prot · GA09122 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag är medveten om att om man i sådanahär sammanhang tar upp regionala frågor är det alltid möjligt att avfärda detsom sägs med att det är småaktigt att tala för det egna länets intressen.Naturligtvis är det då också möjligt att hänvisa till den decentraliseradebeslutsordningen. Vad jag faktiskt försökte peka päär att det ligger stora riksintressen i att för framtiden bevara E 3;ans rollsom en viktig vägled mellan och . Detta är något som intebara två kommuner i som ligger utefter E 3-an känner, utan det ärinte mindre än 26 kommuner som börjar samla sig kring strävandena att bevaraE 3-an som en förbindelselänk mellan och . Jag hoppas att detsä småningom skall avspegla sig i ett betänkande från trafikutskottet. 63KJELL A. (): Jag har begärt ordet för att tala något omEuropaväg 6 genom . går ju från Trelleborgtill . Denna sträcka är . Av dessa går eller 21mil genom . Dettaären väg med en oerhört kraftig trafikbelastning. Bl.a. förekommer där en mycket stor godstrafik. Tullstationen i passerasdagligen av 500-600 lastade vagnar. Det innebär att några miljoner ton godspasserar denna tullstation. Därtill kommer en omfattande busstrafik, eftersom E6 är ett turiststråk för de svenskar som skall resa på fjällsemester i Norgeoch de som reser dit på sommarledighet. Vägen trafikeras också av norrmän somreser till eller till kontinenten. Alla som rest i - och det har stora delar av densvenska befolkningen gjort, eftersom är ett landskap som det ärpopulärt att vistas i - vet att vi har en extraordinärkraftig trafikbelastning på Europavåg 6. Detta skapar naturligtvis köer ochandra svårigheter, och det är ett bekymmer att vi inte har ett ordentligtfungerande trafiksystem. När vi har satsat pengar i vårt län har de i förstahand gått till att förbättra vägen i . Detta har vi varitöverens om. Men i vårt planeringsarbete hade vi därefter kommit fram till attdet nu var den norra länsdelen, delen norr om , som man skulle ta itumed. Vi ansåg att man skulle bygga om de delar av vägen som är alldeles försmala och där olycksfrekvensen är mycket hög och där många dödsolyckorinträffar . På en del av dessa vägsträckor inträffar tyvärr mångatrafikolyckor med dödlig utgång. Dessutom, precis som nyssberättade. dundrartrafiken fram genom ett antal samhällen. Vi hade.nu kommit så långt att viskulle försöka komma till rätta med det här. Detta arbete påverkas emellertid av Uddevallaregionensarbetsmarknadsproblem i och med att ett beslut fattades om att varvet iUddevalla skulle läggas ned. Regeringen måste då rycka ut med någon åtgärdutöver lokaliseringen av en bilfabrik till . Regeringen vidtog därfören rad andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I Uddevallapaketet ingick skulle bygga en motorväg mellan , eller som det ståri handlingarna, och . Den planering som vi hade utarbetat och deregler som vi hade haft att följa uteslöt möjligheten för oss att planera enmotorväg. Vår planering innebar, som jag nämnde, att man skulle bygga omde sträckor norr om som hade den sämsta standarden. Men i all hastgjordes investeringarna i stället i denna motorväg. Vi har från sida, och jag har även vid arbete ilänsstyrelsen, kritiserat denna uppläggning. Jag anser att det riktiga hadevarit att de pengar som regeringen ville ställa till förfogande, 450 milj. kr.,i ett enda sammanhang skulle ha förts över till och använts till dedelar av som vi redan var på det klara med att vi ville bygga om.Det hade ur väg- och trafiksynpunkt och när det gäller att bekämpatrafikolyckor osv. varit den absolut bästa lösningen. Det hade dessutom skettvid en arbetsmarknadsmässigt riktig tidpunkt, eftersom vi ännu inte har fåttnågot dagsverke annat än i form av projekteringsarbete och utredningsarbete förmotorvägen. Detta motorvägsbygge kommer att sättas i gång, omriksdagsbeslutet blir det som majoriteten har föreslagit, ungefär