prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Självfallet skall ingångna avtal hållas, menvi har föreslagit att man skall ta upp diskussioner med den norska regeringenför att se om man inte kan använda dessa medel på ett mer effektivt sätt än attanslå dem till denna svensk-rtorska fortd för irtdustriellt samarbete medtartke på de uttalandert som görs i propositiorten om svårigheten att få framföretag som vill ha stöd från fondcrt. 84 HÄDAR () replik; I reservationert talas om avslag påframställningcrt om kapitalpåfyllnad. Det är den jag utgår från när jag sägeratt inte vill stå fast vid ingångna avtal. 85 PER () replik: Då tycker jag att skall tittalitet närmare på den. Det sägs att vi nu bör avslå framställan omkapitaltillskott för att i stället ta upp förhandlingar om att avveckla fondcrt.Kan man inte få till stånd ert uppgörelse med norrmännen får man självfalletfölja upp avtalet och då artslå de medel som behövs. 86 (): 1985 bildades Nova genom en samordrtingav verksamheterna i Svetab och Svenska utvecklings AB, två dotterbolag inomProcordia, f, d. Statsföretag, Svetab har tidigare haft ett artsvar för regionalinvesteringsverksamhet med inriktnirtg på små och medelstora företag, Dertnaverksamhet har bedrivits i regionala investmentbolag. Affärsidén förinvestcrirtgsverksamhe-ten har varit att bolagen skulle medverka i expansivaoch utvecklingsbara småföretag i regionalt utsatta områden gcrtom tidsbegränsatdelägarskap i minoritetsställningkombinerat med fortlöpande affärsutveckling. verksamhet har varit positiv ochhaft betydelse för en regional utveckUng och för attskapa nya jobb i sysselsättnirtgssvaga regioner i landet. vill Nova befrias från att i sin verksamhetta ett särskilt regionalt ansvar, Frårt sida kan vi i och för sigacceptera detta med hänsyn till den ändrade organisatiortcrt ochverksamhetsirtriktningen. Men det irtrtebar att dertna typ av verksamhet måste tasöver av andra orgart, för behovet av regionala insatser ökar ju pågrund av socialdemokraternas misslyckade regiortälpolitik. har tidigare beviljat Svetab 70 milj, kr, fördess.regionala verksamhet. Av dessa återstår i form av aktiekapital ochreservfond i de regionala utvecklingsbolagen 35 milj. kr. vill nuköpa sig fria från sitt regionalpolitiska ansvargcrtom att återbetala dessa 35milj. anser att detta infe är tillräckligt för attProcordia skall befrias från sitt regionala ansvar. De återstående 35 miljonerkronorna av de 70 bör rimligtvis har gett en viss avkastnirtg uuder den tid somde har disponerats, och denna avkastning bör nu komma statskassan till godo. Viföreslår därför att nya överläggnirtgar tas upp mellan staten och isyfte att få till stånd en extra utdelning som lämnar till staten;den skall då inte vara 35 milj, kr, utau 50 milj, kr. Vidare föreslås i betänkandet att 23,2 milj, kr, skallanvisas för att täcka ;s kostnader för mellanlagring avradioaktiva bränsleelcmcrtt och brärtslerester från den nedlagda R 1-reaktorn,Ågesta-reaktorrt och forskningsverksamheten i Studsvik, har artvisat drygt 76 milj, kr. för avvecklingav forskningsreaktorer. Med det rtu föreslagrta beloppet uppgår således dessaavvecklingskostnadcr till nära 100 milj. kr. Vi tycker att det är rimligt att betrakta kostnaderna fördessa forskningsreaktorer som en utvecklirtgskostrtad för kärnkraften. Totalt har under åreus lopp åtskilliga miljarder avskattemedel satsats på forskning och utveckling av kärnkraftert. Det ärorimligt att fortsätta att ta ut dessa kostnader via skattsedeln. Kärnkraftenbör själv bära kostnaderrta för förvaring av dessa restprodukter frånforsknirtgs- och utvecklingsverksamheten. Dessa kostrtader bör därför täckas av de avgifter som tasut på all kärrtkraftsproducerad el för att bestrida kostrtaderrta för såvälavvecklirtg av kärnkraften som förvaring av utbränt kärnbränsle och övrigarestprodukter. Med det anförda, herr talmart, ber jag att få yrka bifalltill reservatiortcrna 2 och 3 i betänkandet. Stödet ull svenskt-norskt industrielh samarbete, m.m. Överläggningert var härmed avslutad. (Beslut iärertdet skulle fattas vid ett senare arbetsplenum.) 