prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår ju för övrigt i propositionen att dentidsbegränsade bestämmelse i hyreslagen som ger hyresgästerna ett inflytandeöver reparationer i den egna lägenheten skall förlängas och gälla även under år1987. Moderata samlingspartiet biträder också propositionens förslag i dennadel. Men kooperativ hyresrätt är en egendomlig hybrid mellanbostadsrätt och hyresrätt som enbart bidrar till att skapa förvirring päbostadsmarknaden om vilka villkor som egentligen gäller. De enskildamänniskorna får också betala ett högt pris för det lilla jnflytande som denkooperativa hyresrätten medger. Dessutomligger inte inflytandet helt och hållet hos de boende, utan kommunen har ocksåett avgörande inflytande i föreningen. Nej, den kooperativa hyresrätten behövs inte. Det flnnsandra välkända och etablerade boendeformer som ger människor ett mycketstarkare inflytande över sitt boende. Och jag tänker naturligtvis påbostadsrätt och äganderätt. Det största inflytandet över sitt boende har den somväljer att bo med äganderätt. Men då måste man också välja att bo i småhus. Mednuvarande lagstiftning är det inte möjligt att äga sin lägenhet. Moderata samlingspartiethar fört fram förslag som skulle göra det möjligt förmänniskor att äga sina lägenheter. Vi vill ge även dem som av olika skäl intevill eller kan bo i villa rätten att äga sin bostad. Vi har svårt att förståvarför det skall vara så omöjligt för regeringen att få fram ett sådantförslag. Vi ser inte någon principiell skillnad mellan att äga ett småhus ochatt äga en lägenhet. Men här finns uppenbarligen en ideologisk spärr hossocialdemokraterna. Men också bostadsrätten är en för de boende gynnsamboendeform. Och där kan man välja mellan lägenhets- och småhusboende. Medbostadsrätten följer att de boende själva genom sin förening har ansvar för sinfastighet. Hur mycket av ansvaret som skall åvila föreningen som sådan ochvilket ansvar de enskilda boende skall ha avgör föreningen själv. Det inreunderhållet kan bostadsrättshavaren själv besluta om och själv utföra. Bara vidstörre förändringar behöver han eller hon vända sig till föreningen förgodkännande. I en bostadsrättsförening är det ocksä möjligt att ta tillvara de boendes kunskaper och erfarenheter på olika sätt och därmed bidra tilltrivseln och till en god sammanhållning och även till föreningens ekonomi. Förungdomar kan det också vara positivt att genom ett målmedvetet sparande kunnaskaffa sig en egen lägenhet. Sammantaget har bostadsrätten många fördelar för deboende. Det faktum att det på en del håll är mycket dyrt att skaffa sig enbostadsrätt i centralt läge beror ju inte på att det är fel på bostadsrättensom sådan. Det är framför allt en följdav att det råder brist på bostadsrätter.Det är helt enkelt en fråga om tillgång och efterfrågan. Sammanfattningsvis vill jag säga att de erfarenheter vihar av nuvarande boendeformer klart visar att vi inte behöver något ytterligaremellanting. Däremot skulle vi behöva utvidga ägandet till att omfatta ävenlägenheter i flerfamiljshus. Och vi skulle behöva skapa mycket flerbostadsrätter. I stället för att föreslå denna meningslösa försöksverksamhetborde regeringen ha lagt fram förslag som gjort det lättare för hyresgäster iallmännyttan att bilda bostadsrättsföreningar och överta sina fastigheter. Dethade varit att ge hyresgästerna ett ökat inflytande. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4. Andringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen AnL 65INGRID (): När 1983 beslöt att hyresgästernaskulle få ett ökat inflytande över reparationer i den egna lägenheten, var vi ifolkpartiet särskilt nöjda, eftersom förslaget ursprungligen lanserades underBirgit Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen Friggebostid som bostadsminister. Beslutet var ett viktigt steg mot valfrihet i boendetoch gav utrymme för egna initiativ. För att följa upp konsekvenserna av besluttillsattes en arbetsgrupp inom för en utvärdering 1986.En sådan utvärdering