prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Självfallet är det förknippat medsvårigheter att i ett sammanhang genomföra, en så omfattande lagstiftning. Medhänsyn till den snabba utvecklingen i samhället är det svårt att hållalagstiftningen aktuell. Det är också nästan ogörligt att fullständigtöverblicka konsekvenserna, av. varje: bestämmelse. Om riksdagenantar förslagettill PBL, får man räkna med att en översyn av olika detaljer kan bli nödvändigefter en tids erfarenheter. Lagrådet viM emellertid framhålla att det valdatillvägagångssättet att i ett sammanhang reformera byggnadslagstiftningeti urlagstiftningsteknisk synpunkt är att föredra framför försök att genom partiellareformer komma till rätta med bristerna i nuvarande lagstiftning." Det är en viktig.deklaration från principiellautgångspunkter och det bestyrker också det riktiga i att ta ett helhetsgrepp påbyggnadslagstiftningen. Jag har tidigare nämnt om förslagen i PBLtill decentralise ring, till ökad suveränitet och bestämmanderätt, och jag kan också upprepa att förslaget också omfattar förenkling av bygglovsförfaran det. Det ger helt andra möjligheter att bygga till, ändra och pyssla om sina hus. Kommunerna har tidernas chans att förankra sina planer och sin verksamhet direkt hos medborgarna. ' - Jag hartidigare poängterat planskedets stora betydelse och vill bara i det sammanhangetpåminna kommunerna om hur viktigt det är att man sköter kontakterna,informationen och utställningsverksamheten här nya planer skall aktualiseras påett sådant sätt att man fångar upp de väldiga intressegrupper i kommunerna,som är beredda att anlägga sina synpunkter på den kommunala utvecklingen.Vi har som jag sade tidigare avsevärt vidgat sakägarkretsen. är det intebara fastighetsägare som skall anlägga sina synpunkter utan ocksåhyresgästorganisationer och andra som har väsentligt intresse av förslagen. Detgäller natur- ochfriluftsorgänisationer, handikapporganisationer, fackliga ochpolitiska organisationer, vägföreningar, villaägarföreningar och andra som harsynpunkter på hur kommunen skäll utvecklas. Dessa organisationer skall passa påatt framlägga siria synpunkter på utvecklingen i själva planskedet. Då är detviktigt att det kommunala förspelet i utställnings- öchinformationsverksamheten har en omfattning , som ger en reell möjlighet förkommuninvånarna att ta intryck och påverka vad som skall ske i den egnakommunen. En-rad motioner har fogats tillbostadsutskottets betänkande. Det är lätt för mig att yrka att moderaternaspartimotion, som mynnat ut i reservation 1, skallavvisas. Samma öde rönerfolkpartiets reservation om avslag på propositionerna. ' Den fråga som har upptagit här kommer vi attbemöta, genom andra företrädare för socialdemokraterna i bostadsutskottet. Jagvill i det sammanhanget säga, när gör så stort nummer av att hanvill . gå längre när det gäller tillgänglighetskraven, att han har en i grundendjupt pessimistisk syn på kommunfolkets inställning till de viktigatillgänglighetsfrågorna. Jag vill bara påminna om att vi har varit överens iutskottet och alltid har försökt att enas i beslut som gällertillgänglighétskraven, men tyckte tydligen att han ändå bordemarkera sin profil genom en reservation. I den frågan har vi inga avvikandemeriingar, men väl om hur det skall gå till att förbättra tillgängligheten. Viåterkommer till de frågorna under den fortsatta debatten. är vi, herr talman, vid målet, dvs. om några timmarskall ta ställning och fatta ett beslut om det betänkande som föreligger från bostadsutskottet. Jag har sagt att den nya plan- och bygglagenkommer att spela en stor roll och att den kommer att tala sitt eget språk underlång tid. Jag blev dagarna efter , när ochsocialdemokraterna tillkännagav att man hade' träffat en överenskommelse omplan- och bygglagen, litet bestört när jag fann vilka häftiga reaktioner dettautlöste från olika håll, inte minst från de två övriga borgerliga partierna ibostadsutskottet. Det var ingen hejd på vilka olyckor som