prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Genom denjämförelsen fär man en uppfattning om omfattningen av den insats som utförs iföreningslivet. De här ledarna har åtagit sig sina uppgifter pä grund avatt de har intresse för föreningens verksamhet och intresse för att arbeta medungdomar. Genom de komplicerade skatte- och avgiftslagarna tvingas många av dematt i stället syssla med byråkrati och skattefrågor. Dessa regler drabbar storaoch små föreningar med samma tyngd som de drabbar landets företag. Reglerna ärinte riktigt anpassade till det ideella föreningslivet och fär ibland olyckliganegativa konsekvenser för verksamheten. Genom att man tog bort mervärdeskatteskyldigheten förföreningarna i dén män de är befriade från inkomstskatt åstadkom man i höstasen viss lättnad. I betänkandet beskrivs också de lättnader beträffandereklamskatten och även i fråga om lotteriverksamheten som övervägs förnärvarande. Del är bra - men långt ifrån tillräckligt. När vi diskuterade de här frågorna och krävdeen översyn av skattereglerna för föreningarna hänvisade utskottsmajoriteten till det arbete angående de civilrättsliga frågorna kring stiftelserna som bedrivs inom . En rapport förväntades komma . Den har ännu inte kommit, , hänvisar man i stället till att skattefrågorna när detgäller föreningar och stiftelser skall tas upp i samband med utredningen om enallmän skattereform. När kommer den? När får vi se något resultat? Gång på gånghar vi under den här våren när vi debatterat skattefrågor här i kammaren blivithänvisade till pågående utredningar, som sedan kommer att plockas in i den härstora översynen. Vi i anser att vi nu måste fatta beslut för attunderlätta för föreningarna, och vi vill höja grundavdraget, som är 15 000kr. till ett och ett halvt basbelopp. Med detta vill jag yrka bifall till reservation nr 1. som ett litet land har ett förhållandevis stortantal elitidrottsman och -kvinnor, många som är mycket framgångsrikainternationellt sett. Ofta får dessa under några få är mycket stora inkomster.Genom deras insatser får Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, tn.m. Beskattningen av stiftelser och ideella före/xingar, m.m. vi här iSverige en mycket spännande och högklassig underhållning. De tillför ocksåSverige som nation goodwill utomlands. Dessutom stimulerar de andra ungdomartill idrottsutövning. För att få behålla en rimlig del av sina inkomster tvingasmånga av dessa idrottsmän att flytta utomlands. De här problemen tas upp i tvåmotioner, däribland en från . Motionärerna yrkar på attskattereglerna för dessa idrottsstjärnor ändras så att inkomsterna kan fördelasöver . De möjligheter till pensionsavsättning och till attgenom avtal fördela mottagandet av inkomsten som finns erbjuderinte tillräckliga möjligheter till fördelning över åren för inkomster av denstorlek det här är fråga om; Problemet skulle, som vi framförde i den här debattenförra året, kunna lösas på ett ganska enkelt sätt genom att ett konto liknandesystemet med skogskonto infördes. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 2. 151KJELL NORDSTROM (s): I skatteutskottets betänkande 39 behandlarutskottet rnotio-ner rörande beskattningen av stiftelser och ideellaorganisationer. tar utskottet upp vissa skattefrågor som beröridrottsmän. Inledningsvis skulle jag liksom övriga talare viljapoängtera idrottsrörelsens stora betydelse för en aktiv och meningsfull fritid.Inte minst gäller detta den omfattande ungdomsverksamhet som bedrivs i våraidrottsföreningar, I de allra flesta fallen sköts denna verksamhet av heltideellt arbetande ledare, och utan dessa ideella krafter skulle idrottsrörelseninte vara den stora och betydelsefulla folkrörelse den är. Utan ett omfattande samhälleligt stöd skulle dock inteidrottsrörelsen kunna engagera så många till en relativt låg kostnad. Dettainnebär att de skatter som idrottsrörelsen erlägger ter sig blygsamma i jämförelsemed det stöd som kommuner, landsting och stat ger idrottsrörelsen. Under senareår har även flera beslut tagits av denna kammare för att ytterligare minskabåde skatter och byråkratiskt krångel. har till både regeringen och riksdagspartiernaframfört önskemål om ytterligare förenklingar och lättnader för bl, a, olikaslag av lotterier och bingo. Regeringen har också tillsatt en utredning med BirgerSandberg som ensamutredare. Utredningen har fått direktiv att arbeta mycketsnabbt och skall lägga fram sitt förslag . Vi kansäkerligen räkna med att med sina kunskaper om svensk idrottsrörelseoch dess ekonomi kommer att presentera förslag som ytteriigare kan stärka densvenska idrottsrörelsen. återkommer med en motion omöversyn av beskattningsreglerna för stiftelser. Utskottet har tidigare framförtatt det vore önskvärt med en översyn av beskattningsreglerna för både ideellaorganisationer och stiftelser. Sedan stiftelseutredningen avvecklades 1983 har arbetetmed de civilrättsliga frågorna bedrivits inom . De beskedsom lämnats har tytt på att en promemoria rörande dessakomplice- radefrågor skulle framläggas . Det måste nu konstateras att dennapromemoria tyvärr åter har blivit fördröjd. Utskottet vill därför än en gång poänglera att dessaskattefrågor nu utan ytterligare dröjsmål måste tas upp till en gemensambedömning. Utskottet utgår därför från att