och det sätt pä vilketman kan uppnå allt detta är att lägga pengarna på det sätt som vi harföreslagit. De här åtgärderna är, säger manockså, ett verksamt sätt att bidra till åtgärder rnot våldet i skolan. Deskapar mindre oro och gör det mera möjligt för lärare och övrig skolpersonalatt tillfredsställa de individuella behov som är mycket olika ute i de olikakommunerna. Det är därför vi har prioriterat det här sättet att fördelaresurserna. 8BIRGITTA RYDLE (m) replik: Bara helt kort några ord om tillvalen. Det ärfaktiskt sä. att en klass inte är samlad under fria aktiviteter heller, LarzJohansson. Klassen är även då indelad i många små grupper. Sedan några ord om finansieringen. Vi redovisar ärligt hurvi vill använda pengarna till skolan och varifrån de tas. Kan vi få enredovisning, , för varifrån tar de pengar som mansatsar på skolan? Och hur har man tänkt sig att lösa frågan om de 350 milj. kr.som lämnas ofinansierade enligt kompromissen? Ni säger ju att utbildningssektorni det sammanhanget inte får bli lidande. Hur skall ni klara den saken? Enligtgällande arbetsordning är det ju så, att regeringen skall täcka en utgift genomatt göra besparingar inom samma område. 9 () replik: Jagar alldeles övertygad om att YlvaAnnerstedt har fått det svar som hon har redovisat, om hon har talat med aktivakommunalpolitiker. Men jag är lika övertygad om att hon inte har redovisat helasanningen. Hon har säkert beskrivit verkligheten på samma sätt nu som hongjorde i Kommun Aktuellt. Jag påstår, , att det inte är ettsannfärdigt sätt att beskriva agerande. har ju integjort någonting för att stoppa besparingarna inom . Tvärtom föreslårman ju större besparingar än dem som regeringen redovisar. påminner mig också om att klassen är deladunder fria aktiviteter. Jo, , det är sant. Men jag antar att niinte vill påstå att de fria aktiviteterna skulle uppta 14veckotimmar. Skillnaden mellan de nuvarande , i förhållande till de 100 somni själva har redovisat, och de som ni nu talar om är faktiskt 14. Det äråtskilligt mer än vad de fria aktiviteterna tar i anspråk. När det gäller finansieringen har jag från talarstolensagt att vi, precis som övriga partier, har redovisat finansieringen i vårtbudgetalternativ. Då det inte har accepterats, har vi kommit med ett annatförslag. Det förslaget kan vi fortsätta att upprepa. Det gäller då deutestående 350 miljonerna. Regeringen återkommer kanske med ett förslag om höjdatobaks-, vin-och spritskatter, och jag tycker att det är ett bra sätt attfinansiera de . Det drabbar i varje fall inte skolan, ochdet hoppas jag att. också kan vara glad över. Grutidskolan m. m. 10BJÖRN (vpk); önskar man vad gällerutbildningspolitiken att och vpk hade gemensam majoritet här ikammaren. Det har varit ytterst intressant att se och höra hur farbror och ställer med tanterna . och ställde en del frågortill mig som jag skulle vilja kommentera litet grand. frågade om socialdemokraternas och vpk:skompromiss när det gäller att återföra medel till skolan skall betalas genombesparingar inom skolans område. Svaret från vpk är nej. Vi har i ställetföreslagit en tobaksskattehöjning. I det sammanhanget har för resten ävenmoderaterna tidigare tillfrågats av vpk, men de har tackat nej till medverkan. säger att skolan kan jämföras med ettföretag i kris. Då frågar jag: Menar att man skall förfara påsamma sätt med skolan som man gör med ett företag i kris? År folkpartietsmedicin rationalisering och personalminskningar? Det är ju medicinen i andrafall när det gäller debatter här i kammaren om näringspolitiken. sade också att man vill skapa konkurrensmellan olika skolor. På det sättet skulle skolan bli bättre. Det varfolkpartiets kvalitetsmedicin beträffande skolan. Men