prot · GA0952 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:52 Jaghälsar er hjärtligt välkojmna till det fortsatta arbetet /87 årsriksmöte och förklarar sammanträdet öppnat. 2§ Överlämnande av budgetpropositionen Finansminister avlämnaderegeringens proposidon 1986/87:100 med förslag till statsbudget för budgetåret1987/88 och yttrade Innan jag överlämnar budgetpropositionen vill jag till riksdagensledamöter framföra mitt beklagande av att väsentliga delar av proposifionenoffentliggjorts före dess framläggande här i . På förekommen anledninghar, inför publiceringen av årets budgetproposifion, en rad åtgärder vidtagitsi syfte att säkerställa att budgetpropositionen offentliggjordes vid sammatidpunkt som den överlämnades till . Eftersom dessa åtgärderuppenbarligen har varit otillräckliga kommer rutinerna att på nytt ses över.Bl. a. kommer förhandsutdelningen av pressmaterial, som har tillämpats sedan1976, att upphöra. Härmed,herr talman, ber jag att få överlämna 1987/budgetproposition. 3§ Överlämnande av kommittéberättelsen Justitieminister avlämnade regeringensskrivelse /87:103 med redogörelse för verksamheten inom de kommittéer somhade tillsatts efter beslut av regeringen, och anförde Jag ber att fill få överlämna kommittéberättelse. 4 8 Justerades protokollen för den 10, 11, 12, 15, 16 och17 , 5 8 Upplästes följande från statsministern inkomnaskrivelse: Regeringen har beslutat vissa ändringar idepartementsförordningen (1982:1177), Ändringarna träder i kraft den 1 januari1987, De innebär bl, a, att eft miljö- och energidepartement inrättas fr, o,m,, Jag har denna dag med verkan fr,o,m, den 1 januari 1987förordnat aft vara chef för miljö- och , , Skrivelsen lades till handlingarna,, 6 8 Talmannen meddelade aft till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven-ytterHgare undertiden,den 1 januari-den 28 februari, och för , som var sjukskrivenunder fiden den 14 december 1986-deri . Erforderliga ledighefer beviljades. Talmannen anmälde att ClaesRensfeldt (s) skulle fortsätta sin tjänstgöring som. ersättare för och att () fr. o. m. skulle tjänstgörasom ersättare för . 7 8 Talmannen meddelade att Per () den 23december 1986 återtagit sin plats i , varigenom uppdragsom ersättare upphört. 8 8 Tidsplan m. m. AnL 4 TALMANNEN: Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminär planför kammarens sammanträden den 12 januari-den 20 mars. Denna planöverensstämmer med fidigare lämnat förhandsmeddelande. Jag vill erinra om att till kammarens ledamöter utdelatsbl.a. förteckning över propositioner avsedda att avlämnas ochmeddelanden om arbete m. m:: 9 8 Föredrogs och hänvisades 1986/87:70till utrikesutskottet 10 §Bordlades Prot. 1986/87:100Förslag till statsbudget för /88 T/rfs lanm m 1986/87:103 kommiftéberättelse 118 Anmäldes och bordlades 1986/87:69 Förbättradkompensation vid koritidssjukdom och vid tillfällig vårdav barn 1986/87:71 Vissa akfiefrågor för , m. m. 128 Anmäldes och bordlades 1986/87:Joll5 av AndersAndersson och () 1986/87:Joll6 av m.fl, (c) 1986/87:Jol 17 av Hans Dauoch () 1986/87:Jol 18 av () 1986/87:Joll9 av OlleÖstrand m. fl, (s) 1986/87:Jol20av m. fl, (vpk) 1986/87:Jol21av m,fl, (fp) 1986/87:Jol22 av BrittaBjelle och () 1986/87:Jol23av m, fl, (s, m, fp, c) 1986/87:Jol24av () 1986/87:Jol25av m,fl, (fp) 1986/87:Jol26av i m, fl. 1986/87:Jol27 av m. fl, (c) 1986/87:Jol28 av AlfSvensson (c) 1986/87:Jol29 av MariinOlsson och () Jaktlag, m, m. (prop,1986/87:58) 13§ Anmäldes och bordlades betänkande 1986/87:17 Vissagrundlagsfrågor m, m. 1986/87:11 TilläggsbudgetI till statsbudgeten för /87 1986/87:4 Fiskefartyg somhjälpminsvepare .Socialutskottets betänkanden /87:14 Åtgärder mot asbest (skr. 1986/87:68)1986/87:15 Långa väntetider för rättspsykiatriska undersökningar Prot.1986/87:52 betänkanden 1986/87:9 Kemikaliekontroll m, m, Meddelande om inter pellationer 1986/87:10Försurningen 1986/87:11 Djurförsök 