prot · GA0937 · 1986-12-31 00:00:00 — har också påpekat att man anser detviktigt att användningen av nickel i bl. a. smycken kan bringas under kontroll,just med hänsyn till alla dessa, främst kvinnor, som lider avnickelallergi. Verket har också påpekat att det även , när vi har dengamla lagstiftningen, finns ett stort inslag av nickel i ädelmetallsmycken. Sålänge vi inte har en lag som föreskriver att man också måste ha en kontroll avandelen nickel i smycken, som skulle anges med én stämpel av något slag, kommervi inte ifrån detta problem. Men något sådant finns det inget förslag om. kommer att bevakadenna fråga mycket noga. Det finns t. o. m. en särskild person avdelad påverket som har att bevaka den. AnL 20VIOLA (vpk) replik: Det här var en märklig logik, eller snararebrist på logik, . Först får jag medhåll när det gäller vilka beslut vi kanta när utredningar eller kommittéarbeten är på gång. På den punkten fick jaghelt rätt. Sedan tycks argumentera som så, att eftersom detredan är så eländigt i fråga om nickelförekomst osv. för dem som är eller löperrisk att bli allergiska, kan vi lika gärna späda på och göra läget ännu värre! Ett sådant resonemang kan vi inte acceptera. Då är detbättre att bibehålla de bestämmelser som finns och avvakta kommitténsförslag för att sedan göra de nuvarande bestämmelserna bättre, i den riktningsom vi föreslår. Handel med ädelmétallarbeten, m. m. AnL 21 () replik: Visst håller jag med omproblemet med nickelallergier, men vi kommer inte till rätta mednickelallergierna bara genom att inte låta förslaget från regeringen om attlåta föremål med lägre halt av guld gälla som ädelmetall träda i kraft. Sedan kan jag upplysa om att det i propositionenfaktiskt också sägs att vi skall göra en utvärdering av den nya lagstiftningen.Den gäller kanske inte främst nickel, utan hur omfattande kontrollstämplingenav varorna kommer att bli. Utskottsmajoriteten menar att vi även fortsättningsviskommer att få den största andelen av ädelmetallvaror kontrollstämplade genomden frivilliga stämplingen. Som jag sade kommer det alltså att göras enutvärdering . vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. ' AnL 22LARS (): Svenska hantverkare har alltid värnat om engedigen utbildning. Detta har i sin tur utgjort en garanti för kvalitet ochansvarskännande. Det gäller inte minst inom guld- och silversmedsyrkena. Näringslivet gynnas inte av en mängd bestämmelser ochregleringar. Det måste fortlöpande ske en översyn, så att största möjligaförenkling kan uppnås. Handeln med ädelmetaller utgör inget undantag. Vi kan konstatera att branschen är mycket splittrad i denhär frågan -egentligen är det två branscher. lätgöra en enkät när detta senast var aktuellt, dvs. Den enkätenvisade att gärna ville ha kvar den obligatoriska stämplingen, medan 42 %önskade övergå till én frivillig stämpling. och jag har i vär motion pekat på vikten avatt man även i fortsättningen skall kunna skilja på inhemsk kvalitet ochimport. -Vi anser Också att ansvarsstämpling av silver bör förekomma. Dettaönskemål bör -som utskottet skriver - kunna tillgodoses genom branschens egnaåtgärder. Det är angeläget att påpeka att ingenting hindrar att bådenamnstämpel och kontrollstämpel används. Vidare försvinner inte den s. k.kattfoten. Jag vill återge vad stads hantverksföreningsäger; Ett avskaffande av den obligatoriska ädelmetallkontrollen bordeinnebära att konsumenten i större utsträckning intresserade sig föransvarsstämpeln och därigenom mer uppskattade det konstnärliga ochhantverksmässiga värdet i produkten. Prot.1986/87:37 Genom vår motion har utskottetsskrivning fått en sådan utformning att Handel med ädeline tallarbeten, m. m. branschensföreträdare torde ha stora möjligheter att få sina synpunkter beaktade vidutformningen av föreskrifterna om stämplar och märkning. Avslutningsvis vill jag, herrtalman, säga att det vore intressant att få veta om den annonskafnpanj sombedrivs av statens provningsanstalt bl. a. i våra tre största