dä vill jag fråga; Varfinns den enhetlighet och likvärdighet som det talas om i Läroplan förgrundskolan, vilken ställt sig bakom? Finns det inget värde isamarbete och ömsesidig solidaritet mellanskolorna också inom en kommun? Vart leder konkurrens på kniven mellan skolornär det gäller mobbning och jämställdhet? Kan man inte tänka sig att skolornainom en kommun faktiskt kan utvecklas pedagogiskt genom ett ömsesidigtsamarbete? När vi debatterar den svenskagrundskolan gör vi det i en mycket bättre atmosfär . Jag menar inteatt allt skulle vara frid och fröjd, utan att bristen på frid och fröjddebatteras också utanför detta hus. Jag är glad att skolan kanske nu får denplats pä den politiska dagordningen som den förtjänar. Skolan är trots allt denstörsta arbetsplatsen i . När regeringen presenterade budgetpropositionen i januarioch det därvid framkom att man från regeringens sida var beredd på och dessutomförfäktade ståndpunkten att anslagen till skolan skulle skäras ner medytterligare 500 milj. kr., då hoppade i alla fall jag högt. Efter alla vackraord om skolans roll i samhället och en skola för alla väntade man sig inte ettnedskärningsförslag på skolans område. Förslaget har fått den kritik det förtjänar, och jag skallinte upprepa den . Intressant i sammanhanget är dock att detta sanslösaförslag verkar ha varit något av en väckarklocka till gagn för denutbildningspolitiska debatten - jagsäger detta utan att vara cynisk. Det är till stor del så att den massiva opinion - av elev- och lärarorganisationer. Hem och Skola m.fl. - som -nedskärningsförslaget skapade aktivt har medverkat till att vpk kunnat återföra lejonparten till utbildningsväsendet. Genom den uppgörelse vi förhandlat fram med socialdemokraterna har vi kunnat återföra nästan tre fjärdedelar av regeringens förslag till nedskärningar. Tyvärr räcker inte detta för att kunna skapa en skola somär anpassad till att vara en skola. När nu en av de stora kvällstidningarna,, på ett initierat sätt har dragit i gång en stor artikelserie kanman hoppas på att debatten fortsätter om vilka krav och önskemal som skallställas på en skola som är en skola. Från vpk;s sida menar vi att det parallellt med denallmänna debatten om skolan bör göras en samlad översyn av utbildningsområdet.Vi tror att det förhållande som råder med viss försöksverksamhet ochständigt nya delreformer som annonseras parat med ständig osäkerhet om nyanedskärningskrav inte skapar en god skolmiljö. Skolan måste få lugn och ro. Låt oss i stället ha en öppenoch frimodig debatt, som kan ge substans åt skolan . Att skolanskall ha lugn och ro innebär naturligtvis inte att vi nu har nått fram till enpunkt där skolan skall förklaras som nationalpark - tvärtom. Men fram till dessatt ytterligare kraftiga förändringar görs måste dessa vara väl förankrade utei skolans verklighet, och skolan måste fä tid att söka ta till sig denverklighet som den också har att verka i. Detta innebär förhoppningsvis att detskapas villkor och en atmosfär där fler än kan känna sig beredda attdelta i formandet av skolan för framtiden. - Detfinns dock beslut som har fattats och som redan nu borde mana till snara förändringar. Jag tänker bl.a. på den nya lärarutbildningen för som skall påbörjas. Den nyalärarutbildningen innebär bl. a. att eleverna kan få möjlighet att ha sammalärare än vad som är fallet. De nya lärarna får en bredarekompetens än dagens lärare har. Frän vpk:s sida menar vi att det gäller att möta de nyalärarna men också den läroplan för som finns sedan snart tio årtillbaka med lokaler som passar för de arbetsformer som är tänkta och möjliga.Vidare måste det ske en iipprustning vad avser resurser i skolan såsomskolbibliotek och olika läromedel. Man