14 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:129 av (vpk) tilljustitieministern om de kurdiska invandrarna: efter mordet på OlofPalme har polisen ännu inte presenterat något material som pekar på att man harnågon lösning i sikte. Men redan från början har spaningsledningen låtit läcka utaft man följer ett "huvudspår" som "säkerhet"skall leda till att mördaren grips. Det "huvudspåret" är denterroriststämplade kurdiska organisationen , Detta har medfört att medlemmar i organisafionen, som pålösa grunder och utan att öppna bevis företeffs dömts för delaktighet i mord påkurder, gång på gång kallats till förhör, utsatts för husundersökningar ochandra trakasserier. Men det har infe bara drabbat dem som öppet sagt sigtillhöra PKK utan även andra i den kurdiska invandrargruppen, först och främstgenom aft det i den allmänna opinionen allfid görs en koppling mellan enorganisation och de etniska och nationella grupper varur den uppstår. Dettaskeroavsetf om organisationen, som i PKK:sfall, barett mycket litet stöd avsina egna och t.o.m. betraktas som en motståndare, ja, som en fiende.Palmeutredarna har emellertid också vänt sig till kurder som tar avstånd frånPKK, som infe sympatiserar med organisationen och som inte vill ha något attgöra med den. Sådana personer har kallats till förhör, utsatts för trakasserieroch hotelser. Kulmen på allt detta har varit polisens och Palmeufredarnasaktioner i samband med ett krogbråk i med efterföljande skottlossningmot polisen, Def ledde till frihefsberövanden, anklagelser om brott som sedaninte kunde bevisas, husundersökningar och beslag på i ,Allt detta har påtalats av de anhållnas advokater och även lett till enJO-anmälan, Men vad avser justitieministern och regeringen? Hur längeskall spaningsledningen i få peka ut en speciell grupp avinvandrare och tala om "huvudspår" i Palmemordet utan aft komma medminsta bevis? Hur länge skall kurderna i känna rädsla försäkerhetspolisens agerande och dess kontakter med den turkiska motsvarigheten?Def är dags att regeringen talar klarspråk om Palmeutredarnas metoder och derassätt att trakassera den kurdiska invandrargruppen. Jag villställa följande frågor fill justifieministern: Vilkaåtgärder tänker justitieministern vidta med anledning av Palmeutredarnasenvetna utpekande av PKK som "huvudspår" utan att några bevis läggsfram? Vilkaåtgärder tänker regeringen vidta för att avlägsna den stämpel som kurderna fåtti den allmänna opinionen genom polisens agerande? Har den svenska regeringenhaft några kontakter med i fråga om kurderna eller denkurdiska organisationen ? Hur trovärdiga bedömer justitieministern ochregeringen de uppgifter som militärregimen i lämnar till svenskamyndigheter och svensk polis om den stora kurdiska minoriteten i ? 1986/87:52 12 jariuari 1987 1986/87:130 av () tillstatsrådet om våldet i skolan: Def finns undersökningar som tyderpå att det är dubbelt så vanligt att barn skadas i skolan som att vuxna skadas iarbetslivet. Bland 7-9-åringar inträffar en tredjedel av alla kroppsskador iskolan, och 10-15-åringar får hälften av sina skador i skolan. Mycket tyder påaft våldshandlingar ligger bakom en stor del av de s, k, olycksfallen. Skador uppkommer i huvudsak under raster och påidrottslektioner. Näsfan hälften av skadorna i skolan sker under raster, som är3-4 gånger farligare för skoleleverna än fritiden, I intervjuades 16elever som skadats under rast, I sex av fallen uppkom skadan genom våldshandlingfrån kamrat med uppenbart uppsåt att åstadkomma kroppsskada, I ytterligare femfall var def möjligt aft uppsåt att skada förelåg, I bara fre av de 16 fallenkunde man säkert utesluta att skadan orsakats av våld från kamrat, skolöverläkare, , har gång på gångpåpekat att det mest alarmerande i skolhälsovårdens årsrapportering är detökade våldet bland eleverna. För vuxna vore det otänkbart aft tvingas gätill en arbetsplats där stor risk