lämnades också i form av en rapport . Det är nog ganska sällan som man läser en rapport som ärsä genomgående positiv som denna. I gruppens rapport heter det t. ex. underpunkt 9, att det inte har framkommit några negativa synpunkter beträffande 1983års lagändring. Från , den största organisationen inom den allmännyttigabostadsmarknaden, där inemot av lägenhetsbeståndet ' 1986 varanslutet till överenskommelse om hyresgästsstyrt lägenhetsunderhåll, säger mantill arbetsgruppen att resultaten och erfarenheterna är mycket goda, varför enmer detaljerad utvärdering knappast kan tillföra något ytterligare. Den enda smolken i glädjebägaren, är att vissa farhågoruppges, kvarstå beträffande sysselsättningen inom den organiseradeniåleribranschen. Utvecklingen ger dock inget belägg för att dethyresgästsstyrda lägen-hetsunderhållet, som är det formella namnet på att mansjälv får måla, spika, lägga golv etc, skulle ha medfört någon minskning avsysselsättningen för målarna. Sysselsättningsläget uppgavs också, när rapportenskrevs , vara gott för måleribranschen. Ändå anger regeringen ettforskningsprojekt som initierats av och som beräknasvara slutfört som det vägande skälet till att nu inte permanentalagen utan tills vidare förlänga den till utgången av 1987. I propositionen sägs också attförhandlingsöverenskominelser om underhåll som träffatsmellan bostadsföretagoch hyresgästförening endast hade hunnit ha effekt tvä år eller mindre närarbetsgruppen skrev sin rapport. Mig veterligt har det inte ,, som gått framkommit något som har motsagt rapportensomdöme. Därför finner vi i ingen anledning attinte gelandets cirka tre miljoner hyresgäster bekräftelse på ettlagfäst inflytande över underhållet av deras lägenheter. är alltså positivt till hyresgästinflytande,men vi finner skapandet av en kooperativ hyresrätt vara en onödig tredje väg mellan hyresavtal och bostadsrätt. Syftet anges framför allt vara att skapa en självförvaltningsform inom hyresrättens ram. Vi anser liksom att det kan uppstå oklarheter om ansvarsfrågan och att det är bättre att stärka de boendeformer som redan finns, t. ex. genom att göra det lättare att bilda bostadsrättsföreningar. . ' . Som framhöll finns det redan en kooperativbostadsförening i , SKB. Den har varit verksam ochomfattar ca 5 000 lägenheter. Även om SKB fått arbeta på dispens harintresset uppenbarligen inte varit stort för kooperativ hyresrätt. Dessa 5 000lägenheter kan jämföras med att det totalt finns cirka 500 000bostadsrättslägenheter i landet. De kooperativa lägenheterna motsvarar alltsåen procent av bostadsrättsbeståndet. Därför tycker vi att det är onödigt attstarta den här tredje vägen ens som försöksverksamhet. Vi yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 4 och iövrigt till utskottets hemställan. A.nL 66KJELL A. (): För att koncentrera debatten så mycket sommöjligt skall jag inte gå in på de delar av betänkandet där utgören del av utskottsmajoriteten utan uppehålla mig vid reservation 3. , har den uppfattningen att vi skulle kunnaanvända, formen ekonomisk förening även för att ordna bostad för medlemmarna.Det är i lag förbjudet, och SKB har alltså fått dispens för att driva sinverksamhet. Därför har vi ansett att det är nödvändigt att göra en översyn avlagstiftningen, så att den ekonomiska föreningen blir en användbar form. Naturligtvis vill vi också ha en sådan utformning avverksamheten att det blir föreningar som i stort sett omfattar ett hus. Det ärsjälvklart att medlemmarna, de boende i huset, skall ha inflytande öververksamheten och se till att dén bedrivs så att det hela fungerar bra för demsöm bor där. Vi har därför tillstyrkt den försöksverksamhet som regeringenföreslår. Vi har den uppfattningen i de bostadspolitiska frågorna istort - och vi återkommer till de frågorna när vi skall behandla resten av propositioner och motioner som ligger kvar i bostadsutskottet. Då kommer vi in på ägarformerna. Vi är i i första hand intresserade av ökat ägandeav den egna bostaden. Vi har en