vid samma tidsom vi härden värsta rushen när den gäller att bygga industrilokaler iUddevalla. Vi får alltså en överhettning av arbetsmarknaden och en mycket starkkoncentration av tillgången på arbetstillfällen till en del av länet. Det blir inte heller på det sätt som regeringen frånbörjan sade, eftersom de 450 miljonerna inte grundar sig på någon ordentligberäkning utan bara var en höftning. Det visar sig då att regeringen trodde skulle kunna bygga fyra och för 450 milj. kr. blir det drygttvå mil för 675 milj. kr. Jag anser att detta är farligt, eftersom det vittnar omatt regeringen nu backar inför de ekonomiska problem som uppstår när det gälleratt klara motorvägsbygget mellan och . Man kanfråga sig om det sedan finns möjlighet att uppfylla löftet och ställa dessaytterligare 600-700 miljoner till förfogande. Jag tror att detta kommer att fåprecis de effekter som vi från sida har framhållit och varit såkritiska mot, nämligen att andra oerhört angelägna investeringar som gällerEuropaväg 6 i kommer att få stå tillbaka, helt enkelt därför att vi idiskussioner inom landet kommer att mötas av argumentet att vi nu faktiskt fårlugna oss och att vi inte får mer pengar till , eftersom vi har fått600-700 milj. kr. till ett motorvägsbygge. Eftersom alla län har krav på ännustörre investeringar kan jag förstå att denna typ av resonemang förs. Minmis.stanke styrks också av det faktum att inte ett enda byggprojekt pågår påEuropaväg 6 genom trots att behoven av förbättringar är så stora. Närlänsstyrelsen nu diskuterar en ny flerårsplan framåt är det inte frågaom att öka takten när det gäller att förbättra , utan det är tvärtomsä att man har fått direktiv om att dra ned på investeringarna, trots att deredan i dag i snitt bara ligger på 20-30 milj. kr. Jag har velat framföra detta trots att jag ärmedveten om att trafikutskottet och inte kan fatta beslut om varjevägstump, som det heter. Men detta är inte fråga om någon vägstump, eftersomden visserligen är kort men dyr. Jag ville framföra dessa synpunkter,eftersom.jag anser att pengarna används på fel sätt och att de används tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder . Mitt yrkande överensstämmer med den reservation som GöstaAndersson och har fogat till utskottets betänkande. Menför att undanröja vissa oklarheter vill jag yrka bifall till reservation 10. 64 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om detta plenums fortsättning efter . 65BERNDT (): Jag och mina partikamrater från södraÅlvsborg har i motion T339 tagit upp frågan om väganslagens storlek ochfördelningen av medlen för bärighetshöjande åtgärder. Med utgångspunkt i mitt eget hemlän kan jag konstatera attdet är olyckligt att anslaget till bärighetshöjande åtgärder begränsas tillskogslänen när det gäller det mer lågtrafikerade vägnätet, det som benämns detsekundära och-tertiära. I mänga län i finns väl så angelägnaobjekt som i skogslänen. hamnar bland de tre sämsta länen itrafikolycksfallsstatisti-ken. Länet har en stor andel grusvägar och flerbärighetsrestriktioner än t. o. m. skogslänet . Förmodligen finns detfler län med betydande problem. Skogen och skogsindustrin är inte hellerbegränsad till skogslänen. Vad gäller huvudvägnätet får hela landet del avbärighetspaketet med en regionalpolitisk profil. Men den fördelning jag inte ärnöjd med gäller alltså det övriga vägnätet. Det är rimligt att län i södraSverige också får del av de medel som avsätts till detta senare nät, annarsfårdessa åtgärder bekostas ur de ordinarie väganslagen, och det kommer attinnebära mycket begränsade åtgärder med tanke på väganslagens storiek förnärvarande. Utskottet hänvisar till regionalpolitiska motiv. Men sådanafinns faktiskt även i , och dessutom måste förbättringar avvägnätet också knytas till behoven. Jag anser det motiverat att åtminstone länmed särskilda behov i också får del av de medel som avsätts förbärighetshöjande åtgärder på det sekundära och tertiära vägnätet. Därför kanjag inte biträda utskottets hemställan under moment 38 utan yrkar bifall tillmotion T339 yrkande 2. I vår motion tar vi också upp väganslagensstorlek och exemplifierar med utbyggnaden av mellan ochVarberg. På grund av medelsbrist har utbyggnaden hotats ,och det ser nu ut som om den definitivt skulle stoppas för en niycket lång tidframöver. Somvanligt när vi skall behandla vägfrågor i kammaren finns det mängder medmotioner i vilka man tar upp utbyggnadsbehoven i olika delar av landet. Prot.