skulle drabbaSverige, om vi, genomförde bygglagen, och det var ingen,hejd på debeskyllningar som främst riktades riiot för att man där hadesamtalat med socialdemokraterna i den här frågan. Får jag som gammal parlamentariker säga, herr talman, attdet träffas för få överenskommelser här i landet i ärenden där partiernanormalt har närliggande åsikter. Det kan ju inte vara fel att man genom attresonera om frågor där man har närliggande intressen för fram sina synpunktervid de samtalen och från de utgångspunkterna använder möjligheten att ta redapå En ny plan-och bygglag, m. m. Prot.1986/87:36 varandras grundsyn och synpunkter på olika delar av förslaget.Dessa kan då 26november 1986 komma att bli accepterade. En ny plan-och bygglag, m. m. Jag har uppfattat . så, att han känner sigrelativt - det får jag nog utgå ifrån - tillfredsställd med överenskommelsen,och jag kan som företrädare för socialdemokraterna säga att också vi är mycketnöjda med att de stora riktlinjerna i regeringens proposition finns bevarade idet betänkande som nu diskuterar. 15 () replik: ansåg uppenbariigen att jagöverdrev när jag talade om urholkningen av den enskildes rättigheter och denökning av kommunalmännens maktställning som PBL innebär. Det intressanta varatt inte hade ett enda exempel - det var som vanligt barasvepande formuleringar utan reellt innehåll. Däremot sade att förslaget är väl avvägtmellan enskilda och allmänna intressen. Det är naturligtvis riktigt, om maninte vill ha någonting att lägga i vågskålen för enskilda intressen. undrade: Är det-då bättre att habyggnadsförbud än genomförandetider? Om han hade lyssnat på mitt anförande hadehan kunnat konstatera att jag kritiserade de byggnadsförbudsregler som finns idagens byggnadslagstiftning. Vi accepterar inte dem. Vi säger att den längsta tidför byggnadsförbud som vi kan godta är att en kommun får på sig att haett byggnadsförbud och upprätta en ny plan. Klarar kommunen inte av detvillkoret, träder den gamla planen i kraft. Därmed sätts en press påkommunalmännen att betala för förluster och att inte ta på sig större uppgifterän de verkligen kan klara av.. citerade vår partimotion där vi säger attdetta är det största marksocialiseringsförslaget och sade: Den visanhar vi hört .. Ja, men det var ju precis vad jag sade i mittinledningsanförande, att detta har vi framfört . Steg för steg har ni underefterkrigstiden flyttat fram positionerna och successivt urholkat den enskildamänniskans rättsställning i markägandet. Steg för steg har ni ökatkommunalpolitikernas och det offentligas inflytande. Den som har en tomt har inte råd att vänta med att bygga,säger vidare. Han är tydligen helt okunnig om det förhållandet,som är mycket vanligt, att folk. först håller på att spara och sätta av pengartill en tomt, sedan samlar pengar för att kunna bygga sig ett hus.Han tycks tro att alla står i kö för att köpa sig ett nyckelfärdigt hus. Så ärdet inte. Sedan citerade lagrådet, som uttalat atten hel reform var att föredra från lagteknisk synpunkt. Får jag då också sägatill att för oss moderater är det innehållet ochrättssäkerheten som är det viktiga när det gäller plan- och bygglagen.Lagstiftningstekniken kan aldrig vara det som väger tyngst, utan det är alltidinnehållet och den enskildes ställning! 16 () replik: Qskar tycker det är märkligt attvi vill att 36 propositionen skall avslås ochskickas tillbaka till regeringen. förundradöver att vi i detta avseende hade förtroende för regeringens förmåga attomarbeta förslaget. Det är en bakläxa det handlar om. Vi anser attpropositionen har sådana brister att vi inte kan anta den, och då har riksdagenmöjlighet att avslå propositionen och sända den tillbaka till regeringen. Detär också så att regeringen har ett regeringskansli där man kan arbeta omlagförslagen så att de stärnmer med exempelvis de viktiga krav som vi vill förafram. Kraven på förändringar är så stora attriksdagen därför bör avslå propositionen, som bör omarbetas. att man borde ha kunnat träffa