14 §Föredrogs näringsutskottets betänkartde 1986/87:32 om mineralpolitik (prop.delvis). 1986/87:74 delvis och 1986/87:100 Prot.1986/87:132 . 87 PER (); I rtärirtgsutskottets betärtkartde 1986/87:32finns en moderat reservatiort, nr 5. Det är en reservation som går tillbakatill det beslut som fattade om ett femårigtprospekteringsprogram på 300 milj. kr. Vi moderater var motståndare till dettadå, och vi är det fortfarande under deu- tid som prospekterirtgsprogrammetgenomförs. Vi följer alltså vårt tidigare ställningstagande i denrta fråga. Med hänvisnirtg till tidigare förd debatt i exakt sammafråga ber jag, herr talman, att få yrka bifall tillreservatiort 5. 88 (vpk): Gruudert för ert mineralpolitik för Sverigebör enligt vpk;s menirtg vara minskat irtterrtatiortellt beröertde, minskadsårbarhet, lårtgsiktighet och samhällsekonomiska bedömningar. Utifrån degrundsatserna har vpk formulerat sirta motioner om mineralpolitikert: Vi harockså ansett det viktigt att utveckla den bakteriellamirtcralutvinningsmetodcrt, att få ett rtationellt program för gruvnäringert,att få ett särskilt program för utvecklingen vid mot ett större ochvidare produktprogram och att äntligen det mineraltekniska utvecklingscentrumetinrättas i . Vi vill också att särskilda, riktade irtsatser görs motVästerbottens gruvfält i samarbete med . Vi anser att de statsägdagruvorna i , som drivs av , skall få drivas ävcrt ifortsättrtirtgcrt. Med detta yrkar jagbifall till samtliga vpk-reservatiorter i detta betänkande. 89BRUNO POROMAA (s): Jag hade tänkt belysa gruvindustrinssituation och ävcrt återge några av de åtgärder som vidtagits av regeringen föratt förhindra alltför tidig befarad avvecklirtg av dcrt svenska gruvnärirtgcrt.Detta får dock anstå tills vidare. Jag inskränker mig i stället till attkortfattat beröra reservationerna i betänkartdet. Vid detta betänkartde har fogats 16 reservatiorter, avvilka vpk svarar för 15 och för 1. Så gott som samtliga av dessareservationer har varit föremål för ställningstagande och ävenavslagits . Samma skäl som tidigare kan anföras förett yrkande om avslag. Detta gäller främst de fyra första reservationerna. De två efterföljande reservationerrta berör de statligainsatserna för prospektering. vill att anslaget fill NSG för bl. a.prospektering skall minskas med 20 milj. kr., medan vpk i sin reservation villatt programmet för utökad prospektering skall tillföras ytterligare 204 milj.kr. utöver de 96 milj. kr. som regeringen föreslår iforsknirtgspropositiortcrt. Ertligt utskottsmajoritetens uppfattnirtg är de belopp somföreslagits av regeringen väl avvägda. Med hjälp av dem kanprospekteringsverksamheten även hållas på en hög nivå. Vad sedan de två reservationerna om industrimineraler ochreservationen om legeringsmetaller beträffar har utskottet mycket utförligtredovisat vad somgjorts, vad som är aktuellt och vad man har för avsikt att göra. Utöver det harjag inte mer att tillägga utan yrkar avslag även på dessa reservationer. Reservationen om ett mincraltekrtiskt ccrttrum var ocksåföremål för ställningstagande så sent som . Detsamma börställ-rtirtgstagartdet bli ävert , nämligen avslag på reservationert, dåytterligare satsrtingar nu görs på forskrting och utveckling och dessa kommerbl, a. Luleåregionen till del. Det förslag om ett sådant ccrttrum somNorrbotteude-legatiortcrt aktualiserade har ej förts fram som ettförslag frårt SGU, Reservationerna om vissa särskilda projekt såsomzinksmältverk i län, avfallshögarna i och järnsvampverk iNorrbotten och Bergslagen har också varit föremål för riksdagertsställrtingstagande tidigare. Inget har hänt sedan den fidpunkt som skulle vara avavgörande betydelse för en ändring av tidigare ställningstaganden, varför jagyrkar avslag också på dessa reservationer. Slutligen, herr talman, begärs i de återståendereservationerna ett