-1986/87:122 Det är naturligtvis inte uppgift att ta ställningtill olika vägobjekt. Det ansvaret har ochlänsstyrelserna. Vad är det dä för mening med att ta kammarens tid i anspråkför att peka på behovet i en viss del av landet? Ja, mitt motiv är att påverkaväganslagens storlek och inriktning. Det är ändå och regeringensuppgift. Av antalet motioner som berör vill jag draslutsatsen att detta län är missgynnat när det gäller väganslagen. Reser manrunt i landet tycker jag man stärks i den uppfattningen. Flera utredningar ochstudier har också visat att just har varit och fortfarande ärjämförelsevis dåligt tillgodosett med medel för vägbyggande. Jag har tidigarepekat på behoven av bärighetsförstärkningar. Jag vill här nämna ytterligare ettexempel som verkligen illustrerar hur läget är och vad bristen pä medel kanleda till. I samband med långtidsplaneringen har i länetinventerat utbyggnadsbehoven och kommit fram till ett sammanlagt beloppöverstigande . i hartilldelat i länet 286 milj. kr. till statliga riks- och länsvägar fören period av . Pågående objekt och sådana som startas ärkostnadsberäknade till 232 milj. kr. Det återstår alltså ca 50 milj, kr, attfördela över resten av , Det här medför bl, a, attutbyggnaden av mellan och inte kan avslutas inomtioårsperioden. Den tredje och sista etappen får skjutas , dvs,färdigställas först en bit in , Den nuvarande riksvägen klassificerades i början av70-talet som landets sämsta riksväg i en utredning av . Utbyggnaden aven ny väg har påbörjats. Den är i huvudsak indelad i tre etapper. Den förstanärmast är färdigställd, den andra som ansluter till Kirtna beräknas varaklar . Den tredje etappen skulle följa därefter. Denna senare etapp innebär att nuvarande genomfart genomKinna-Skene flyttas utanför tätorten till fördel för framkomlighet,trafiksäkerhet men också miljö. De boende och arbetande längs nuvarandegenomfart slipper avgaser, buller och vibrationer. Tilläggas skall också attden nya sträckningen förbi tätorten är angelägen för att möjliggöra en godsamhällsutbyggnad, I den flerårsplan för statliga vägar som iBorlänge nu utsänt på slutlig remiss till länsstyrelser och kommuner har dennaförbifart inte inrymts, dvs, att en utbyggnad av inte kan slutförasföre , Detta upplever naturligtvis de som är engagerade i frågan somoacceptabelt. Dessutom hör till saken att utbyggnaden i fråga har varit med ide tidigare flerårsplanerna alltifrån 70-talets början. Effekten av den stoppade utbyggnaden blir att den andraetappens provisoriska anslutning till tätorten skall bestå i kanske !Och lyssna; Det innebär att riksvägen får en korsning i plan med järnvägen samten sväng genomen Ijusreglerad korsning. Den standarden har inte ensden gamla riksvägen genom tätorten! Jag har velat lyfta fram det här exemplet för att peka påvad som kan hända när väganslagen begränsas så kraftigt som är fallet. Det väganslag vi diskuterar här för statliga vägar uppgår till , '79 Motsvarandeförslag enligt den nu gällande flerårsplanen var 1,6 miljarderkronoi-. Det är klart att detta får negativa effekter, bl, a, förtrafiksäkerheten, framkomligheten och jag skulle vilja påstå miljön, specielltför tätortsborna. De bärighetshöjande medlen är ju ingen kompensation förminskningen, eftersom de gäller andra mäl och behov än vad de ordinarieanslagen primärt är avsedda för. Jag har dock inget yrkande på denna punkt,eftersom jag vet att frågan om finansieringen av såväl vägbyggandet som helatransportsystemet kommer att ses över inför den trafikpolitiska propositionen,som avses föreläggas . 