hade ju kunnat hoppas på att lokalanpassningsskäl vorede enda skälen för en upprustning av de svenska skolbyggnaderna, men efter attha besökt bl. a. här i är jag av en annanuppfattning. Jag kan garantera att jag i den skolan med lätthet kan.kasta ut utbildningsutskottets betänkande om mellan fönsterramarnautan att öppna fönstren. Sä gistna är fönstren i skolan. Vidare kan jag noggarantera att jag inte kan få en enda riksdagsledamot att uträtta sina behov pänågon av de toaletter som jag såg och som är till för eleverna. Miljön är heltenkelt äcklig och borde inte anstå en svensk skola av . Mot bakgrund av vetskapen att denna skola inte är den endai som har stora brister i miljön, och då inte minst urhälsoaspekt, harvi föreslagit ett ROT-program för skolan. Vi föreslår ett femårigtreparations-, om- och tillbyggnadsprogram. Kostnaden för staten blir högst 400milj. Det hävdas frän de övriga partierna att dessaangelägenheter är av art. Detkan så vara, men detta kan inte hindrariksdagen från att ta ansvaret för sina beslut och verka för att de skallfungera ute på fältet. Jag, vill hävda att det är lika naturligt att riksdagenfattar beslut om särskilda renoveringsprogram för skolan som att riksdagenbeslutar om sådana program för hyreshus och andra byggnader. Låt mig påminna omatt det också har förekommit särskilda statliga investeringsprogramför skolan och skolbyggnaderna. 1 tider då elevtalen tillfälligt sjunker och vi inväntaren nyutbildad lärarkategori frigörs en del medel som enligt vår mening böranvändas för långsiktiga investeringar i skolan. Samma typ av argumentation somi fråga om skollokaler kan man använda närdet gäller läromedel och värtförslagom ett lagstiftande rörande kostnadsfri skolmat. Att lagstifta i dennafråga vore att försäkra sig om att brister i undervisningens inhämtandeåtminstone inte beror på att barnen har hungriga magar. Det vore dessutom anständigt om Utskottets majoritet villese verkligheten i denna fråga. Vi vet att många föräldrar är ensamstående i dagoch att barn har relativt lång resväg till skolan. Bara dessa två kända faktaborde mana utskottsmajoriteten till eftertanke, om det ändå inte vore av vissvikt att garantera en näringsriktig kostnadsfri skolmat. Vad som förvånar i denna fråga är centerpartietsställningstagande - detta parti som så ofta är överens med vpk om vissabasfunktioner för skolan och som inom sig har folk som står matproduktion ochkostfrågor mycket nära. Ändå är man inte beredd att föreslå lagstiftning ifråga om skolmaten. 1 den vidare debatten om skolan får inteplikt- och rättighetsproblematiken glömmas bort. Här är det nu viktigt enligtvår mening att rättighetsbiten lyfts fram. Vi anser nog att pliktdelen är välså känd och exploaterad i skolan. När det gäller rättighetsdelen kan dock denna Prot, 1986/87:109 m. m. t/x. //x. enligt vårmening utvecklas ytterligare, Alla möjliga sätt måste utnyttjas för attunderlätta för eleverna att bedriva elevfackligt arbete. 1 detta sammanhang är det samarbete och den medverkan somkan upprättas med fackliga organisationer och politiska ungdomsförbund av stortvärde. Från sida måste beslut tas för att främja dessasamverkansformer. Det handlar om den sociala fostran. Elever som ägnar sig åtelevfackligt arbete skall ha rätt till kompensationsundervisning i den grad deanser sig behöva det för att reellt kunna utföra sitt fackliga engagemang. Detär något märkligt att man inom det svenska skolväsendet i en del fall, när manvill ägna sig åt idrott på hög nivå', kan få jämkning i sin utbildning men attdet inte gäller för elevfackligt arbete. Exemplet gäller i första handgymnasieskolan, men jag kunde inte låta bli att nämna det i sammanhanget. I det betänkande vi nu