en bred uppgörelse med . Jagkanske då kan lämna en bruksanvisning för vad man i så fall bör göra: Avslåpropositionen, skicka den tillbaka för omarbetning. Förbättra ersättningsreglerna för gamla stadsplaner. Ta bortkommunens rätt att lösa in mark efter genomförandetiden. Ge sakägarna bättrerätt att överklaga beslut. Då skulle lagen kunna bli riktigt bra. Men låt ossbörja med att avslå lagförslaget, och kom sedan tillbaka med ett bättreförslag! Slutligen säger att byggrätten är väldigtstark . Ja, men om man har korta genomförandetider ärdessa givetvis begränsande, eftersom - om genomförandetiden exempelvis är femår - de enskilda då inte hinner utnyttja sin byggrätt under den tiden. Då kanden vara förbrukad. Det är också så att kommunen faktiskt har rätt att ensidigthäva denna. Jag tycker att det är litet märkligt att de två parfier som stårbakom uppgörelsen talar om att kommunerna har rätt att göraförlängningar - men detta är återigen ensidigt på kommunernas villkor! Denenskilda människan har inte mycket att sätta emot utan får finna sig i debeslut som myndigheten fattar. En ny plan- och bygglag, m. m. 17TORE (vpk) replik: säger att jag gör stortnummer av frågan om tillgänglighet och handikappanpassning och att jag har enpessimistisk syn beträffande kommunerna. Man kan kalla det vad man vill. Vifrån vpk fäster oerhört stor vikt vid frågorna om tillgänglighet ochhandikappanpassning av våra bostadsområden. Det är bevekelsegrunden för oss närvi vill ha mer preciseringar på dessa punkter när det gäller plan- ochbygglagen. Jag var inne på det förut och vill upprepa att förslagetatt kommunerna skall kiinna ställa lägre krav på tillgänglighet än vad som ärskäligt är förvånande mot bakgrund av den enighet som råder - och som OskarLindkvist också talar om - beträffande de mål som har fastlagtavseende tillgänglighet för funktionshandikappade. Jag kan inte komma ifrån attförslaget som det nu är utformat innebär en nedtrappning av funktionsnivån. För att det skall vara möjligt att åstadkomma trevnad ochgod bostads- och arbetsmiljö menar vi att förslaget måste innefatta mer preciseradekrav och uttalanden om tillämpningsföreskrifter också när det gällertillgänglighet för dem som bor och arbetar inom ett område. Det som sägs ärotillräckligt och ger utrymme för tolkningar som kan försvåra eller omöjliggöraatt man uppfyller berättigade krav från funktionshindrade på tillgänglighet.Man får En ny plan- och bygglag, m. m. Prot.1986/87:36 inte lämna öppet för mer eller mindre godtyckliga skälighetsbedömningar26 eller kompromisser, så att kraven på tillgänglighet kan,sättaslägre än vad ~ som kan anses grundläggande. Jag vill i det sammanhanget peka på att det bl.a.finns krav på en situationsplan, som visar utemiljöns utformning. Men ipropositionen föreslås mer allmänt hållna bestämmelser om vad som behövs föratt kommunen skall, som det heter, pröva den sökta åtgärden, och att kommunernasjälva skall få avgöra vilka handlingar som skall begäras. Motivet för den ändringenanges vara att den är ett led i att ge kommunerna större ansvar förtillståndsprövningen. , i den här repliken: säger attdet görs för litet i det här landet för att träffa överenskommelser i frågordär man ligger nära varandra. Jag kan hålla med om det, men jag vill ocksåsamtidigt säga att erfarenhetsmässigt är det socialdemokraterna som i de flestafall är sig själva nog och är mycket svåra att träffa överenskommelser med. 18 () replik: skall jag börja med att yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i betänkandena 1 och 2. Sedan villjag ge några korta repliker. forsätter att konstruera motsättningar mellanpolitiker i kommunerna och enskilda fastighetsägare. Visst kan det förekomma mot sättningar, men att ha det som en allmän utgångspunkt för att diskutera en ny byggnadslagstiftning är väl litet häftigt. Jag har hört berättas och vet av egen. erfarenhet att vihar fantastiskt duktiga kommunalpolitiker i det här landet! Jag sade vid endebatt för sedan att de