mycket positiv inställning till att öka antaletbostadsrätter. Men det förhållandet att vi har det som huvudalternativ innebärinte att vi inte också vill se på andra former. Därför har'vi tillstyrktregeringens förslag om att starta en försöksverksamhet. Vi hade kunnat tänkaoss att direkt göra SKB-niodellen -tillämpbar - utan försöksverksamhet. Jag harhävdat den uppfattningen i det utredningsarbete som bostadskommittén gjorde,men jag var då ganska ensam om att ha så stark sympati för SKB-modellen. Vi harsett det hela på det sättet att en försöksverksamhet kan bryta väg, så att viom säkert kan fatta beslut om att ha också den ekonomiskaföreningen såsom en form för människor att samarbeta även när det gäller attordna bostadsfrågan'. Med, denna motivering, herr talman, ber jag att få yrkabifall till reservation 3. Ändringar i hyres- och, bostadsrätts-lagstiftningen AnL 67TORE (vpk): Såsom . redan har sagt tardetta betänkande bara upp delar av innehållet i den proposition som ligger till grund för betänkandet. ' Även jag skall endast uppehålla mig vid de frågor somdirekt behandlas i betänkandet. Jag vill till att börja med ta upp frågan omhyresgästinflytandet över reparationer av den egna lägenheten. Den förändring avlagstiftningen som infördes är 1983 och som då var mycket omdiskuterad harvisat sig få sådana gynnsamma effekter som vi som stödde förslaget räknade med.Det finns därför nu ingen anledning att bara förlänga den s.k. tapetrefornientill utgången av , litanden bör kunna gälla för gott. Det föreslås ivpk-och folkpartimotioner och i reservation 1. De farhågor som enligt utskottsmajoriteten kvarstårbeträffande sysselsättningen inom niåleribranschen är egentligen ett heltannat problem. Ändringar i hyres-och bostadsrättslagstiftningen Sådanafarhågor kommer säkert att kvarstå hur man än gör - om man permanentar dennabestämmelse eller bara föriänger den till utgången av . Eller menarutskottsmajoriteten möjligen att man, om eventuella sysselsättningsproblemskulle uppkomma, skall inskränka på hyresgästernas möjligheter och rättighetertill förhandlingar beträffande reparation av deras lägenheter? Då det gäller den kooperativa hyresrätten, som är denandra fråga som behandlas i betänkandet, har diskussioner förtsom olika former för ökat hyresgästinflytande inom hyresrättens ram. Det harfunnits en ganska bred enighet om att vi skall ge ökat utrymme för detta. När man nu från moderat- och folkpartihåll tar avståndfrån förslaget om kooperativ hyresrätt är det det gamla vanligaavståndstagandet och det gamla vanliga avslöjandet - man vill i huvudsak intevara med om att stärka hyresgästinflytandet anriat än genom att hyresgästernaskall upphöra att vara hyresgäster. Det är ett konstigt sätt att stärkahyresgästinflytandet! Som vanligt ser man från detta håll ägandet av bostadensom en förutsättning för ökat inflytande. Som vanligt förespråkarmanförsäljning av de allmännyttiga bostadsföretagens lägenheter till den somvill-dvs. har råd att-köpa bostaden. Som vanligt varnar man i motioner ochreservationer för åtgärder som kan begränsa valfriheten och friheten attspekulera i boendet. Givetvis vill man inte ha hembudsmöjligheter eller någonannan priskontroll på bostadsrätter. Från vpk ser vi förslaget om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt som en åtgärd i syfte att öka hyresgästinflytandet inomhyresrättens ram. Det är oerhört viktigt att ta vara pä alla möjligheter att gehyresgästerna mer att säga till om i sitt boende - inte genom åtgärder som kanöka skillnaderna och orättvisorna mellan olika bostadskonsumenter utan genomåtgärder som kan stärka hyresgästernas ställning och slå vakt om deallmännyttiga bostadsföretagen, om hyresrätten som den mest spekulationsfriabostadsformen. Jag yrkarbifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan. Låt mig sedan bara göra ett par kommentarer till det somhar sagts tidigare i debatten. Där har både från ochIngrid från återigen framhållit att man visstvill ha ökat hyresgästinflytande. Men