morgontidningaroch även i TV:s Anslagstavlan är något som normalt förekommer eller omden är betingad av dagens debatt. Om det är propositionen om handel medädelmétallarbeten som är anledningen till denna stora penninginsats, frågar mansig onekligen om den är budgeterad. Om inte, varifrån tar man då detta ganskastora belopp? AnL23 (): Betänkandet om handeln med ädelmétallarbeten är ett led iden statliga avregleringen. Det pågår ett arbete för att göra de statligareglerna enklare och klarare. Man vill också begränsa regelbeståndet. Det ärinte nödvändigt att ha regler som är krångliga och besvärliga att handskas med,men det skall finnas starka skäl för att avreglera något som fungerar väl.Avskaffandet av ett regelsystem får inte bli ett självändamål. Den utredning som ligger till grund för förslaget harremissbehandlats. Vissa remissinstanser har tillstyrkt eller har inte någotemot att förslaget genomförs, men det har också framförts direkt negativasynpunkter på ett genomförande av denna avreglering. Det är främstguldvarubranschen och de som arbetar inom denna som har framfört farhågor omnegativa konsekvenser, som kan drabba såväl branschen som konsumenterna. har funnit att konsekvenserna av förslaget inte är fullt utredda,varken i promemorian eller i propositionen, och har därför anordnatutfrågningar av företrädare för branschen och berörda myndigheter, för att fåfrågan belyst. Dessa utfrågningar redovisas i utskottsbetänkandet. Det har inteframkommit några starka skäl för ett genomförande av en avreglering, snararepåvisas att branschen har svårigheter, att det finns en opinion i branschen förett bibehållande av en lägsta finhalt av 18 karat samt att kontrollstämpeln harbetydelse för konsumenternas del. Trots att nuvarande problem med otillbörlig marknadsföringkan komma att förvärras anser att det inte frän konsumentsynpunktfinns skäl att bibehålla ett statligt kontrollsystem. Det är inte guld allt som glimmar. kantillverkas smycken som innehåller en ringa del ädelmetall, men det är omöjligtför konsumenterna att genom färgen avgöra vilken karathalt smycket innehåller.Kontrollstämplingen är en garanti för varans innehåll. Genom att den obligatoriska kontrollstämpeln tas bort,försvinner också den kvalitetsgaranti som är vedertagen bland konsumenterna-enkvalitetsgaranti som konsumenterna egentligen skulle vilja ha också på andraområden, t. ex. vid inköp av pälsar o.d. Konsumentsekreterare runt om ikommunerna kan vittna om de svårigheter som finns att tillvarata konsumentintressena. föreslås att en namn- och finhaltsstämpling skallinföras samt att branschen skall upprätthålla en frivillig kontrollverksamhet.Detta förutsät- ter välmedvetna konsumenter, som vet vad de köper. Det är konsumenter som är vana attinhandla dessa varor eller konsumenter som kan ta del av den information somges. Det finns emellertid konsumenter som inte får del av informationen ellersom någon enstaka gång inhandlar ett dyrt smycke. Det är dessa som kommer attförlora när den obligatoriska kontrollstämplingen försvinner. Det billigaguldfyndet i kan bli dyrt, precis som många upplevt att inköp utomlandshar blivit. Det är inte helt ointressant från konsumentsynpunkt attallergiriskerna ökar då finhalten sänks och en större andel icke-ädelmetallingår i varan. Visserligen kommer man inte till rätta med alla allergiproblempå detta sätt -det behövs en hel rad åtgärder. Eftersom finhalten ärreglerad bör den vara kvar. En aspekt som inte har beaktats ärsysselsättningsaspekten. Det skall finnas en möjlighet till frivilligkontrollstämpling, men den kommer troligen inte att användas i sammautsträckning som vid ett obligatorium. Därmed försvinnersysselsättningstillfällen vid statens provningsanstalt. Det föreligger ocksårisk för att den inhemska produktionen utarmas, att det inte kommer att finnashantverk eller industri på detta område i . Så har t. ex. skett igrannlandet , där den inhemska produktionen sjönk när finhalten sänktes. Importen är