duktigaste politikerna i finns ute ikommuner och landsting. Det vore konstigt om det skulle vara så svårt att kommaöverens med dem i enskilda ärenden ute i kommunerna som vill göragällande. Men detta är förutsättningen för att han skall ha möjlighet attreagera mot det förslag som föreligger. I övrigt vet jag inte om jag kan komma till tals med KnutBilling om den s. k. steg för steg-utvecklingen. I har de stora markägarintressena-,företag - dominerat marktillgången. De har behärskat inte bara dessa tillgångaroch byggandet utan också många kommuner och deras utveckling. Det är alldeles riktigt, , att det har sketten demokratisering. Medan forsätter att representera gruppernafrån fordom och försöker åstadkomma att de skall få behålla sitt inflytande,representerar jag de stora breda folkgrupperna, dem som jag känner frånfolkrörelseaktiyite-terna. Det är dem som jag talar för och vill ge möjlighetatt påverka sin egen miljö. vet att det som skulle vara när detgäller planer är , inräknat förhandsbesked och byggnadslov. Kanmänniskor inte kvickna till och bestämma sig för om de skall byggahar de haft mycket diffusa utgångspunkter när det gäller att skaffa sigbyggrätt. Slutligen: Jag vet inte varför användertalarstolen till att konstruera motsättningar som inte finns om tillgänglighetskraven. Vi tänker 38 lika på den här punkten även om vihar olika meningar om hur man skall gå till vägaför att lösa det hela på bästa sätt. 19 () replik: gör det mycket enkelt försig. Han säger att han minsann representerar de stora grupperna här i samhälletmedan jag representerar de stora byggintressena. Det är ettmärkligt'konstaterande -jag har ju talat om att jag vill genomföraregler som innebär att de många hundratusentals människorna i som ägeren bit mark skall få sin rättsställning stärkt och att kommunalpolifikernasställriing irite skall förstärkas. Skulle det vara de stora byggintressena?Nej, , jag talar för alla de små som finns ute i samhället, sommed stor möda har sparat ihop till en bit mark. Ni ger nu kommunalpolitikerriamakt att riär som helst ta ifråri dem deras rätt att bygga. säger sedari: Kommurialpolifikerria ärmycket kloka och de vill medborgarnas bästa. Detta kornmer irite att innebäranågot bekymmer. Han säger att jag konstruerar motsättningar. , genom att ge korrimunalpolitikerna ettinstrument, så att de får hela inflytandet, skapar man en stor risk för att deinte handlar med de enskilda människornas och enskilda fastighetsägarnas bästaför ögonen. är övertygad om att de gör det. Men, OskarLindkvist, blotta risken att det inte blir så gör att vi inte skall ge dem ensådan maktställning utan bevara de enskilda människornas, de enskildafastighetsägarnas rätt att besluta över sin mark. En ny plan-och bygglag, m. m. 20ERLING () replik: De punkter där vi har svårt att komma överens- vilket kanske irite är så konstigt, eftersom vi inte, heller i utskottet harkunnat komma överens - avser tidsbegränsad byggrätt, där vi från folkpartiethyser farhågor om nackdelar i samband med generationsväxlingar och risker föratt man inte skall kunna utnyttja siri byggrätt. framhärdar nui sin uppfattning att de som socialdemokraterna och centerpartietföreslår kan utsträckas fill , om man söker étt bygglov strax föregenomförandetidens utgång. Härigenom skulle byggrätten förlängas isänder. Ja visst kan man ibland göra det, men så kan också ske, och i mycketstörre skala, med de genomförandefider som föreslår och som allfidkan förlängas. , Vihävdar med mycket stort allvar att nackdelarna med korta genomförandefider ärstora och hårt kan drabba den enskilde som av olika skäl inte kan använda sinbyggrätt. Det är allvarligt att socialdemokraterna och inte villtillmötesgå oss i denna fråga. Vidarevill jag ytterligare understryka att även om också jag vet att det finns många bra kommunalmän och att en majoritet bland dem har en hygglig inställning till hur man skall hantera kraven från de enskilda, är det litetväl magstarkt att ni hela dden vill göra gällande att de snåla gränser som ni har satt upp inte kommer att slå så hårt, eftersom kommunalmännen med sina stora kunskaper säkerligen fortlöpande kommer att förlänga genomförande- , tiderna.