prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottetfortsätter; "Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen harföretagsskattekommittén presenterat en principskiss för beskattning avegenföretagare enligt en s.k. staketmodell innebärande bl.a. attegenföretagaren i princip jämställs med en löntagare. En staketmodell vidbeskattningen skulle kunna lösa den i motionerna aktualiserade frågan omegenföretagares avdrag för pensionsförsäkringspremier. Införandet av enstaketmodell är emellertid en fråga som måste ses på lång sikt, och denolikformighet i fråga om pensionsförsäkringspremiers behandling i avdragshänseendesom råder bör enligt utskottets mening lösas utan onödigtdröjsmål. Enligt utskottet bör det vara möjligt att åstadkomma åtminstone enprovisorisk lösning i avvaktan på den omläggning av beskattningen av enskildnäringsverksamhet som kan bli resultatet av företagsskattekommitténsarbete." Efterdetta mycket bestämda uttalande hade jag förväntat mig attregeringen skulle göra någonting. När så inte skett är det naturligt att vimotionärer återkommer för att på nytt aktualisera frågan. Vad gör dåsocialdemokraterna i utskottet? Jo, de avger ett mycket ljumt och ointresseratuttalande när det gäller att rätta till en lagstiftning, som tidigaresagt är otillfredsställande från likformighets- och rättvisesynpunkt. Tarverkligen socialdemokraterna avstånd från kravet på rättvisa och likformighet idagens skattesystem? har vi i utskottet kunnat enas om att rätta filldirekta orättvisor i skattelagstiftningen. Jag beklagar socialdemokraternasbristande respekt för det som jag trott vara grunden för arbetet iskatteutskottet, nämligen att skapa skatteregler som innebär rättvisa och likabehandling av de skattskyldiga. Att först erkänna att reglerna är orättvisa ochsedan inte vilja vara med och rätta fill dem är verkligen - jag ber om ursäktför att jag tar i - både hänsynslöst och skrämmande. Ireservation 15 tas frågan upp om rätt till avdrag för arbetsrättsligtskadestånd. Arbetsrättsliga regler återfinns i en mängd olika lagar,däribland semesterlagen och MBL. Bestämmelserna är krångliga och svårtolkade,och en arbetsgivare kan lätt, helt omedvetet, bryta mot någon bestämmelse.Framför allt av detta skäl bör ett skadestånd vara avdragsgill kostnad iarbetsgivarens rörelse. Ett annat skäl är att huvudprincipen i skattesystemethitinfills har varit att det belopp som är skattepliktigt för mottagaren ocksåskall vara avdragsgillt för utgivaren av beloppet. Genom förbudet mot avdraghar man brutit mot denna tidigare självklara regel. I reservation 17 berörsaktiebolags beskattningsår. börakfiebolagens samtliga inkomstslag följa räkenskapsåret, och det är detta somvi reservanter begär att regeringen skall lägga fram förslag om. 1 reservation 18 tas på nytt upp frågan om ett mindrefribelopp vid beräkning av egenföretagares arbetsgivaravgift. medgavs ett sådant avdrag. Trots att andra grupper nu får göra betydandeschablonavdrag och trots att orättvisan fortfarande finns kvar beträffandeunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgiften, nämligen den att i underlagetingår även avkastning på i företaget investerat kapital, har den socialisfiskamajoriteten i utskottet inte heller här kunnat respektera kravet på rättvisaoch likformighetsprincipen. Med vad jag nu har anfört vill jag yrkabifall till samfliga de reservationer där mitt namn förekommer. Företagsbeskattningsfrågor m. m. 73BRUNO POROMAA (s): Mycket har hänt inomföretagsbeskattningen. Sedan regeringsskiftet har lagernedskrivningarnabegränsats och forskningsavdraget slopats. Faktum är också att bolagsskattenhar sänkts från tidigare fill - trots att socialdemokraterna påvissa håll betraktas som ett skattehöjarparti. I viss omfattning har även förenklingar genomförts, och ensådan förenkling är avskaffandet av den kommunala beskattningen av akfiebolagfr.o.m. När vi i kammaren har debatterat beskattningenav företag har framförts krav på kraftigt sänkta skatter från de