finns för kroppsskada på grund av misshandel,Arbetsmiljölagen föreskriver att inte bara skador som uppkommit under arbetstideller på väg till och från arbetet utan också tillbud skall utredas ochåtgärdas. Barn har ingen rätt fill skyddsombud eller skyddskommittéer, ingensom direkt är ansvarig för att deras intressen tillvaratas i planeringen avskolmiljön, ingen som registrerar, utreder och vidtar förebyggande åtgärder pågrund av inträffade skador eller tillbud. Den arbefsmiljölag som antog 1978 omfattar ävenskolelever fr, o, m, årskurs 7. fick i uppdrag att utreda hurlagen borde tillämpas, och det resulterade i en rapport som presenterades , I rapporten betonas att def är önskvärt att skyddsarbetetutsträcks till att gälla alla skolbarn, även om arbetsmiljölagen enligtriksdagsbeslutet bara skulle gälla från årskurs 7, Det är nu sedanbeslut togs att arbefsmiljölagen skall omfatta även elever från årskurs 7,finns det inga enhetligt utarbetade regler för hur skyddsarbetetför elever skall organiseras.Ärendet ligger enligt uppgift fortfarande kvar hos . ' Det finns många vackra exempel på hur man genomsystemafisk registrering, rapportering och uppföljning av skador samtinformationsverksamhet nått lysande resultat i det förebyggande arbetet. Det ärav stor vikt aft skyddsarbetet bland skolelever kommer till stånd enligtriksdagsbeslutet , Det skulle få stor betydelse inte bara för attförebygga olycksfall utan även för aft på ett rationellt sätt förebygga skadorpå grund av fysisk och psykisk misshandel i skolan, I anledning av ovanstående'vill jag till statsrådetGöransson ställa följande frågor: När kan det förväntas aftarbetsmiljölagen kommer att tillämpas från årskurs 7 i enlighet med riksdagsbeslutet ? 2, Är statsrådet beredd att tainitiativ till att skyddsarbete i arbetsmiljöla gens anda även kommer att omfatta elever i årskurserna 1-6? 1986/87:131 av () tillkommunikationsministern om Gotlandstrafiken: har den 19december 1986 sagt upp statens avtal med (Gotlandsbolaget) iVisby, vilket innebär att detta rederi ej tillåts bedriva regelbunden trafikmellan och svensk hamn utanför , s. k, koncessionstrafik, efterden . har fransportrådet presenterat ett principavfalmed innefattande att detta rederiskall överta Gotlandstrafiken fr.o.m. . Avtalet mellan staten och Gotlandsbolaget har inneburitfördelar för såväl staten som Gotlandsbolaget och . Genom avtalet harstaten på eft posifivt sätt kunnat bidra till den regionalpolitiskautvecklingen av , vilket varit fill stor nationalekonomisk nytta.Gotlandsbolaget i sin tur har genom avtalet fått möjlighet att utvecklaverksamheter utanför Goflandstra-fiken med rederiets egna medel. Genom aft Goflandsbolaget haft som sinhuvudsakliga verksamhet aft ombesörja de reguljära person- ochgodstransporterna mellan och fastlandet, har detta företag kommit attfå stor betydelse för den gotländska befolkningen och det gotländskanäringslivet. Företaget har byggt upp en kompetent organisation med i huvudsakgotländsk perspnal och gotländska underleverantörer, vilket i betydandeutsträckning bidragit till sysselsättningen på , saknar anknytning till Gotlandoch har ingen erfarenhet av persontrafik. Motbakgrund av det anförda får jag ställa följande frågor: 1, Har transportrådet vid någotfillfälle under förhandlingarna med Goflandsbolaget om eventuellt nytt avtalförelagt detta bolag ett slutbud. eller harGotlandsbolaget erbjudits avge ett sådant innan nytt avtal tecknades medNordström ? Harlänsstyrelsen på , eller de anställda i Goflandsbolagetberetts tillfälle att inkomma med synpunkter innan det nya avtalet tecknades? Kanregeringen garantera att sysselsättningen på inte kommer att minskatill följd av det nya avtalet? Innebärdet nya avtalet aft det kommer att bli billigare att resa mellan ochfastlandet? Kommer detnya avtalet ått tvinga fram några nedskärningar i Gotlands-trafiken jämfört meddagens situafion? Medför detnya avtalet, att förslaget om s, k, bashamnstrafik mellan ochfastlandet med som enda fastlandshamn ånyo kommer att aktualiseras? 