betydande; i importerar vitio gånger mer än vi exporterar. Något skäl för handeln finns alltså inte. Detfinns också länder i som har precis samma krav på finhalt som vi har iSverige. Jag kan konstatera att staten inte vinner på enavreglering, eftersom den inte tillskjuter några medel till verksamheten.Branschen skulle inte få någon nämnvärd kostnadsminskning. En majoritet ibranschen befarar i stället ytterligare svårigheter. De som arbetar inombranschen kanske skulle mista sina arbeten, och konsumenterna skulle få detsvårare att bedöma en varas kvalitet. Jag måste ställa en fråga, : "Vem ärdet som vinner på en avreglering? Jag har svårt att förstå varför man skalländra på ett system som fungerar utmärkt och har gjort det - ochsom.dessutom är ett kulturarv. Vi har i den socialdemokratiska motionen NlOlpekat på de konsekvenser som en avreglering kan medföra. Utskottsmajoritetenhar avstyrkt mofionen, och vi kommer därför att rösta med reservationen. Handel med ädelmétallarbeten, m. m. Idetta anförande instämde (). AnL 24WIVI-ANNE RADESJÖ (s): Det har varit många turer i denna fråga.Efter det att ett utredningsförslag lagts fram beslöt riksdagen1971 att systemet med obligatorisk kontrollstämpling skulle ersättas med ettfrivilligsystem. Meningen var att lagen skulle träda i kraft ,men innan det hann ske väcktes en motion i 1972, i vilken manföreslog att den obligatoriska kontrollstämplingen skulle behållas. Då varskälet att det hade stor betydelse för polisens brottsförebyggande arbete. Riksdagenanslöt sig till motionskravet och gav regeringen detta till känna. Handel med ädelmétallarbeten, m. m. har det hela utretts på nytt, och regeringen har lagt framföreliggande förslag. undrar vem som kommer att tjäna på dethela. Men det är ju en avreglering! Jag hoppas att konsumenterna har intresseav att bevaka och se upp med stämplarna och att informationen når ut, så att devet att inte t, ex. guld som innehåller mindre än 14 karat får kallas förädelmetall och att ansvarsstämplarna skall finnas. Både när det gällertillverkning och import skall finhalts- och namnstämplarna finnas. AnL 25 (): Herr talman! Jag hävdar fortfarande attkonsumenterna inte kommer att vinna på den föreslagna lagändringen. Det kommeratt bli betydligt svårare än nu för konsumenterna att.ta reda på vad smyckenainnehåller. De kommer kanske att känna sig lurade. Skall de sedani en tvist bevisa att något de köpt är felaktigt blir det betydligt svårare . vet rnan, när man köper en vara, vad den innehåller, eftersom den haren kontrollstämpel. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (nafionelltprogram för stålindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 15 förreservation 1 av . Mom. 2 (sysselsättningen vid ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 16 förreservation 2 av . Mom. 3 (järnsvampsvefk) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15 förreservation 3 av . Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (vanadinframställning) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 15 förreservation 4 av . Mom. 7 (zinkframställning) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av -bifölls med acklamation. Mom. 1(ädelmetallkontroll) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 28 förreservationen av . 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Om biståndet till PLO 5 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarna till , då dagens frågestund skullebörja. 6§Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice talmannen. 