- ' . Har ni aldrig träffat mänriiskor som är drabbadeav.kommunala beslut i byggnadsnämnder och fastighetsnämnder? Blir ni aldriguppringda av människor som drabbats av nu gällande lagstiftning? Prot.1986/87:36 människor som har stora svårigheteratt använda sin byggrätt? I så fall är jag 26november 1986 förvånad. Jag har träffat mängderav människor som anser sig grovt "I ' ' misshandlade av myndigheter. Låt mig bara åberopa ärendet bygglag, m. m. SporrongLönnrothi , där svenska staten fälldes för att människor hademisshandlats med långa byggförbud. 21 (vpk) replik:, Herr talman! Nej, Öskar , jag försöker inte konstruera någramotsättningar. Jag försöker att från denna talarstol motivera varför man skallskärpa lagens krav för att exempelvis garantera handikappade människormöjligheter till en bättre tillvaro. Jag vet att det råder överensstämmelse iuppfattningarna på denna punkt, men vi skiljer oss tydligen i vad gällerbehovet av att detta krav klart skall framgå av lagtext eller tillämpningsföreskrifter. Jag gav några exempel i min förra replik,och jag skall anföra ytterligare ett par. Det har föreslagits att kommunerna skall få dispens frånhisskravet. Det har i resonemangen hänvisats till att det finnshandikappanpassade hus, med hissar osv. Jag menar att den omständigheten attvissa hus i resp. bostadsområde har god tillgänglighet inte minskar behovet avexempelvis hissinstallation i andra hus i området, varigenom man tar ett stegmot det mål som i detta fall enhälligt har uttalat. I praktiken ges nu kommunen full frihet att knappast allsställa några krav på tillgänglighet, och det tycker jag är oroande. Vi från vpkär rädda för att byggherreintresset och de ekonomiska svårigheterna kommer attpåverka kommunerna till en alltför låg ambitionsnivå. Det är likadant med förslaget omatt byggnader endast skall behöva förberedas för hiss. Vi tycker att det ärnågot av en halvmesyr. För det första blir det dyrare att i efterhand görakompletteringar med vissa anordningar. Det är stor risk för att sådanakompletteringar över huvud taget inte kommer till stånd. Det är för det andraenligt min mening ett grundläggande fel att enbart de bostäder som bebos avpersoner med funktionshinder görs tillgängliga. Möjlighet måste också finnasatt besöka släkt, vänner och grannar. Kostnaderna för de relativt enklaanordningar som det kan bli fråga om behöver inte bli så höga, om verksamhetenfår en viss volym. En lämpligt avvägd statlig subvention bör för övrigt kunnabidra till de ekonomiska förutsättningarna för byggande av låga hus med hissar. 22OSKAR () replik: Jag kan direkt svara att vi haratt välja mellan att ge detaljerade pekpinnar till kommunerna och att visakommunerna ett förtroende. Vi socialdemokrater satsar på förtroendet förkommunerna. Vi satsar heller inte på lägsta ambitionsgrad när det gällertillgängligheten. Vi menar att kommunerna skall ha den högsta ambitionsgradennär det gäller tillgängligheten, både i bostäderna och i bostadsområdena iövrigt. I det avseendet har vi ett utomordentligt gott samarbete medbostadsdepartementet. Billingverkar nu i sin ensamhet något ha resignerat. kampparollernahar nu ersatts med en uppgivenhet inför den nya . Han pekarpå att jag sagt att han representerar de stora byggintressena medan jag skullerepresentera de stora folkrörelseintressena. Vad är det då som kan motiveramitt resonemang? Jo, de protester som har kommit in härrör från de storabyggföretagen, från Näringslivets byggnadsdelegafion, som har avdelat särskildaresurser för att bedriva denna kampanj tillsammans med moderatasamlingspartiet. Vi har inte fått en enda reaktion från en vanlig byggare. Deflesta människor som jag träffar i folkrörelserna tycker att förslaget är branär de får höra hur lagen skall fungera. De tycker att det är utomordentligtatt