1986/87:132 av i (m) fillstatsministern om publiceringen av budgetpropositionen: besvaradestatsminister en interpellation från , mig om företrädesrätten tillinformation om regeringspropositioner. Interpellationen framställdes medanledning av förra årets budgetläcka innan erhållitbudgetpropositionen. Statsminister förklarade då att man inomregeringskansliet skulle vidta förändringar i informationssystemet för atthindra dylika läckor. fick vi via radion fredagenden lyssna fill en redogörelse för och en kommentar fill årets budgetinnan den bekantgjorts för . Jag tillät rriig i det tidigare sammanhanget erinra om huren socialdemokratisk brittisk finansminister tvingades avgå till följd av enmotsvarande informationsläcka. Har statsminister någonkommentar att lämna med anledning av vad som åter inträffat? Skall vi tvingas acceptera atttredje statsmakten nu definitivt är den första och den tredje? 1986/87:133av () till jusfitieministern om den regionala fördelningenav polismanstjänsfer: har i uppdragfrån regeringen att lämna förslag om eventuellaomfördelningar av polismanstjänster mellan polismyndigheterna. Länsstyrelserna skall yttra sig före över"FUP - fördelnings-utredningen avseende polismanstjänster". Dettaförslag innebär en kraftig centralisering. Exempelvis vill man tillföraStockholms och län 194 polismanstjänster medan skulle mista54 tjänster, 48, 25 och 15, Dessutomhotas mindre Prot.1986/87:52 arbetsgrupper av nedläggning, dvs. polisstationer dras in imindre kommu- ner, Allmänpreventionen,laglydnadsundervisningen, service till och kon- "; ~~ ' ~ takt med allmänheten försämras. Meddelandeom frågor _ , , ,,,,.,, , , ., r . . . , Forslagethar regionalpolitisk betydelse. Man tar resurser frän landsbygden därför har fått allt större problem i storstäderna och ökar därmed trycketytterligare på storstäderna. Man skapar nya problem på landsbygden utan attlösa dem i storstaden. Förslaget bör inte genomföras. Med hänvisning till dettaber jag att få fråga justitieministern: Kommer statsrådet att överlämnaavgörandet till om regeringen önskar genomföra förslaget medomfördelning av polismanstjänster mellan polismyndigheterna? 15 8 Meddelande om frågor Meddeladesaft följande frågor framställts 1986/87:275 av i (m) fill jusfitieministernom påföljden för brott: "Den man från Hörbytrakten somnyligen greps på bar gärning i en bil han stulit i Hammarlunda sedan han förstsmifit från en polisspärr i , slipper extra påföljd för sina bravader,konstaterade att eft tidigare dömt, men ännu infe avtjänatfängelsestraff räcker även för senaste bravaderna, Mannen har suttit häktadsedan han greps," Ovanstående är eft citat från den 11december 1986, Det är alltså möjligt att en lagstridig handling för vilken manblir dömd inte resulterar i straffskärpning. Detta har irriterat många poliseroch förvånar säkert allmänheten. Är statsrådet beredd vidtaändringar i lagstiftningen så aft brottslingar infe slipper straff i vissasituationer? 1986/87:276 av () fill jusfitieministern omen omfördelning inom polisorganisationen: remissbehandlas ett förslag frånrikspolisstyrelsen - utarbetatpå regeringens uppdrag- om en omfördelning av 370 polistjänster. Förslaget skulleför län innebära att totalt 24 tjänster dras in - 16 iKristianstads polisdistrikt, 4 i , 3 i och 1 i , Förslagetär helt oacceptabelt. De brister som finns i polisorganisationen i mångadistrikt bör lösas genom en ökning av antalet tjänster och en större intagning till polisutbildning, 12 Jag villmot denna bakgrund fråga justitieministern: Är regeringen beredd genomföra enomfördelning inom polisorganisationen som får sådana följder att tjänster drasin i vissa län? 1986/87:277 av () tillutbildningsministern om antalet elever per basresurs på grundskolansmellanstadium