7 §Svar på fråga 1986/87:201 om biståndet till PLO AnL 26 Utrikesminister : har frågat mig omregeringen stöder PLO och det palestinska folket, eller om en nyorientering ärpå gång. Det faktum att chefen för i omplacera en av sina medarbetare har inte ändrat regeringensprincipiella inställning dll palestinierna och PLO. Vårt stöd för detpalestinska folket och dess rätt till självbestämmande och till en egen stat ärväl känt. Jag framhöll det i mitt anförande i den 25september . Det är alltjämt vår uppfattning att PLO av palestiniernases som deras representant. Vi anser därför att PLO måste inbegripas i enförhandlingsprocess rörande . ser med störstaallvar på , situationen i . Vad som händer där kan få allvarligakonsekvenser också i vår del av världen. Det är därför ett svenskt intresseatt följa utvecklingen i konflikten och hålla kontakt med alla dess parter. Vikommer därför även i fortsättningen att ha kontakter med såväl PLO som andraparter i konflikten, både i och på andra håll. Vidare har frågat mig om regeringen äveni nästa statsverksproposition kommer att föreslå ekonomiskt biståndfill PLO. Jag utgår fråri att härmed åsyftar det bistårid somiririevarande år kommer palestinier till del genom FN:s hjälpprogram förPalestinaflyktingar (UNRWA) och katastrofbiståndet. har utfäst ett bidrag om 70 milj. kr. dll UNRWAför nästa verksamhetsår. Utfästelsen har lämnats med förbehåll för riksdagensgodkännande. Detta innebär att riksdagen-kommer att ta ställning till bidragetunder behandlingen av den kommande budgetpropositionen. Som kommer detdessutom att finnas möjlighet att lämna katastrofbistånd för enskildaorganisationers humanitära insatser bland palestinska flyktingar. AnL 27 (vpk): Vem är terrorist, herr utrikesminister? Jag ber att få tacka för svaret pa min fråga, som vpk stårbakom och som har ställts med anledning av det utvisningsärende - man får väländå beteckna detta ärende som ett sådant - som har varit aktuellt den härveckan. Om fortsatt drift av skogsstationen i Vi ser allvarligt på detta - minst lika allvarligt,naturligtvis, som utrikesministern och regeringen i övrigt ser på den. Vi harju haft en debatt om och PLO här i , initierad av en motionfrån oss i vpk som behandlats i utrikesutskottet alldeles . Vi framhölldär att numera, efter tillbakadragande från och ned tillsödra , har återupptagit diplomatiska kontakter och att åter harett utbyte med . Vi drog ju ned på kontakterna tidigare när Israelmarscherade in i och ända upp till . Vi i vpk har sagt att vi tycker att det inte finns någonstörre anledning, på grund av beteende och behandling avpalestinierna både på och inne i , att trappa upp kontakternamed , att föra upp dem på en högre nivå. Vi ser det här också somattacker från sida mot PLO. PLO är försvagat - det är ett allmänt käntfaktum. Palestinierna är utsatta på ett annat sätt än . Debehöver allt stöd. Jag är glad över att utrikesministern och svenskaregeringen har markerat vår hållning till PLO - vårt stöd till palestiniernastår fast. Jag tror att palestinierna behöver det mer . Vi vet att utrikesministern, kanske , skallåka till på officiellt besök. Då är det väl lämpligt att också framföradetta så att säga mellan fyra ögon - eller hur man nu tar kontakt med de israeliskaledarna - så att det inte råder något tvivel om var står i den härviktiga frågan. Sedan beträffande biståndet: Vi får väl återkomma till denfrågan när vi skall behandla biståndet. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1986/87:182 om fortsatt drift avskogsstationen i AnL 28 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig om jag tänkervidta några åtgärder för att göra en fortsatt drift av skogsstationen i Tärendömöjlig. Skogsstationen i har drivits inom ramen för AMSegenregiverk-samhet. har beslutat att egenregiverksamheten i helalandet skall upphöra senast i och med utgången av detta år. Jag ser inget skäl attta upp frågan om omprövning av riksdagsbeslutet, som i detta fall innebär attAMS skall upphöra att driva förläggningen i . Jag har däremotsjälvfallet inget emot att förläggningen drivs vidare av andra huvudmän. Dethar emellertid visat sig svårt att finna någon huvudman som är beredd att drivaförläggningsverksamheten vidare. Som jag har tolkat fråga är det inteTärendöförläggningen i sig han värnar om, utan sysselsättning för dem somanvisats beredskapsarbeten där. Enligt vad jag har inhämtat kommer ca 15 personer av demsom nu har