66 (); De mål för trafikpolitiken som lagtfast anger bl. a. att politiken skall syfta till att begränsa olyckorna ochunderlätta uppnåendet av andra mål inom t. ex. närings-, regional- ochsysselsättningspolitiken. Trafiksäkerheten är självfallet oerhört central.Under flera år har vi i arbetat för en nybyggnad av riksväg 31och det nu aktuella avsnittet . Under en följd av år har dennaväg varit länets mest olycksdrabbade med i storleksordningen ett hundratalolyckor . Ur regionalpolitisk synpunkt fyller denna väg en väldigtcentral funktion. Den är en viktig länk i öst-väst-kommunikationerna mellanVästergötland och å ena sidan och Smålands kustland och Ölandå den andra. Därtill är just denna vägsträcka den klart sämsta delen av dessaförbindelser. Ur näringspolitisk synpunkt är också ombyggnaden väsentligbl. a. därför att andelen tunga fordon på denna väg är större änriksgenomsnittet bl. a. beroende på att det finns mycket tung industri iområdet. Längre västerut, mot , möter med dessanknytning till och kontinenten och . Detta visar vilken centralbetydelse denna väg har för trafiken inom . Självfallet vägersysselsättningsskälen väldigt tungt, eftersom östra länsdelen av länhar de största sysselsättningsproblemen. Dessutom har arbetspendling mellanJönköping och ökat . I utskottets betänkande skriver man att miljöaspekternamåste vägas in i större utsträckning. Jag vill hävda att en ny sträckning avvägen just med tanke på luftföroreningar skulle få positiva effekter totaltsett, dels av det enkla skälet att sträckningen blir kortare, dels av detskälet att genomfarten i skulle upphöra. Den genomfarten är i dagniycket problematisk med många tillbud och onödigt omfattande luftföroreningar.Dessutom skulle det självfallet vara positivt ur energipolitisk synpunkt. Om jag förstod . rätt sade han nej tillvägbygge pä E 6 i , som kostar 500 milj. kr. Jag vill gärnatill kammarens protokoll få antecknat att vi i skulle varaväldigt tacksamma om vi fick en del av dessa pengar som . sägernej till i sitt anförande. Vi är inte i den privilegierade situationen att vikan göra det. Kampen för denna väg har pågått . Jag harmotionerat alltför , höll jag på att säga, i om att någontingskall göras. har varitmer än kamp för denna väg. Det 30-åriga kriget slutade . Jag hoppasatt den 30-åriga kampen kan upphöra 1988. 67 (): Jag har begärt ordet med anledning av motionT227 av folkpartistiska riksdagsledamöter i och län.Vi kräver att man vid fördelningen av väganslagen i större utsträckning skallta hänsyn till de faktiska förhållanden som råder här. har unika kvaliteter. Här bor enfemtedel av landets befolkning. Regionen står för mellan en femtedel och enfjärdedel av landets inkomster. Här finns vart fjärde företag i somarbetar med import och export av varor och tjänster. I finns entillräcklig bas för många olika slags aktiviteter, som helt saknas i andradelar av . Storstadens mångfald skapar möjligheter och ekonomiskexpansion som kommer hela landet till del. Utvecklingen i har betydelse för helalandets framtid. Sysselsättningen i alla industrialiserade länder förskjutsfrån tung energi- och rävarukrävande varuproduktion mot den kunskaps- ochkommunikationsberoende tjänstesektorn. befinner sig i en omfattandeomstrukturering av arbetsmarknaden. Klarar vår region omställningen, kommerandra landsdelar att ha lättare att följa efter. Goda kommunikationer är en förutsättning, men inte engaranti, för en framtidsinriktad utveckling av regionen. Effektiviteten i enstorstads näringsliv, organisationsliv, kulturliv och sociala samvaro avgörsav kommunikationernas kvalitet. Mångfalden av möjliga transportlösningar är enväsentlig del av kvaliteten. Kommunikationerna måste komplettera varandra. En statsfinansiell