borgerliga ochkrav på kraffigt höjda skatter för företagen från vpk. finns det inte ettså stort svängrum i debatten, då det enbart är de borgerliga partierna somåterkommer med sina krav och också svarar för samtliga reservationer som ärfogade fill detta betänkande, som vi nu har att ta ställning till. Vpk har ej några reservationer, och jag tolkar det på ettsådant sätt att vpk vill, i motsats till de borgerliga, avvakta resultatet avdet utredningsarbete som har pågått och pågår inom detta område. Det är ettmoderniseringsarbete som pågår - ett arbete som efterlyser.Jag medger att det finns ofullkomligheter i företagsbeskattningen, men vid eninternafionell jämförelse står den sig väl. Vad händer då inom detta område? Utredningen om reformeradföretagsbeskattning, som tillkallades , har enligt sinadirekfiv att pröva möjligheterna att uppnå en mer likformig beskattning avarbete och kapital, att analysera underlag för vinstbeskattning och uttag avarbetsgivaravgifter samt att pröva frågan om ett bredare skatteunderlag ochsänkta skattesatser. Inom är därutöver årsföretagsskattekpmmittés förslag fill en s. k. staketmetod för beskattning avenskild näringsverksamhet och handelsbolag föremål för överväganden. I sitt fortsatta arbete kommer också företagsskattekommitténatt ta upp frågor som reservanterna på nytt har aktualiserat, trots att dessafrågor så gott som samtliga har prövats av riksdagen.Detta visas också genom det register som tagits med som bilaga fill dettabetänkande. Enligtutskottsmajoritetens uppfattning har vid behandlingen av reservan- Företagsbeskattningsfrågor m. m. temasyrkanden inget nytt av betydelse framkommit som skulle föranleda utskottet attinta en annan ståndpunkt än vid de senaste tillfällen som dessa yrkandenbehandlades. Det gäller exempelvis de olika yrkanden om resultatutjämningargenom skattefria avsättningar av medel till nyetableringskonto, sänkning avåldersgräns för rätt till avdrag för lön fill barn, uppdelning mellan makar avinkomster från fåmansägda företag m. fl. yrkanden som återges på s, 6 ibetänkandet och som de flesta reservationerna berör. Den fråga som snabbast av alla har återkommit påriksdagens bord i detta betänkande är yrkandet om införande av det s. k.renkontot. Så sent som avslog detta yrkande. Till följd av och den därmedsammanhängande höga utslaktningen av ren ville de borgerliga införa detta kontoför att åstadkomma en utjämning av resultaten . Med litet distanstill denna olycka kan konstateras, att med de möjligheter tillresultatutjämning som finns var det ett riktigt ställningstagandefrån sida att avslå förslaget om renkonto. Motiven för att nu införaett permanent konto för renägare är ännu svagare än det var för någramånader sedan -detta också av andra skäl. Jag skall helt kort, herr talman, kommentera ytterligarenågra av de 18 reservationerna i betänkandet, av vilka ensammasvarar för tre. Fr. o. m. taxering har i lagen intagits vissaspärregler för fåmansföretag i syfte att undvika handel med s. k. förlustbolag.Moderaterna vill i en reservation luckra upp dessa regler. De vill även ge rättatt kvitta förluster mot tidigare års vinster samt att en utredningtillsätts i syfte att möjliggöra överförande av investeringsreserv ochresultatutjämningsfond från enskild firma till aktiebolag. En bred majoritet av utskottet avstyrker förslagen, då bl.a. reglerna om förlustavdrag kommer att aktualiseras i det nu pågåendeutredningsarbetet. I övrigt vill utskottsmajoriteten hänvisa till vad som sagtsom att ytterligare utvidga möjligheterna fill resultatutjämning genom olika formerav kontoavsättningar. yrkar i en annan reservation att spärregelnför ianspråktagande av investeringsreserv skall slopas. Även om den regeln kanvara svår att praktiskt fillämpa och svår att förstå för många skattskyldiga,vill inte utskottsmajoriteten biträda detta yrkande, då det omfattandeöversynsarbete som pågår troligtvis också omfattar dettaområde. I en gemensam reservafion yrkar de borgerliga atttidsgränsen för