beredskapsarbeten vid att få nya sådana iskogsvårdsstyrelsens regi. Detta gäller dem som bor på lämpligt avstånd. För dem som bor längre bort från i om man kan öka de skogligaberedskapsarbetena i deras hemorter. AnL 29 (vpk): Jag får först tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Självfallet värnar jag också om förläggningen i Tärendö.Det kan naturligtvis te sig svårt att få t. ex. kommun att ställa uppsom ny huvudman för förläggningen. Jag vet inte hur omfattande arbetsmarknadsministernsundersökningar har varit i detta fall, men jag kan nämna att en möjlighet äratt stiftelsen på ett eller annat sätt driver anläggningen.. Jag tackar alltså för ett i stort sett positivt svar.Tydligen kan jobb ordnas i fortsättningen för en stor del av arbetarna.Förläggningen har som centralpunkt, som en plats att bo på och uppehålla sigpå, varit mycket positiv för människorna där. Jag önskar få ett kompletterande svar, nämligen på fråganom arbetsmarknadsministern har undersökt om Turism under någravillkor, exempelvis med hjälp av offertstöd, är intresserad av att drivaanläggningen vidare. Om avtalsförhandlingarna om inskolningsplatser för ungdomar AnL 30 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Jag kan inte svara konkret på den frågan. Det är inte jag som driverförhandlingarna, utan det är länsarbetsnämnden. Det har förts mångadiskussioner med kommun, men jag känner inte till om det har förtsdiskussioner med Turism. När det gäller den fastanställda personalen harsysselsättningsfrågan inte lösts för fem personer. Det pågår ytterligarediskussioner, och avsikten är att fortsätta . Två avförmännen har fått anställning vid . AnL 31 (vpk): Eftersom arbetsmarknadsministern inte heltkänner till hur förhandlingarna har skett, vilka som har kontaktats och vilkasom ytterligare kommer att kontaktas, får jag naturiigtvis acceptera även dendelen av svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1986/87:187 om avtalsförhandlingarna om inskolningsplatser förungdomar AnL 32 Arbetsmarknadsminister ; har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att påskynda avtalsförhandlingarna ominskolningsplatser för ungdomar. I mittenav september har SAF, LO och PTK träffat överenskommelse Om den tekniska utbildningen för flickor om attinrätta inskolriingsplatser i privata näringslivet samt rekommenderat anslutnaförbund att anta överenskommelsen som kollektivavtal och utfärda närmaretilllämpningsregler. Enligt överenskommelsen skulle detta komma i gång ochslutföras utan dröjsmål. Efter beslut av har regeringen den 25 september1986 ställt 250 milj. kr. Dettamotsvarar ca 10 000 inskolningsplatser. Många av dem kan förväntas leda tillfortsatt anställning. Jag kan konstatera, drygt efter det attöverenskommelsen träffades och medel ställdes till arbetsmarknadsstyrelsensförfogande, att systemet med inskolningsplatser ännu inte kommit i gång. Mångaarbetslösa ungdomar som räknat med att kunna få en inskolningsplats harall anledning att vara besvikna. Regeringen har alltsedan sitt dllträde söktstimulera parterna att komma överens om ett system med att få in flerarbetslösa ungdomar i näringslivet. finns en central överenskommelse, ochvi rnåste nu alla på olika sätt sätta press på parterna, så att förbundsavtalsnabbt kommer till stånd. Jag har tidigare påpekat och koriimer för egen delatt vid varje lämpligt tillfälle påpeka detta för parterna. Det är nu dags fördem att fullfölja sitt ansvar för att systemet med inskolningsplatser skallkomriia i gång. AnL 33 (): Tack för svaret! Frågan är om svaret kundevara mer positivt. Jag är alltså mycket nöjd. Jag instämmer verkligen islutklämmen. Att bli och att vara arbetslös är över huvud taget entragedi. Att vara ung och vara klar med skola och utbildning och att inte fåarbete, att inte vara välkommen, att inte behövas är också en stor tragedi.Parterna måste inse detta. Jag vill lägga till det. Uppmana dem att lägga alltannat åt sidan och prioritera dessa förhandlingar! Än en gång: Tack för svaret! Vi kommer väl var och en påsitt håll att följa vad som sker. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1986/87:194 om den tekniska utbildningen för flickor har frågat mig om jag ärberedd att medverka till en försöksverksamhet med enbart flickor i någon klasspå fyraårig teknisk linje. Bakom denna fråga ligger det stora problemet att få flerflickor att välja teknisk utbildning och att också fullfölja sina studier.Många olika åtgärder har vidtagits för att åstadkomma detta. Jag vill härendast peka på några sådana åtgärder, nämligen beslut att avsättasärskilda medel för sommarkurser i teknik för flickor på grundskolanshögstadium samt regeringens uppdrag till att bedrivaförsöksverksamhet med särskilda undervisningsgrupper för endast flickor i ämnenoch tillvalskurser med en teknisk-naturvetenskaplig inriktning i grundskolan.Över arbets- marknadsdepartementetsbudget satsas också särskilda projektmedel med samma syfte. På den tekniska linjen i gymnasieskolan prövas redan påvissa gymnasieskolor att låta flickor bilda egna grupper vid delning av klassför laborationer m.m. Man prövar också i årskurserna 1 och 2 att samla allaflickor till en av parallellklasserna,' medan övriga klasser innehåller enbartpojkar. Eftersom ungefär var femte elev på teknisk linje är flicka krävs detdock mycket stora skolor med stort elevunderlag för att flickorna på teknisklinje skall kunna fylla en egen klass. I årskurserna 3 och 4 där det erbjudsval mellan grenar och varianter blir svårigheterna ännu större. Jag kommer med intresse att följa försöksverksamheten medsärskilda undervisningsgrupper för flickor på och de lokala försöksom genomförs på T-linjen med att dels bilda flickdominerade klasser,dels skapa laborationsgrupper som består av enbart flickor. I avvaktan på deerfarenheter som dessa försök kan ge är jag nu inte beredd att tillstyrka encentralt påbjuden försöksverksamhet méd enbart flickor i någon klass på fyraårigteknisk linje. Om den tekniska utbildningen för flickor AnL 35 (): Jag vill tacka utbildningsministern försvaret, där det helt riktigt redogörs för bakgrunden och för de åtgärder somvidtas. Det är bara det att utjämningen går så förtvivlat långsamt! harantalet flickor t. o. m. minskat på vissa tekniska linjer, och det ärallvarligt; Det gäller att ta vara på en begåvningsreserv, och vi vet att samhälletbehöver de tekniskt begåvade . Det är inte enbart enjämställdhetsfråga utan det är av stor vikt för hela samhället, och det är vitydligen överens om. De åtgärder som vidtas är i och för sig bra, menerfarenheten visar att de är otillräckliga. Vid undervisningen på teknisk linjei gymnasiet möter flickorna en mansdominerad värld där lärarna är vana vidpojkar och deras språk. Många lärare är också direkt skepfiska till flickor.Det finns otaliga exempel på det. Flickorna kommer i underläge från början.Pojkarna ställer frågor, dominerar och får den mesta uppmärksamheten frånläraren, vilket ofta leder till att flickorna hoppar av. Debeflnner sig också i en känslig ålder när det gäller förhållandetpojkar-flickor, och det är ganska svårt att vara stark och avvika från mönstretjust under den tiden. En försöksverksamhet med en helklass flickor skulle vara mycket intressant. Det skulle inte kosta särskiltmycket extra i en stor skola, men jag är medveten orri att det behövs eri skolamed flera klasser. Jag vill åter ställa frågan: Kan man inte undersökamöjligheten att få till stånd en klass med enbart flickor? Jag tror att detskulle ge mycket goda resultat. Om en skola har ett så stort elevunderlag attdet är riiöjligt att bilda en särskild klass för enbart flickor, får den gärnagöra det. Risken är att elevantalet inte blir fillräckligt stort eftersom man iårskurs 4 delar eleverna på så många grenar. Då blir det en högre kostnad förkommunen. Jag instämmer i allt vad har sagt omönskan att flickor i ökad utsträckning väljer att gå på T-linjen. Jag villnämna att det i Om betygen i grundskola och gymnasium