utvecklingsprogram för gruvnäringen, åtgärdsprogram förgruvnäringert i och utvecklingsprogram för , När riksdagert kommer att fatta beslut om detta betänkandeblir det ett beslut om fortsatta satsningar på prospektering, geologiskkartering samt forsknirtg och utvecklirtg. På viktiga puukter har således, inomramen för ett investerings- och utvecklingsprogram för mineralområdet, åtgärdervidtagits som på många punkter väl överensstämmer med reservationerna. Utskottet räknar också med att regeringen föranstaltar omen skyndsam analys och en samlad bedömnirtg av markrtadsförutsätfningarna förolika mineralråvaror. Underlaget för den här artalysen kan exempelvis defackliga organisationerna, berörda företag och internationell expertis bidramed. Med detta material som grund kan vi få ett klarläggande om vad som skallgöras för att utveckla vår gruvnäring och för att klara den alltmer hårdnandekonkurrensen. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. 90 (vpk) replik: Det är klart att man alltid kan säga somBruuo Poromaa, att insatserna för prospekteringcrt är tillräckliga. Men jag varsjälv på den gruvkortfcrcrts som hölls i , och där visades med allönskvärd tydlighet att insatserna var alldeles för blygsamma och att detbehövdes långt större belopp ärt vad regeringen föreslår. Det firtrts ingen artledning attmera djupgående belysa åsiktsskillnaderna mellan och mig i denhär debatten. Jag tror inte att han kan övertala mig, och jag bedömer att jaginte kan övertala honom. Men min åsikt om behovcrt är välgrundad. Man bordealltså få genomslag för motionerna i stället för avslag på dem. 91BRUNO POROMAA (s) replik; Samhället bidrar i stor omfattning tillprospekteringsverksamheten. Det är någonting nytt, som man började med efterdet att vi fick regeringsartsvaret. Jag harnoterat aft i en av reservationerna yrkar vpk på nationalisering av Prot.1986/87:132 bl. a. Bolidenbolaget, som är ett privat företag. 27 maj1987 på att prospekteringsinsatserna skallöka inom det bolag som vpk har för ... , ,. ., avsikt att natiortalisera. Jag tyckeratt företagert måste ta sirt del av prospekterirtgskostnaderna, och dethar de gjort. Utskottsmäjoriteten räknar också med att företagen ävcrtframdeles får ta ert stor del av kostrtaderna för prospekteringsverksam- 92 (vpk) replik; Självfallet skulle inte vpk;s mening om ökadeprospekte-ringsinsatser förändras, om man rtationaliserade . Det är juorimligt att vi skulle ärtdra oss då. 93 (): Genom att sätta ett nyttprospekteringsprogram i sjön har regeringen tagit ansvar för förrtyelsen avmalmbasen i , och det är alldeles utmärkt. Men tyvärr, anser jag, leverinte de svenska gruvföretagen upp till samma ansvar som staten har tagit på sigi det här fallet. underströk industriministern här i kammarenvikten av att det är industrialister som sköter svenskt näringsliv och inte"klippare". När det gäller gruvhantering är det kravet ännuviktigare. Uthållighet och långsiktighet är helt fundamentala egenskaper. nya ägare är i och för sig indusfrialist, men hanhar tydligen infe alls den uthållighet som behövs just i gruvbranschen. I Garpenbergbedriver man rovdrift, och man har avvecklat den mellansvenskaprospektcringscrthe-tcrt. Kurtrtiga och lojala prospekterare ställs utauarbete, trots att regeringen nu ställer upp med nya prospekteringspengar. Aspekter av dcrt här problematiken är berörd i motionernaN146 och N392. Motionskravet om nya prospekterirtgspertgar är tillgodosett,mcrt jag vill också påpeka vikten av att man använder samma fördclningsmofivframgent som man har gjort under det gamla prospekteringsprogrammet. Jag tror också att det är nödvändigt att regeringen görordentligt klart för företagen vad som krävs av just gruvföretag. Lever inteföretagen upp till de kraven, måste andra lösrtirtgar övervägas. 