njugghet mot fårolyckliga verkningar för hela . Landets och regionens resurser bördärför samordnas för utveckling av kommunikationsnät. Det finns stora behov av tvärförbindelser för buss, vilket framför allt kräver utbyggnad av kringfartsleder runtStockholms innerstad och nya väglänkar i öst-västlig riktning mellan regionensyttre delar. I diskussionerna om framtid figurerarmånga större och kostnadskrävande projekt. Problemet är dock attStockholmsregionen pä senare år inte erhållit till närmelsevis den andel avstatens investeringar som vår befolkningsandel skulle motivera. givit upprepade exempel på detta. Det kan inte vara orättvist om vi fårbehålla, inte allt, men mera av våra inbetalda skatter genom investeringar ivår landsdel. Härför talar även att det är i somtrafikinvesteringarna gör optimal nytta, samhällsekonomiskt ochvälfärdsmässigt. Vi har fått bevittna en ganska massiv okunnighet omförhållandena i . tycks tro att de flesta bor icentrum och har nära till jobbet. har, jämfört medriksgenomsnittet: 1986/87:12213 maj 1987 lägreandel invånare med kort gångavstånd till arbetsplatsen, lägre andelinvånare med mindre än 15 minuters restid till arbetet, dubbelt så stor andelinvånare med mer än 30 minuters restid till arbetet och 6 protokoll 1986/87:122 90 minuters restid med större andel invånare med mer än kollektivtrafik till arbetet. En tredjedel av resandet medkollektiva transportmedel i landet, mätt i personkilometer, sker i Stockholmslän. har faktiskt ganska omfattandeglesbygdsområden, därarbetstillfällena är så gott som obefintliga och därbefolkningen måste ta sig in fill de tätbefolkade områdena för att över huvudtaget få étt jobb. Detta kräver goda kommunikationer. I avslagmotiveringen till ett antal motioner som rörStockholms län skriver utskottet: "Inriktningen av vägplaneringen skallvara att utifrån samhällsekonomiska bedömningar vidta sådana åtgärder att detallmänna vägnätet vidmakthålls och successivt förbättras. Därvid skall såväldet högtrafikerade vägnätets standard anpassas till trafikutvecklingen som detlågtrafikerade vägnätet ges en tillfredsställande standard." Mot bakgrund av de siffror jag redovisade är detuppenbart att fördelningen av väganslag till ligger ganska långtifrån den citerade målsättningen. I reservation nr 11 av m.fl. krävs att manskall se över fördelningssystemet från utgångspunkten att man i störreutsträckning bör beakta effekterna på näringslivet, trafikintensiteten ochbefolkningsmängden. Jag yrkar bifall till den reservationen, som väl anslutertill de tankegångar som motion nr T227 innehåller. Om inte betydande ansträngningar görs för att förbättrasituationen för både bilister och resenärer som åker kollektivt, kommer degenomsnittliga restiderna att öka kraftigt . Kötider är totaltimproduktiva för samhället. Det är uppenbart att en större andel av anslagentill vägbyggen och kollektivtrafik måste fördelas till om inteockså säkerhets- och miljöproblemen skall bli oöverstigliga. 68 (): I motion T343 har riksdagsledamöterna frånÖrebro län föreslagit att de särskilda 575 miljoner som ställs till förfogandeför väginvesteringar i de s. k. skogslänen också skall kunna användas tillvissa vägprojekt i angränsande län. Utskottet avstyrker motionen med hänvisningtill att den regionalpolitiska profilen försvagas om man utvidgar gränserna. För min del vill jag framhålla att begreppet skogslän ärnågonting nytt och obekant för - någonting obekant som ställer den avriksdagen beslutade stödområdesindelningen åt sidan. Det borde vara självklartatt de delar av Bergslagen som är utsatta för hårda strukturförändringar ochsom ingår i stödområdet i minst lika stor omfattning som de s. k. skogslänenborde få omfattas av de särskilda väganslagen. Alla stödområdeskommuner iBergslagen borde få finnas med i samma gemenskap som det övriga stödområdet. har de vägar som vi velat prioritera imotion T343 uppmärksammats i andra sammanhang. Det finns därför inte anledningatt i detta sammanhang och mot ett enigt utskott yrka bifall till motionen. För övrigtvill jag instämma i anförande angående behovet av upprustning och utbyggnad av , inte bara genomSödermanland Prot. 1986/87:122 utan även som en viktig trafikled mellan och . I detta anförande instämde MaudBjörnemalm och båda s). Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 3 (ensamlad översyn m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (hänvisningsläkare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (förbud mot amalgam) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion So478 av MarianneAndersson och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 (rätt att avböja behandling med amalgam) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avUlla Tilländer m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4(besparingar inom sjukförsäkringen) Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 75 röster mot 44 för reservation 2 av och . 191 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 195 röster mot71 för reservation! av m. fl. 43 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 6 (egenföretagares karenstid) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarin och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (pensionärernas vårdavgifter vid sjukhusvård) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 53 förreservation 4 av m.fl. Prot.1986/87:122 Mom. 12 (avdrag från föräldrapenning vid förlossningsvård m. Utskottets hemställan bifölls med257 röster mot 53 för reservation 5 av m. fl. Mom. 15 (höjning av socialavgifter) Först biträddes reservation 7 av ochIngrid med 44 röster mot 37 för reservation 8 av KarinIsraelsson och . 228 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 6 av m. fl.med det andra av de angivna hemställan-alternativen med 71 röster mot 44 förreservation 7 av och . 193 ledamöteravstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 6 av m.fl. med det andra av de angivnahemställan-alternativen -genom uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(decentralistisk inriktning av vägpolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 52 förreservation 1 av m.fl. Mom. 11 (uppdelning av anslaget Drift av statliga vägar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGösta och - bifölls med acklamation. Mom. 16 (utbyggnad av väg E 6 som motorväg på delenStenungsund-Ljungskile) Först biträddes reservation 3 av och med 51 röster mot 16 för reservation 4 av . 241ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 256 röster mot53 för reservation 3 av och . Mom. 23 (anslag till Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m.fl., dels reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom. 24 (anslag till Bidrag till byggande av kommunalavägar och gator) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avGörel m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (anslag till Bidrag till drift och byggande avenskilda vägar) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 37 för reservation 8 av 84 och . Mom. 30 (högsta tillåtna fordonsvikter) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förreservafion 9 av . Mom. 31 (anslag till Särskilda bärighetshöjande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 54 förreservation 10 av och . Statshälsan samt förnyelsefonderna på det statligtreglerade området Mom. 38(bärighetsupprustning i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion T339 avBerndt m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 73 (fördelningssystemet för väganslagen) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 113 förreservation 11 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:12om anslag fill statlig personalpohfik m.m. (prop. delvis) och 1986/87:14 om anslag tilljämställdhetsombudsmannen m. m. 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.