behandlar finns en delreservationer från borgerliga partier som kan verka lockande vid förstaanblicken. En sådan reservation gäller att det i stort sett skulle vara frittfram att välja vilken skola tillhörande det kommunala skolväsendet som man villgå i. En sådan bubbla verkar som ett hån, särskilt för oss som bor iglesbygd. Där begränsas nämligen denna s.k. frihet av faktiska förhållanden somskolskjuts, väghållning, barnomsorg, fritidsverksamhet etc. Men det kanske ärdetta moderater och folkpartister avser när de säger att endastskoladmi-nistrativa skäl skall kunna tala emot önskemålet. Snöplogning är föross i glesbygd numera ett skoladministrativt skäl. Jo, jag tackar förerbjudandet. Får jag då fråga: Skall man kunna byta skola efter behag, efterkanske ett, två eller , också? Och vart leder det? I ett par reservationer tas frågan om tidig skolstart upp.Det föreslås att barnen skall börja skolan . Till det kansägas att det redan nu finns möjlighet att börja skolan vid den åldern för densom så önskar och har behov därav. Denna möjlighet kommer säkert att ökaframöver, då elevtalen minskar. Jag anser inte att en skolstart är ett alternativ till pedagogisk utbyggnad av förskolan. ge en reell möjlighet till skolstart måste förskolanspedagogiska program förstärkas och utvecklas, och dithän är det långt. Detmåste gälla för dem som väljer att gä kvar i förskolan och börja skolan . Det kanske är bekant att man på en del orter bedriverdeltidsförskola redan . Man kan fråga sig hur skolstartenskall så att säga synkroniseras för dessa barn. Det återstår tydligtvis mångaproblem att lösa när det gäller en eventuell tidigare skolstart. Jag tycker också att man bör ställa sig frågan: Är det såbråttom att få sluta leka och allt tidigare börja skolan? Frågan får mig atttänka på en liten historia. En mamma frågade ; Min son, som ärså framstående i matematik och fysik, vad rekommenderar ni honom att läsa? -Sagor, sade Einstein.-Jaså, sade mamman konfunderad, och mer då?-Ännu merasagor, sade . Jag tycker att denna lilla historia bör mana tilleftertanke. Vad är skolan till för? Är den till för barnen och som ett möjligtverktyg för deras framtid, för deras möjlighet att förändra sin framtid? Ellerär skolan och debatten kring skolan främst till för oss vuxna och våra behov avatt strukturera verkligheten? Ställ er den frågan och läs folkpartietsreservation om att skolan inte bör haambitionen att lösa våldsproblem utan polis. Jag yrkar bifall till de reservationer tilldetta betänkande där mitt namn återfinns. 11 () replik; borde lyssna bättre på vadsom sägs från talarstolen. Han pådyvlade mig åsikter som jag mycket noggrantangav källan för, nämligen en företagsledare i ; denne ansåg attskolan var som ett företag i kris. Jag tycker inte att det är ointressant förett land som exporterar av sin produktion om skolan kan få fram demedarbetare med kvalitet som vårt näringsliv behöver. Detta är faktiskt ettinternationellt problem för industriländerna, som man diskuterar. En sak som jag tycker är viktig i döt sammanhanget och somjag också mycket klart redovisade är att män skall definiera målgruppen; Manskall ta reda på vilka människor det är man vänder sig till. De barn som i i skolan är mycket olika de barn som gick i skolan pä när degrundläggande linjerna i läroplanerna kom till. Konkurrens mellan skolor - kan det vara någonting?, sadeBjörn vidare. Ja, tänk, jag tycker verkligen att det är någonting!Det tvingar skolorna att lyssna på föräldrarna och deras önskemål, och dettvingar skolorna att titta närmare på sin kvalitet och förbättra den. Omföräldrarna dessutom har möjligheten att välja den ena skolan eller den andraflyttar de självfallet sitt barn till den skola som