94 (); I motionerna N144 och N422 har vi motionäreraktualiserat frågan om en intensifierad jakt på mineralfyndigheter i Värmlandslän. Vi menar att Bergslagen är ett intressant mineralområde, och inte minstinom finrts det ert rad irttressartta indikationer påmineralfyndigheter av varierande art. Prospekteringen har omfattat fältrekognosering,blocklctningar, geokemiska undersökningar samt kärnborrning. återstår att närmare analysera fyndcrt. Det finns intressartta indikationer på guldförekomster i länet. I finns en rad intressanta zoner i vad gäller sulfidmalm: Det gäller nu att närmare kartlägga berggrunden för en mer systematisk malmbiologisk genomgång av alla de intressanta zonerna. 96 De allra intressantaste fyndenfinns i bergslag, men även i ochSäffle kommun och i och Nysäter finns det en rad intressanta förekomsterav guld. Även i Skackelåscn, rtorr om , och vid Bygrävlan,nordväst om , finns indikationer på bl. a. volframfyndigheter. Det är av största vikt att NSG;s påbörjade arbetert geshögsta prioritet i den fortsatta mineraljakten i . Bergartskartanhar blivit försenad i ett par omgångar, av olika skäl, och det finns mångahemma i som frågar sig; När kommer dert här berggrurtdskartan? Vad säger då utskottet när det gäller berggrundskartan?Jo, att den borde kunna föreligga i tryckt skick . Vimotionärer hoppas att den uppgiften är riktig och att kartbeskrivningcrt kartges ut efter dert tidpunktcrt. Men då är vi inne ,kanske 1992 eller 1993, Det är beklagligt att berggrundskartan har försenats pågrund av olika omständigheter som jag inte här närmare behöver gå in på. Vad gäller upprustningen av laboratoriedelen i Bergsskolani är det mycket viktigt att laboratoriet ges ert ändamålscrtligutrustrting, så att mineraljakten i länet kan följas upp. Men utskottet är rättkallsirtrtigt och säger att någon särskild åtgärd från sida inte ärpåkallad med anledning av motionen. Jag vill då uppmana de övriga huvudmännen,Jernkorttoret och artdra, att omgående ta itu med de här angelägnainvesteringarna. Det är viktigt att samhället ökarresurstilldelningen för en ökad prospektering efter'basmetaller ochädelmetaller i Bergslagen, Det firtrts en rad intressanta fynd som börbearbetas och analyseras. Därför är det viktigt att NSG och SGAB kan påskyndaprospekteringcrt. Det är också viktigt, som här har sagts, att detsker ert samordnad mineraljakt och en samordning av prospekteringsinsatserrtairtom Bergslagert. Vi motiortärer förutsätter att jakteu på länetsädelmetaller fortsätter med oförminskad styrka och att NSG och SGAB skall kunnahitta och snabbt analysera vissa av myrmarkernas och skogarnas slumrandemineralfyndigheter, som många värmlärtrtingar hoppas och tror finns i olikadelar av vårt län. Fortsatt valutareglering, m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum.) 1986/87:27om forisatt valutareglering, m.m, (prop, 1986/87:123). Fortsattvalutareglering, m. m. 95LARS (); När vi här i kammarendebatterade den numera närmast tradifionsertliga förlängningen avvalutaregleringen med , hade läget plötsligt förändrats. Fullmäktige iriksbanken hade just i sitt remissyttrande över valutakommitténs betänkartdeförklarat, att ert successiv 7 Riksdagensproiokoll 1986/87:132 Fortsatt valuta-reglering, m.m. avreglerirtgav valutapolitikeu borde irtledas. Och regeringen hade ikomplet-teringspropositionert ställt upp bakom dert avvecklirtgsplan somriksbanken skisserade, I det läget var vi på den borgerliga sidart beredda atttillstyrka en förlängning med för att regeringen skullefå tillfälle att återkomma med en mer detaljerad redovisning av planerna föravregleringen. och socialistiska majoritet, somföreföll ha betydande svårigheter att härtga med i de srtabba svärtgarrta, drevdock igenom den sedvanliga ettårsförlängningen. , så här efteråt, måste jag tyvärr konstatera attde käcka parollerna inte har avsatt särskilt stora resultat. Visserligen hardet första steget tagits med frisläppet av företagens direktinvesteringarutomlands. Men sedan har det hakat upp sig redan med det andra steget, somskulle innebära rätt för svenskar att förvärva utländska aktier. Och devalutapoli-tiskt ansvariga har klargjort