de kanske får möjligheter att påverka hur kommunen skallutvecklas. Där kommer en skillnad i synsättet fram, och den återkommer ocksåsom en skillnad i värderingarna. Till slut till , som undrar litet stillsamtorn vi aldrig har träffat folk som har blivit grovt misshandlade av kommunerna:Jo, förvisso, vi har alla träffat sådana människor, och vi hjälps åt med attförsöka bringa dem ur denna belägenhet. Men vet vad som är orsakentill att de kommer i sådana motsatsförhållanden? Han har själv gett svaret: detär nybyggnadsförbuden. Vi inför nu en ny plan- och bygglag med andra krav påkommunerna, och genom den får vi möjligheter att ge de människor det här gälleren större förhandlingskraft gentemot kommunerna. Den nu gällandebyggnadslagstiftningen ställer inte kommunerna inför de krav och skyldighetersom de kommer att möta i PBL. En ny plan- och bygglag, m. m. Talmannen anmälde att och att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytteriigare repliker. riksdag står inför beslut omen helt ny lagstiftning på plan- och byggväsendets område. Det är en historiskdag på plan- och byggväsendets område, eftersom det i allmänhet går mångadecennier mellan så genomgripande lagrevisioner i vårt land. Byggnadslagen går mot sitt yttersta efter lång tjänst.Lagen har verkat och den byggnadsstadga som hör till lagen i snart 30år. ' byggnadslag har i betydelsefulla avseenden varit moder tillPBL-reformen. bygglagsreform utgör således stomme för den plan-ochbygglag som har att ta ställning till. Genom bygglagsreform infördes det kommunalaplanmonopolet. Då infördes den grund för planläggningsmakten som man i PBL nuutvecklar och fördjupar. Tillkomsten av en ny lag har , liksom vid allatidigare tillfällen, varit en lång och utdragen process. Under arbetet med dennya lagen har den gamla successivt vittrat bort. Svenskt plan- och byggväsende behöver nu beslutom en ny lag för att kunna fungera efter fasta och allmänt accepterade regler. Jag brukar ofta höra raljerande uttalanden om detlångdragna utredningsarbetet med den nya lagen, och visst har detta arbetetagit . Utredningar om bygglagstiftningen har alltid varitlångdragna ivårt land. plan- och bygglag, m. m. första modernalagstiftning på plan- och byggväsendets område fick vi 1874. Under de 112 årsorii förflutit har det pågått-bygglagutredande i 79. Det har varitvanligare med utredning av en lagreform än att planering och byggande fungerati förtröstan på gällande lag. Varförhar det varit på det säftet? Ja, det beror inte bara på att det är ett komplext ämnesområde för lagregler. Det beror i första hand på att det är stora ekonomiska intressen som står,på spel då det.skall fattas beslut om exploatering av mark. -Plan-och bygglagstiftningen reglerar ju hur mark får användas för bebyggelse och vemsom har rätt att bestämma över markens användning. Hurmycket skall bestämmas av ägare.till mark och kapital, och hur mycket skallbestämmas av oss alla gemensamt inom,ramen för vår representativa demokrati? 1947års byggnadslag innebar en avgörande omfördelning av planläggningsmakten. Dåtogs markägarnas fria rätt till tätbebyggelse bort. Då infördes den regel somföreskriver, att det skall finnas en av kommunen antagen plan innan mark fårbebyggas. kommuner kan därigenom bestämma var, när och hur nybebyggelse,skall komma till stånd. Detkari vara värt att komma ihåg att denna betydelsefulla reform genomfördes medstor enighet i riksdag. Högerns talesman , ,sade i sitt anförande bl. '"Departementschefen har gjort en synnerligen förtjänstfull avvägningmellan samhällets intresse av en ändamålsenligt ordnad bebyggelse och denenskilde markägarens berättigade intresse." ' Den gårigeri - 1947 -var man uppenbarligen så klar över olägenheterna med den friaexploateringsrätten för.markägare att det gick att nå enighet överpartigränserna. Jagär den förste att beklaga att lika bred enighet inte har kunnat uppnås . Detär ändå med dllfredsställelse jag konstaterar att tre av fem partierstår bakom lagreformen.