i nästa mening kommer man tillbaka tillatt det skall ske genom ökat ägande, genom ökat förvärv av bostadsrätter, genomomvandling av hyresrätter till bostadsrätter osv. Jag tror att det var som framhöll att detfinns för lite bostadsrätter och byggs för få. , som känner tillStockholms förhållanden, skulle väl ändå veta att haråtskilliga tusentals hyreslägenheter i omvandlats tillbostadsrätter. Det har naturligtvis varit mycket effektivt, då det gällt attutestänga låginkomsttagarna från att kunna bo kvar i sina lägenheter. Jag tror också att det var som sade attStockholms kommuns och önskemål inte kan vara nog för att prövakooperativ hyresrätt. Mot bakgrund av de problem som har påbostadsmarknaden, mot bakgrund av att över 100 000 människor köar för bostad -varav väldigt många är ungdomar - är det nog mycket väsentligt att hitta olikaformer för att göra också boendet med hyresrätt mer attraktivt och attstimulera ett ökat inflytande från hyresgästerna. I det sammanhanget tycker jagatt bäde det som och det som uttalar måste tillmätasmycket stor betydelse. Det avgörande är emellertid att en sådan möjlighet somligger i att man på försök inför kooperativ hyresrätt och ger dispens försådana som så önskar, blir ett direkt bidrag till att begränsa spekulationen iboendet. Den form som den kooperativa hyresrätten får ger på samma sätt som SKB- som var inne på - den mycket stora fördelen att den utesluterspekulation av sådant slag, som vi tyvärr nödgas konstatera pågår ochstundligen i och också i andra regioner i landet. sade att kooperativ hyresrättkan skapa oklarheter om ansvarsförhållanden i boendet. Jag har litet svårt attförstå vilka problem det skulle innebära. Det skulle exempelvis förutsätta atthyresgästerna, de som bor i hyresrätt, skulle vara sämre skickade att ta ansvari sitt boende och direkt delta i själva förvaltningen och besluten. Jag vägrarbestämt att acceptera några sådana tankegångar som att hyresgäster skulle varasämre skickade i detta avseende. Det finns alla möjligheter att inomhyresrättens ram på sätt som pågår i landet successivt öka hyresgästsinflytandetoch föra över viktiga beslutsfunktioner direkt på hyresgästerna. Det är klart att ägandet skapar större klarhet, det ägandesom moderater och folkpartister förespråkar. Det skapar större klarhet ochutestänger också, som jag sade, väldigt effektivt många kategorier människorfrån varje slag av valfrihet, och det är väl vad ni närmast åsyftar. Prot, 1986/87:47 Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen AnL 68 () replik: Att jag anförde synpunkten att en begäranfrån inte var tillräcklig för att man skall gå med på enförsöksverksamhet ined kooperativ bostadsrätt beror på att jag anser att det ärviktigare att de boende uttrycker ett önskemål om en sådan försöksverksamhet.Några sådana önskemål har jag inte uppfattat. Problemen på bostadsmarknaden här i länet är inte attStockholms kommun har för litet inflytande utan att de boende har för litetinflytande. talar om att många hyresrätter har omvandlatstill bostadsrätter , och det är sant. Men det har inteomvandlats tillräckligt många för att lätta på trycket. Det finns fortfarandekvar ett stort behov av bostadsrätter. Till slut vill jag säga att detköande som anfört som skäl för att ge t. ex. kommunytterligare ett planeringsinstrument för bostäder är en följd av densocialistiska regleringspolitiken och inte av ett fritt marknadstänkande. AnL 69INGRID () replik: Herr talman! Nej, , inte harjag misstrott människornas förmåga att hantera de här frågorna själva. Det harockså visat sig genom det större inflytande hyresgästerna nu har fått genommöjligheten att styra sina egna reparationer. Men i förslaget om kooperativförvaltning skulle ju också kommunen vara representerad i den ekonomiskaföreningen, om jag har Ändringar i hyres- och bostadsrätts- lagstiftningen Då undrar man bm det är de som är med i den ekonomiska föreningen som haransvaret eller om också kommunen har ett ansvar. AnL 70.TORE (vpk) replik: säger i