att sä långt som till frisläpp avportföljsinvesteringar är de över huvud taget inte beredda att gå. Någonfullständig avreglering skulle det således inte kunna bli inom valutaområdet. Ordningen är därmed återställd. Den regleringsvänligamajoriteten i finansutskottet kan med illa dold förtjusning än en gångvidarebefordra ett förslag från regeringen om ytterligare en ettårigförlängning. Inget tecken till tvekan framträder huruvida åtgärden ens ärlaglig. Ty som aktiefrämjandet framhållit i en skrivelse till finansutskottetkan det med fog ifrågasättas om fortsatt valutareglering verkligen - i enlighetmed kravet i gällande bered-skapslagstiftning - främjar viktigasamhällsekonomiska mål. Vi borgerliga ledamöter i finansutskottet anser inte det.Därför yrkar vi avslag på förslaget om förlängrtirtg, vilket skulle betyda atthela valutaregleringen upphör att gälla . För detta ställningstagande talar för det första Sverigesegna erfarenheter. När man avreglerar en bit i taget, uppstår det heltnaturligt anpassningsrörel-ser. Problemet är att de åtgärder som står påriksbankens program bara ger upphov till utåtgående valutaströmmar. Utlänningarhar ju rätt att t, ex, göra direktinvesterirtgar och köpaaktier i , Om däremot hela valutaregleringen avskaffas i ett enda slag,uppkommer strömmar i båda riktningarrta, och de anpassrtingsproblem som kartskeändå uppstår kan av på betydligt . För det andra pågår det nu runt omkriug oss en snabbutveckling mot fria kapitalrörelser över gränserna. Vi svenskar har helt enkeltinte råd att dröja oss kvar i ert drömvärld, där vi försöker avskärma oss itrort att vi kart göra som vi själva vill. Låt mig ge några aktuella exempelsom belyser detta: Inom EG pågår nu skapandet av en enda marknad för bl, a,finansiella tjänster, Kommissiortärcrt var i Sverigeoch framhöll att vi inte skall räkna med att kunna åtnjuta tullfrihet för våravaror, om vi fortsätter att skydda vår kapitalmarknad. Man kan inte både ätakakan och ha den kvar, som hart uttryckte det. Vidare håller de olika aktiebörserna i på att skapaen gemensam aktiemarknad för att kunrta konkurrera med och om detinternationella kapitalet. Man vill gärna ha med i detta samarbete.Men en självklar förutsättning är då att svenskar fritt kan handla med Med bevarad valutareglering skulle vi få stå vid sidan av. Den borgerliga linjen att helt avskaffa valutareglcringentillgodoser också automatiskt motionskraven på en gemensam nordisk aktiemarknadoch lättnader i villkoren för utlandslårt. Vi har en hög och långsiktigt stiganderäntenivå i . Det fördyrar statsskulden och verkar avhållaude påinvesteringsviljan i näringslivet. En följd av valutaregleringcns fullstärtdigaavvecklirtg skulle bli att valutautlännirtgar får köpa svenskakronobligationer. Vi behöver dä inte längre begagna dcrt omväg det innebär attmed hjälp av ett högt ränteläge locka svenska företag att låna utomlands tillplaceringar i svenska statspapper. Den socialistiska utskottsmajoriteten är uppenbarligenrädd att. detta skulle leda till spekulativa valutaflöden. Men även inhemskaplacerare kan börja misstro den svenska kronans framtida ställning. Då säljerde sina statsobligationer och betalar tillbaka utlandslånen. För att återställaordningen krävs även i detta fall ert höjning av den svertska rärttenivån.Bäst är rtaturligtvis ändå att föra en sådan ekonomisk politik att det aldrigblir anledning till oro. Beträffande valutapolitiken auser vi moderater att kronärtbör ges en fastare förankring än vad dcrt rtuvarande valutakorgen kan erbjuda.Genom dess kortstruktiort har den fallande dollarkurscrt medfört crt successivsveusk smygdevalverirtg, vilket är ert stor del av förklaringen till den storalöneglidningen och därmed den alltför snabba kostnadsstegringen i vårt land. Enartknytning till det europeiska monetära systemet (EMS) skulle gé ökadstabilitet och underlätta arbetet på att föra rted takten i löne- ochprisstegrirtg-en till artdra lärtders nivå. Som framgår av vad jag sagt vill vi på denborgerliga sidart kraftigt begränsa arbetsuppgifterna för valutastyrelsen inomriksbankcrt i framtidert. Mert oavsett detta bör alla dess ledamöter utses pågrundval av kompetens. Den rtuvarartde ordningen med särskildaintresseföreträdare skall således upphöra. Med det anförda yrkar jag bifall till alla dereservatiorter som moderata ledamöter fogat till firtansutskottets betärtkartde27. 