ger den bästaundervisningen. Skulle inte göra det med sitt barn? Jag tyckerdet är självklart att man som förälder resonerar på det sättet. I de skolor sominte kan hålla kvaliteten skall inte några barn gå kvar. gjorde vidare ett nummer av att det i hanshemtrakter inte finns någonting att välja emellan. Därför skall inte hellerandra kunna välja. Det är en typisk Jante-inställning: Bara för att inte allakan få allt skall inte någon få något. Vi i har en annan inställning. Vi tycker attdär det är möjligt skall man självfallet ha valmöjligheter. Det faktum att intealla kan få allt skall inte behöva utesluta att den möjligheten ges där detgår. Ett ömsesidigt samarbete mellanskolorna är väl ändå bra, sade , Ja, jag tycker att det ärutmärkt. Det är klart att skolorna skall samarbeta. Jag kan ge ett exempel frånmin egen kommun, där vi har försökt upprätta ett samarbete mellan den allmännaskolan och Waldorfskolorna som vi har i kommunen. Det hindrades i årataleffektivt av den socialdemokratiska majoriteten. 12BJÖRN (vpk) replik: Jag observerade att citerade.men jag tyckte inte att det framgick särskilt tydligt om hon delade åsikten attskolan kunde liknas vid ett företag i kris eller inte. På ett sätt fungerar väl skolan ypperligt ät företagen-den är ju ett extren-it bra sorteringsinstrument. Se bara på den socialasnedrekryteringen till högre studier - till gymnasieskolan och högskolan. Därsållas ju agnarna från vetet åt företaeen! m. m. När det gäller konkurrensen i skolan vill jag säga att jaginte tror att man har särskilt goda möjligheter att utveckla ett samarbetemellan skolor om man vet att man skall konkurrera om eleverna och kanske ävenom medel till skolan. Jag tror att det dä blir svårt att utveckla ett samarbeteså långt det är möjligt. Vi har ju i skolan prövat det mest effektivakonkurrensmedel vi har i samhället, nämligen betygen, och skolan blir ju barasämre enligt . Så till friheten att välja skola.. Frihet springer inte urannat än faktiska förhållanden, och faktiska förhållanden är väghållning,dagis, annan barnomsorg, fritidsverksamhet, kommunikationsmöjligheter,komn-iunal ekonomi och möjligheten att erbjuda skolskjutsar. Sådan är verkligheten. Om jagsedan kan välja mellan eneller tvä skolor är en annan sak, som vi inte behöver diskutera här i kan-imaren.Men jag tycker att man bör se på de praktiska, reella förhållandena innan manbörjar tala om frihet att välja hit eller dit. Man bör se till de resurser vihar i samhället. Jag frågar: Skall man kunna byta skola efter ett, tvåeller . om man tycker att den skola man går i är för dålig, att denkonkurrerar för dåligt med en annan skola i Skolsverige? Skall detockså vara möjligt, eller lägger skoladministrativa skäl hinder i vägen? Det ärtomt prat, om man talar om frihet och inte ser till praktiska, reellaförhållanden. 13 () replik: Det finns många saker som är bra i densvenska skolan- och som har blivit bättre. Men nog kan man ändå tala om kris ivissa avseenden. Ett exempel är att tioåringar har matematikkunskaperlikvärdiga med . Tycker inte att det är likvärdigt meden kris? Det är de tioäringarna som sedan skall föra vårt näringsliv framåt,som skall betala våra pensioner. Det finns ett annat område där jag tycker att man ocksåkan tala om kris. Det gäller de allt större våldsyttringarna i den svenskaskolan. Jag tycker inte att vi skall slå oss till ro och nöja oss med det. Vimåste alltså göra någonting, vi måste betrakta detta som en kris som skallåtgärdas. Ett antal åtgärder i den riktningen har vi föreslagit, och jag harredovisat vårt kvalitetsprogram tidigare. När det gäller valmöjligheterna tycker vi att föräldraroch elever skall få välja den skola som de anser ha den bästa kvaliteten.