sin replik, om jaguppfattade henne rätt, att de boende inte har begärt att inan skall införakooperativ hyresrätt, utan det skulle vara och som gjortdet. Frågan om andra förvaltningsformer där hyresgästerna skall få mer att sägatill om har diskuterats i , förslag har ställts i , ochdet är hyresgästerna som aktualiserat dessa frågor. De har varit uppe i mångaolika sammanhang i under åtminstone fem . Det finnsalltså ett stort iritresse, och det finns bostadsföretag i landet som ärberedda att tillsammans med sina hyresgäster starta försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt såfort man får dispens och tillstånd. Det finns alltsåtusentals hyresgäster som otåligt väntar på att få delta i denna verksamhet. Det är kanske litet vid sidan om dagens ämne - vi färåterkomma till det när vi skall debattera proposition 48 ochmotioner i anslutning till den - men vad gäller bostadsbristen,i ärdet ändå så, , att inte minst den.regionalpolitik som har förts ilandet har bidragit till att skapa de mycket svåra och besvärliga förhållandensom råder. En bra regionalpolitik hade inneburit att man bromsat något avexpansionen i och inflyttningen här. Då hade problemen varitmindre. Orsaken till att vi har problem med bostadsbristen är inte att vi förmycket fört en socialistisk politik utan att vi haft för litet av socialistiskpolitik som hade ställt frågan om bostaden som en social rättighet i förgrundenoch låtit den vara vägledande för de åtgärder som vidtas på detta område. AnL 71 () replik: Det här är förvånande. påstår nuatt det i själva verket är hyresgästerna som fört fram önskemål om kooperativa hyresrätter och att dessa öriskemål kanaliserats genom och . Då är det underligt'att regeringen inte med ett enda ord i sin propositionlåtit antyda att någon hyresgäst anfört den uppfattningen. I stället citerar propositionen remissyttrandena just från och Hyresgäs ternas riksförbund, där det sägs att nian inte förmärkt något större intresse bland hyresgästerna. säger att besvärligheterna påbostadsmarknaden i inte är en produkt av för mycket socialism. Dävill jag fråga om han vet någon fri marknad som uppvisar denköbildning som bostadsmarknaden gör. AnL 72TORE (vpk) replik: Vad regeringen har skrivit i propositionenfår väl göra upp med regeringen. Jag talar med utgångspunkt frånmin erfarenhet och mitt aktiva deltagande i de diskussioner som förts kringdessa frågor i . Talmannen anmälde att.IngelaGardner anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 73MAGNUS (): ' betänkande 1986/87:6 berörvissa ändringar i.hyres- och bostadsrättslagstiftningen. Regeringensproposition tillstyrks av utskottet. I propositionen aktualiseras bl. a. en förlängning tillutgångenavär av lagstiftningen om hyresgästernas, inflytande överreparationer i den egna lägenheten. I propositionen behandlas vidare ettförslag om försöksverksamhet med s. k. kooperativ hyresrätt frånden till . Till utskottets betänkande finnsfogat ett antal reservationer soni jag här närmare skall bemöta. Bestämmelserna om hyra finns i 12 kap. jordabalken, som idagligt.tal brukar benämnas hyreslagen. Enligt lagens 15 § 2 stycket skallhyresvärden, om lägenheten helt eller delvis är uthyrd till bostad, ibostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andrasedvanliga reparationer. beslöt att ändra lagen så att det jaghärtidigare anfört om hyresvärdens underhållsskyldighet inte gäller, om någotannat avtalats i en förhandlingsöverenskommelse enligt hyresförhandlingslagen.Den la-, gändringen.trädde i kraft och tidsbegränsades framt.o.m. utgången av innevarande år. När bostadsutskottet behandlade frågan ansågvi att det fanns skäl att låta en arbetsgrupp göra en utvärdering averfarenheterna av ett ökat hyresgästinflytande över vissa reparationer, vilketlagändringen syftade till. Med anledning av beslut i denna delinrättades inom en arbetsgrupp som fortlöpande följtfrägan. Arbetsgriippens resultat redovisades . I propositionen anför nu departementschefen attarbetsgruppens utvärdering har