avsättning till investeringsreserv, som är den 31 marstaxeringsåret, slopas för handelsbolag. Den särskilda regeln om handelsbolaghar fillkommit av praktiska skäl, eftersom de olika delägarna kan ha anståndtill olika tidpunkter eller även i övrigt ha olika sista dag för avlämnande avsjälvdeklaration. En ändring är inte okomplicerad, varför allting talar för attden nuvarande ordningen bibehålls. Det pågående översynsarbetet kommer också idetta fall att omfatta investeringsreserverna, varför ej heller detta yrkandekan biträdas av utskottsmajoriteten. I en gemensam borgerlig reservation yrkas också attolikheterna i beskattning undanröjs mellan egenföretagare och anställd iaktiebolag. genom attdet medges att pensionsförsäkringspremie utgör avdragsgill kostnad iförvärvskälla. uttrycker stor besvikelse över att ingenting harhänt. Jag kan dock trösta henne med att utskottsmajoriteten förutsätter attregeringen uppmärksammar problemet i sitt fortsatta arbete och framläggerförslag som innebär att man undanröjer den nuvarande olikformigheten. Denstarka skrivningen i betänkandet verifierar att utskottet vill att fråganskall bringas till sin lösning, men eftersom frågan är mycket komplicerad villjag uppmana er: Ha tålamod! I en gemensam folkparti- och moderatreservation yrkas attregeringen bör framlägga förslag om att delägarskap i två eller flerapartrederier skall anses utgöra en förvärvskälla. Utskottet har understrukitatt partrederiernas ekonomiska problem är allvarliga. Vissa förbättringar harskett, bl. a. i den kommunala beskattningen. Den i reservationen aktualiseradefrågan om fillämpningen av förvärvskällereglerna för verksamhet som bedrivs ipartre-deriform har också uppmärksammats av . Arbetet med densjöfartspolitiska propositionen pågår, och utskottet förutsätter att partredarnasekonomiska situation kommer att beaktas i detta arbete. Som jag nämnde inledningsvis har vi efter regeringsskiftetavvecklat det s. k. forskningsavdraget. Anledningen till detta var att detavdraget fungerade mer som en skattesubvention till vissa företag än som enstimulans för ökade insatser för forskning och utveckling. Det är svaret fillKjell . vill ni och återinföra detta avdrag. Utskottsmajoritetenvidhåller sin principiella uppfattning i denna fråga och menar att ejbör frånträda sin ståndpunkt. En återgång fill de regler som gällde före den 1 juli 1984i fråga om egendomslivräntors skattemässiga behandling krävs av samtligaborgerliga partier. kunde den som sålde egendom mot vederlag ilivränta beskattas i takt med att livräntan inflöt. Köparen erhöll då avdragmed utgivna belopp. Att behandla egendomslivräntorna annorlunda i beskattningshänseendeän en vanlig köpeskilling är fortfarande, enligt utskottsmajoritetensuppfattning, ett vägande skäl för att även detta yrkande bör avfärdas. Den sista av de tre reservafioner som jag inte harbehandlat, där är ensamma, gäller hyresersättning till närstående ifamiljeföretag. Vid ett liknande yrkande anförde utskottet att deregler som gäller om ersättningar från fåmansföretag harfillkommit i syfte att begränsa dessa företagares möjligheter tillskattelättnader för sig själva och andra närstående. Reservafionen bör därföravslås. Den allra sista reservation som jag har för avsikt atthelt kort kommentera är den som återfinns under rubriken . Somframförs i reservationen är den frågan redan föremål för överväganden inomregeringskansliet. Det finns heller ingen anledning för utskottsmajoritetenatt vidta några ytterligare åtgärder i den frågan. Med det sagda, herr talman, yrkar jag avslag på samtligareservafioner och bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Företagsbeskattningsfrågor m. m. 74MARGIT () replik: Jag skall kommentera anförandeoch inte ställa nya frågor, för att inte onödigtvis förlänga debatten. Det konstaterades att kommunisterna ärmycket nöjt. Det har inte en enda reservation till detta utskottsbetänkande.Det visar just hur frågan om företagsbeskattningen har drivits ,nämligen på det viset att