i : Regeringen beslöt attändra reglerna för medeltalet elever per basresurs på mellanstadiet iVästerbotten, Medeltalet skall höjas från 18,4 fill 19,55 elever i genomsnitt.Regeringens beslut har utlöst oro i länet. Enligt beräkningar måste antaletbasresurser minskas med ca 15, och flera glesbygdsskolor hotas av nedläggning. Jag vill därför frågautbildningsministern ifall regeringen är beredd att ompröva sitt beslut för attdärigenom rädda nedläggningshotade skolenheter i regionalpolitiskt svårtutsatta kommuner och kommundelar, 1986/87:278 av () tilljusfitieministern om polisresurserna i : har påregeringens uppdrag lämnat förslag fill omfördelning av polistjänster frånolika län fill . tillhör de län som är berörda, 25polistjänster föreslås bli överflyttade från länet till , Omdetta förslag genomförs innebär def risk för ett minskat rättsskydd förbefolkningen i länet, är ett län som under en följd av år har drabbatsav neddragning av statlig verksamhet och som har arbetslöshet. Jag villdärför ställa följande fråga till justitieministern: Avser regeringen att minska de polisiära resurserna iBlekinge län? 1986/87:279 av (vpk) till jordbruksministernom åtgärder mot djurplågeri i samband med svinslakt: Uppgifter har förekommit imassmedia om vad som synes vara svårt djurplågeri vid hanteringen av grisar isamband med slakt. Hets och jäkt vid slakt på löpande band gör att bedövningoch avblodning av grisar ibland misslyckas. Grisar har vaknat upp ur bedövningi hett skållvatten för att därefter drunkna, I något fall har grisen inte baravaknat upp i skållkaref, utan tagit sig upp ur vattnet och försökt fly frånslakteriet. Expertis vid Lantbruksuniversifefef och olika slakterierhar vitsordat att sådana händelser inträffat ganska ofta, och juridisk expertishar uttalat att det måste betraktas som djurplågeri. ,lantbrukssfyrelsen och synes inte, trots att man känner tillproblemet, ha vidtagit några åtgärder för att förhindra ett enligt min meningoacceptabelt förhållande. Även om det kan medföra minskad takt vid slaktning(en gris ) måste det gå att hitta säkrare och effektivaresätt för bedövning och avblodning. Prot.1986/87:52 Mot bakgrund av ovanstående frågarjag jordbruksministern: 12januari 1987 . . ---------------------- Harregeringen för avsikt att vidta några åtgärder för att förhindra Meddelande omfragor djurplågeri i samband med svinslakf? 1986/87:280 av () tillarbetsmarknadsministern om inskolningsplatser för ungdomar: Arbetsmarknadsministern besvaradeden min fråga om vilka åtgärder som kunde vidtas för attpåskynda avtalsförhandlingarna om inskolningsplatser för ungdomar. Arbetsmarknadsministern lämnade ett positivt svar ochuttalade att "vi måste nu alla på olika sätt sätta press på parterna, såatt förbundsavfal snabbt kommer fill stånd". Enligt uppgifter i dagspressen har parterna "körtfast". Denna synnerligt angelägna arbetsmarknadsfråga är inte löst. Med hänvisning till ovanstående ber jag att få ställaföljande fråga till arbetsmarknadsministern: Vilka ytterligare åtgärder utöverde redan vidtagna tänker statsrådet vidta för aftpåskynda avtalsförhandlingarna om inskolningsplatser för ungdomar? 1986/87:281 av () till miljö- ochenergiministern om statens vaffenfallsverks upphandling av vindkraftverk: Forsknings- och utvecklingsinsatsersamt satsning på prototyper har visat att vindkraft är ekonomiskt jämförbar medt, ex, kolkondens i . har i uppdrag att upphandla ytterligarevindkraftverk. Det är självfallet väsentligt att detta fortsätter att främjavår egen forskning och industri. Enligt uppgift finns det planer hosvaffenfallsverket att köpa vindkraftaggregat från , Detta förefalleregendomligt. Med anledning av def anförda ber jag aft till statsrådetBirgitta få framställa följande fråga: Vill statsrådet se till att sådanadirektiv ges till att beställningen av vindkraftverksker i ? 16 8 Kammaren åtskildes kl, 11,05, In fidem