slutförts, men att den tidsram arbetsgruppenfått till sitt förfogande var alltför snäv för att arbetsgruppen skulle kunnagöra en slutgiltig bedömning av frågari. Sålunda anges utvärderingen inte geunderlag för en mera enhetlig värdering av de långsiktiga effekterna i fråga ombostadsföretagens ekonomi eller underhållsnivå. Ett forskningsprojekt hardessutom påbörjats som ytterligare skall fördjupasig i ärendet och belysaeffekterna av lagändring. Departementschefen föreslår att bestämmelserna i 15 § 2stycket hyreslagen förlängs t. o. ni. Vad säger dåutskottet? Utskottet menar att resultatet av pågåendeforskningsarbete i första hand bör avvaktas och ligga till grund för kommandeöverväganden om lagstift-., ningens eventuella framtida permanenta utformning.Vidare vill utskottet erinra om att arbetsgruppen visserligen anfört att erfarenheternaav hyresgäststyrt underhåll är positiva, men att vissa farhågor alltjämtkvarstår, bl. a. beträffande sysselsättningen inom måleribranschen: Det är istort sett det ställningstagande som utskottet har kommit fram till i dennadel. Vpk och har en annan uppfattning.Reservanterna menar,att det är dags att permanenta lagstiftningen. Det finnsingen anledning att avvakta forskningsresultaten och mera erfarenhetsmässigabedömningar. Vi har frflri utskottsmajoritetens sida gjort en annan bedömningsom jag här redogjort för. Med denna argumentation avstyrker jag bifall tillreservation nr 1 i detta betänkande. Prot.1986/87:47 lldecember,1986 Andringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen Jag yrkar därmed bifall till utskottets skrivning ochavslag på reservation nr 1. 1 propositionen läggs fram ytterligare förslag i avsiktatt göra det möjligt att inom hyresrättens ram öka inflytandet över bostäderna.Bostadsministern konstaterar att inflytandet över boendet är olika fördelat. Desom bor i eget hus har stort inflytande över både kostnad och kvalitet.Bostadsrättsinnehavare har i sin förening möjlighet att gemensamt ta det fullaansvaret för sitt boende. Inte minst mot bakgrund av att kostnader för driftoch underhåll kraftigt har ökat betonas i propositionennödvändigheten av att också hyresgästerna ges större inflytande överbostädernas ekonomi och förvaltning. Bostadsniinistern menar att om gällande lagstiftningförhindrar en positiv utveckling av boendeinflytande bör lagen lämpligenändras. Mot bakgrund av denna uppfattning om ett ökat inflytande förhyresgästerna läggs också i propositionen fram ett förslagom s. k. kooperativhyresrätt. Syftet är framför allt att skapa en självförvaltningsform inomhyresrättens ram. I avsikt att pröva och utveckla formerna för ett ökathyresgästinflytande föresläs anta en temporär lag omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Därmed tillmötesgårdepartementschefen kommuns krav på viss försöksverksamhet. För att undvika att göra några mera genomgripandeförändringar i bostadsrättslagen och mot bakgrund av att en särskild utredaretillkallats som skall se över bostadsrättslagen, föreslås i propositionen enlag av temporär karaktär. Lagen föreslås gälla från den 1januari 1987 till utgången av . Regeringens förslag till lag om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt innebär att möjligheter ges att i princip pröva de reglerom andelsupplåtelse m.m. som efter dispens från bestämmelsen i 79 § ibostadsrättslagen tillämpas av bl. a. SKB, . Regeringen ställer upp vissa krav för föreningens verksamheti vissa valda delar. Som exempel kan här nämnas att det i första paragrafen ilagförslaget förutsätts att regeringens tillstånd måste inhämtas innanföreningen registreras hos . Reservanterna, ochfolkpartisterna, tycker inte om detta. Reservanterna anser inte att regeringenskall ges fullmakt att utöva begärd dispensgivning. a. dessa skälavstyrks lagförslaget i sin helhet. Vad säger då reservanterna? De har tydligen en helt annansyn, på inflytandefrågorna än utskottsmajoriteten. Reservanterna säger attinflytandet över boende skall utvecklas genom ägande. Så är det.