man missgynnat de små och medelstora företagen ochgärna gett favörer till de stora. Det gör alltid socialister och socialistiskaföreträdare. Det är så väldigt mycket enklare att styra stora företag. Vi harsett hur lätt det var att komma överens med banker, t. ex. när man skulle fåfram forskningspengar, sälja optioner etc. Sedan får vi höra att vi skall ha tålamod. Denegenföretagare som måste kosta på sig betydligt högre än alla andra ivårt land, för att få den pensionstrygghet som alla skall kunna spara sig framtill, han skall ha tålamod. Vart har egentligen socialdemokraternas rättspatostagit vägen? Det är väl rättvisa vi skall ha och en rättvis beskattning? Jag har noterat några ord som sades i debatten. Självanvände jag ordet klandervärt. Men andra hade ännu hårdare ord; hänsynslöst,skrämmande, orättvist osv. Vi har visat en rad exempel. Hur kan dessa åtgärderförsvaras? Lagen skall väl ändå gälla lika för alla. Beträffande förlustbolagen kan jag ta ett exempel från minhemstad . Där har fått en tomt för en billig penning, möjligtvisnästan gratis. Vad har fått mer? Jo, företaget har fått Kockumsförlustavdrag, och det är inte småsmulor att få med i boet. När man skallrekonstruera ett fåmansföretag har man inte ens möjlighet att överiåtaakfiemajoriteten. Komma åt "skalbolag" kan man göra på andra ochmycket enklare sätt. Vi har också egendomslivräntorna. Det gäller verkligen föregenföretagare och för jordbrukare att kunna sörja för sin pensionering ochkunna överlåta sin rörelse. Detta försöker man lägga hinder i vägen för. Ärdetta rättvisa, har vi verkligen ett rättvist skattesystem? Är verkligen detenda vi kan säga till dem som drabbas av orättvisan; Ha tålamod! 75 () replik: svarade mycket litet på defrågor jag har ställt. Det han sade var bl. a. att man har sänkt bolagsskatten.Det berör inte den stora andel av företag som går under begreppet småföretagoch som deklareras som enskild firma. Har socialdemokraterna så stort intresse för storföretagenatt man har glömt bort småföretagarna? Man kan inte ens tillmötesgå det allraminsta lilla krav från småföretagarnas sida. Det gäller krav som har sin grundi orättvisa i skattesystemet. Dessa krav är man inte beredd att tillmötesgå.Jag måste säga att jag faktiskt känner det som upprörande att man inte harkunnat ta ställning för en så pass liten fråga som ändå för många har storbetydelse. säger att utskottet har gjort en starkskrivning. Jag har tittat i utskottsbetänkanden . Då ärdet mycket lätt att konstatera att något så utslätat uttalande som det somgjorts från socialdemokraternas sida inte har gjorts . Jagmåste ställa frågan; Varför kunde man inte stå fast vid det ställningstagandeoch det uttalande Då hade man ett klart uttalande om att det var ettfelaktigt system som tillämpades, och att man var angelägen om att en rättelsekom till stånd . Den nu aktuella skrivningen innebär somjag har tolkat den - jag har faktiskt fått det verifierat av dem som är merinsatta i vad som är avsikten än vad jag är - att man skall avvakta en nyutredning. Då är det sannolikt att frågan skjuts fram två tre kanske fyra årutan att någonfing görs. Är det verkligen det man vill? Kan man inte rätta sådan här sak, utan låter man en för småföretagarna klar orättvisa stå kvar? När det gäller storföretagen var det inte så farligt. Dåkunde man gå in och mycket snabbt göra en ändring som inte gav någon fördel försmåföretagen. sade inte någonting om kravet på fribelopp.Jag förstår att han inte berörde de reservationer särskilt mycket som har haftcentermotioner till grund. Det är, tycker jag, frågor av liten omfattning mensom rör direkta rättvisekrav för en grupp i samhället som vi alla måste erkännahar gjort och gör en betydande insats. Men statsmakten är mycket negativ tillatt ge dem lika behandling när det gäller skatter och avgifter. Företagsbeskattningsfrågor m. m. 76 () replik; För att medge votering före middagspausenskäll min replik bli kort. hänvisade till det utredningsarbete sompågår om