96 (); Valutareglcringen är liksomprisregleringslagert crt kvarleva från tiden för utbrott.Det är fråga om beredskapslagar som egerttligen kräver extraordinära lägen föratt de skall gälla. Icke desto mirtdre har vi haft valutaregleriug ända sedandert tiden, och vi har det fortfarande. I den proposition som behandlas i firtartsutskottetsbetänkande 27 begär regeringen på uppmaning av att ett antalparagrafer i valutalagen skall fortsätta att gälla till. I dengemensamma borgerliga reservationen 1 yrkar vi avslag på detta och kräver attvalutaregleringen upphör. Om det yrkandet skulle vinna kammarens bifall, skulledärmed valutareglerirtgen faktiskt upphöra att gälla den 1 juli.i år. Det finns ett digert utredningsarbete som enligt min 1986/87:132 27majl987. Fortsatt valuta- -reglering, m.m. . Pröt.1986/87:132 27majl987 - Fortsatt valutareglering, m.m. uppfattningpå ett övertygande sätt visar att valutaregleringen inte är ett effektivtpcrtrtingpolitiskf medel. I och för sig finns det många som tycker att det härtjocka utredningsbetänkandet egentligen inte skulle ha behövts- det borde varauppeubart för alla att crt valutareglerirtg irtte kart stoppa valutaflöden. Somalla vet har vi haft ett antal s. k. valutakriser under efterkrigsfidcrt, trotsatt vi hela tidert har haft ert reglering, faktiskt hårdare än . I viss mårt kart man dra slutsatsen att riksbaukcrt delardert här uppfattuirtg-en, eftersom det har genomförts vissa liberaliseringarunder årens lopp. Det är nu de sista stegen som fattas - mert dem vill mart påden socialistiska sidan inte ta. I propositionen säger statsrådet att han i och för sigvill ha fortsatt avreglering, men det måste gå långsamt. Och även i ett längre perspekfivvill regeringen uppenbarligen ha kvar "de delar av regleringen som behövsför att det skall vara möjligt att föra en effektiv penningpolitik och attbegränsa spekulativa valutaflödert". Exakt dert formuleringen upprepas avmajoriteten i firtansutskottet. Jag skulle egentligen kunrta skriva under pådetta - de delar som behövs är nämligert irtga delar. Vi i anser att valutaregleringcrt är skadliggertom att den har negafiva effekter på samhällsekonomin. Detta är enprirtcipiell uppfattrting, om vilkert det sannolikt inte går att övertygamajoritetens talesman här . Icke desto mindre tror jag att han och fleramed honom kommer att finna att har gjort sig av medvalutaregleringert, utom som en ren beredskapslagstiftnirtg. Det kommer nämligen att vara nödvändigt att avskaffavalutaregleringen för att inte skall hamrta utauför dcrt expartsivafinansiella och reala utvecklingen i , Där håller man på - i de flestafall har det redan genomförts - att avskaffa sina valutareglerirtgar. Faktisktär det också så, att irtgertting förskräckligt har hänt när så har skett. Vad reglerirtgcrt mcijligen kan åstadkomma är att skjutaupp en valutakris något, dvs, för crt fid dölja att det finrts urtderliggandeobalansproblem. Det praktiska resultatet av detta blir att de nödvärtdigaåtgärderrta försértas. Detta är naturligtvis inte bra. Till detta kommer att den liberalisering som faktiskt harskett har skett för utgående kapitalrörelser. I praktikert har det alltså blivitlättare att föra ut pertgar från . Det vore naturligtvis mycketrimligare om liberalise-ringen åtminstone gällde i båda riktnirtgarna, dvs. attdet också blev lättare för utlännirtgar att föra pertgar till . kan faktiskt förmoda att den höga svenska rärttenivåndelvis är en följd av att valutaregleringen är asymmetrisk, dvs. hårdare närdet gäller överföring av pengar in till än ut frårt .