företagsbeskattningen. Men, , det behövs ingen utredningför att medge avdrag av pensionspremier på rörelsebilagan i stället för attmedge det som ett allmänt avdrag. Det behövs ingen utredning för att sänkaåldersgränsen för lön till barn från 16 till . Det behövs bara att manändrar en siffra i en lagparagraf. Det behövs ingen utredning för att medgeavdragsrätt för ideella skadestånd. Det behövs bara att man går fillbaka tilltidigare lagstiftning. Vi har sänkt bolagsskatten, sadeBruno Poromaa, från till , trots att vi från visst håll betraktas somett skattehöjarparti. Från vilket håll skulle det vara som man inte betraktarer som ett skattehöjarparti? Det skulle vara roligt att få reda på. Samtidigthöjde ni faktiskt skatten för de minsta företagen. Just det exempel som BrunoPoromaa själv tog upp visar att det innebär en skattehöjning för de minstaföretagen. Därför frågar jag : När tänker ni sluta med attkonsekvent och systematiskt missgynna de minsta företagen? 77BRUNO POROMAA (s) replik; Jag tänkte först vända mig till har inte gjort mig fill talesman för vpk. Då lyssnade verkligen inte MargitGennser på vad jag sade. Jag sade att jag tolkade detta på ett sådant sätt vill avvakta det omfattande utredningsarbete som pågår. Sedan höjde rösten och upprepade fyragånger att det behövs ingen utredning för att göra det och det. Men varförgjorde inte ni något ni satt i regeringsställning, eftersom detinte behövs någon utredning? Varför vidtog inte ni de här åtgärderna, eftersomdet är så enkelt på många olika områden. 8 protokoll 1986/87:94 Företagsbeskattningsfrågor m. m. Jag vill inte förlänga den här diskussionen, utan vill kortoch gott hänvisa till det omfattande arbete som pågår på område efter område.Jag är övertygad om att vi snart kan skönja resultaten av det arbetet. Jag troratt vi inom loppet av säkerligen har diskuterat företagsbeskattningenmånga gånger, så energiska som ni är när det gäller att diskutera den frågan. 78 () replik: Svaret är ganska enkelt och det gällerflertalet av de exempel jag nämnde. Det enkla svaret är att den lagstiftningeninte fanns under den tiden. Den har ni infört, till men för småföretagen. Detfanns alltså ingen anledning att ändra den lagen då. Den kom först när niträdde till, 79 () replik: Jag tycker att det är egendomligt att manfrån socialdemokratiskt håll gäng på gång kommer tillbaka och frågar: Varförgjorde inte ni det när ni satt i regeringsställning? Är socialdemokraterna så totalt handlingsförlamade att deinte kan ta ställning till en sådan enkel sak som att flytta avdraget föregenföretagares pensionsförsäkringar till rörelsebilagan? Kan man verkligeninte ta ställning till den frågan? Vad är skälet till att man slår till reträtt från förraårets uttalande, då man var klart positiv till att så snabbt som möjligt få enrättelse till stånd? Vad är motiveringen till detta? Jag förstår att inte skall ta upp flerfrågor. Det är klart att det inte finns några argument för att försvara mångaav de ställningstaganden som gjorts från er sida i utskottet, 80 () replik; Att vpk är nöjt syns av utskottsskrivningen -ingen reservation. Det finns också diskreta former för att falla varandra omhalsen. 81 () replik; Får jag åter en gång vända mig till StigJosefson. Om det var så enkelt som han gör gällande beträffandepensionsförsäkringen, vill jag fråga; Vad gjorde under deborgerliga åren? Om företagens rent allmännasituation får ni besked, om ni fittar på resultaten i företagens bokslut.Oavsett om det är ett litet företag, som har värnat om i den härdebatten, ett medelstort, som har värnat om, eller ett stort, sommoderaterna har värnat om, är ju resultaten helt andra än de var under deborgerliga åren. 82INGVAR (); I skatteutskottets betänkande som nubehandlas avstyrks en lång rad motioner. I betänkandet behandlas och avstyrksbl. a. en motion som och jag har väckt. Där finns ett yrkandeom trädgårdskonto inom trädgårdsnäringen. Ett annat yrkande i rhotionenbehandlas av jordbruksutskottet och avser behovet av ett skördeskadeskydd inomträdgårdsnäringen. Vi motionärer har konstaterat att just ett trädgårdskontoskulle kunna bli ett bra skydd när det gäller skördeskador, skador som numeraofta kan innebära ekonomisk katastrof för en företagare. Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stortbehov som inom jordbruket äv att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna avskördeskador. Det är därför förvånansvärt att myndigheterna, trots olikautredningar, år har låtit bli att ta ställning fill dessa problem. Nuhar problemet emellertid lösts inom jordbruket, men för trädgårdsnäringensvidkommande är det fortfarande olöst. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i mångautredningar, men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. Under vissa århar bl.a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador påjordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskadorsom har drabbat många andra produkter. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseendeför de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat fåbidrag. Fr. o. m. 1984 har emellertid tagit bort det anslaget. Detfinns dock en möjlighet, nämligen att vända sig direkt fill regeringen, mengenom den praxis som har utbildats bl. a. när det gäller inkomstgränser är deti praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stortbehov av att en gång för alla lösa dessa problem. I många fall kan det ta mycket efter en skadainnan inkomster kan påräknas av odlingen. har företagaren utgifterför löpande driftskostnader m. m. Då trädgårdsnäringen har en starkt varierandeintäktsbild på grund av variationer i väder, köldskador, olika växtsjukdomaroch skadedjur, borde det problemet kunna lösas genom införande av en möjlighettill resultatutjämning mellan åren. Vi anser att en bra lösning på problemetskulle vara att införa just ett trädgårdskonto. Det borde kunna få enuppbyggnad liknande det konto som redan finns inom skogsbruket. Det skulle gåatt komma undan de stora problem, både administrativa och praktiska, som numerauppstår då skador inträffar. Jag vill därför fråga utskottets företrädare;Varför är det så svårt att gå dessa önskemål till mötes? Vi har arbetat fördetta krav , och vi kommer att fortsätta om jag inte får något svar. Prot.1986/87:94 ,1987 Företagsbeskattningsfrågor m. m. . 83BRUNO POROMAA (s) replik: Eftersom jag fick en fråga skall jag försökabesvara den. Jag tycker att skulle börja med att övertyga sinegen partigrupp. Om jag inte missminner mig hade vi ett likartat yrkande förraåret. Då sade ett enigt utskott, att den gällande skattelagstiftningen redan nuerbjuder betydande möjligheter till resultatutjämning. Ett enigt utskottförklarade sig då inte vara berett att medverka till ytterligare nya regler ominkomstutjämning genom en fondavsättning. Utskottet sade att man villeeftersträva en förenkling av taxerings- och deklarationsarbetet. Vi måste således åstadkomma en förenkling även av reglernaför företagsbeskattning. Att ytterligare späda på med olika former avkomplicerade regler är ett steg i fel riktning. Företagsbeskattningsfrågor/n. 84INGVAR () replik; säger att man inte, för attklara de här problemen, skall införa nya regler som skapar mer komplicerade förhållanden. Men verkligheten är den, att om en sådan här katastrofinträffar blir det mycket stora problem. De regler som man då temporärt fingeinföra skulle innebära stora administrativa kostnader och svåra avgöranden närdet gäller att skapa rättvisa. Av det skälet hoppas vi att det skall varamöjligt att i varje fall komma fram fill en lösning som en gångför alla klarar dessa problem. Näringen behöver och önskar det. 85BRUNO POROMAA (s) replik: Jag vill än en gång rekommendera IngvarEriksson att försöka övertyga sin egen partigrupp, innan han försöker övertygautskottsmajoriteten. 86 (): Partrederi som verksamhetsform berör demindre företagen i kust-och närsjöfart. Den svenska handelsflottan hardrastiskt minskat . Mätt i dödviktston har drygt 80 %försvunnit.