regeringen lar upp denna fråga isamband med de överväganden som pågår rörande en allmän skattereform. Så några kommentarer till de tre reservationer sombifogats detta betänkande. I reservation nr 1 föreslås en uppräkning av grundavdragetfrånl5 . till 1,5 basbelopp. Med hänsyn till detta öch till den kommande utredningenrörande beskattningsreglerna för stiftelser och ideella organisationer avstyrksyrkandet i reservation nr 1. I reservation nr 2 föreslås att regeringen skall utformaett förslag om inkomstutjämning för idrottsutövare. Detta skulle bl. a.motverka alt idrottsstjärnor flyttar utomlands. Utskottet erinrar om attgällande regler erbjuder vissa möjligheter till inkomstutjämning genompensionsförsäkringar eller genom förskjutning av beskattningen till senare år,exempelvis genom avtal om årlig fördelning av de ersättningar som utgår.Utskottet har i andra sammanhang ställt sig avvisande till olika krav om ökademöjligheter till en mer allmän resultatutjämning och finner inte att någrabärande skäl föreligger för en särbehandling av idrottsstjärnor. Utskottetavstyrker således reservation nr 2. : Slutligen några kommentarer till reservation nr 3 somhandlar om en höjning av schablonavdraget för idrottsmän till . Utskottet har , liksom tidigare, förståelse för syftetatt förenkla för idrottsmännen och föreningarna. Om erfarenheterna skulle visaatt nuvarande beloppsgränser i allmänhet är otillräckliga, har utskottet ingetatt erinra emot att räknar upp schablonavdraget i sinaanvisningar. Med detta yrkar jag avslag på reservation nr 3och bifall till utskottets hemställan. Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, m. m. 152LEIF (): Även jag, , är i princip emotsärbehandling. Men här gällei" det alltså en mycket speciell grupp spm -som jag ser saken -inte kan jämföras med några andra grupper. Jag är medveten om att vi aldrig kan konkurrera medlågskatteländer t. ex. Att det finns möjligheter till avdrag förpensionspremier vet jag också. Genom begränsningsreglerna har-dessa förvisso ejnågon effekt när det gäller just den typ av stora inkomster som jag nämnde imitt huvudanförande. Den kartläggning av olika alternativ till lösningar som vibegär tycker jag att skall ställa upp på. Vore del inte bra,, om vi kunde fä behålla idrotlsstjärnorna här i ? Och ärdet inte bra att få en utredning som visar om det kan finnas en lösning på justden här mycket speciella skattefrågan? Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, m. m. 153BO (): Det är alldeles uppenbart att problemet föridrottsstjärnorna liksom för många andra, inte minst vanliga inkomsttagare iSverige, är de höga marginalskatterna. Men den saken får kammaren, såvitt jagförstår, tillfälle att diskutera . Lika väl som regeringen finner anledning att sänka skattenför utländska gästforskare borde man ha anledning att möjliggöra en fördelningav inkomsterna över tiden utan att minska skatten. Som sade ärpensionsförsäkringsinstrumentel och uppdelningen enligt avtal otillräckligainstrument. Man borde kunna ge de rätt få idrottsmän som har mycket mycket högainkomster den här möjligheten till inkomstutjämning. På det sättet skulleinkomsterna kunna beskattas i . Vidare skulle statskassan ochkommunerna tillföras en del av de skatteintäkter som går förlorade. 154 (): Det är ganska märkligt att man är så avvisandetill den här inkomstutjämningen för elitidrottsmän. Jag vill erinra om att statsminister förraåret i ett radioprogram faktiskt sade sig vara positiv till en sådan häröversyn. Det kanske vore bra om talade med honom. Kanske skullevi då få ett annat beslut, för behovet av åtgärder på detta område är faktisktstort. Sedan fill frågan om översynen avskattefrågor när det gäller ideella föreningar. säger att manutgår från att den frågan skall ingå i den stora utredningen om en allmänskattereform. Som jag sade tidigare i mitt huvudanförande kommer det då att taväldigt läng tid innan någonting görs. Man skjuter ju upp frågan gång på gång,eftersom man hänvisar aktuella frågor till kommande utredningar. Pådet sättet händer som sagt ingenting. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 155 (): Här har samtliga företrädare från deborgerliga partierna tagit upp idrottsstjärnornas skattefrågor. Jag kan välinte direkt anklaga och , utan jag har förståelseför deras argumentation. Men har jag litet svårare för. Han fannsnämligen här i åren 1976-1982, och jag undrar varför man inte löstedenna fråga då. Jag kan ha förståelse för att , inte ens jag kunde göra något då eftersom vi inte fanns här i vidden tiden, Men fanns här, och vi hade då också en regering som hanstödde. Om frågan är så enkel tycker jag att del är märkligt att man inte lösteden då. Det är riktigt, , att jag sagt att dessabeskattningsregler bör tas upp i samband med den allmänna skatterform somskall göras. Men för de flesta idrottsföreningar finns det en del andra sakersom är viktigare. Hit hör, som framhållits, bingoskatten, möjligheten attbedriva lotterierpå olika sätt och reklamskatten. De förstnämnda frågorna övervägs av reklamskatlefrågorna direkt i departementet. Om man kunde komma en bit där- det kanske man kan göra relativt snabbt, det ena har så att säga inte med detandra att göra - tror jag att de flesta idrottsföreningar kommer att kunna sepositiva inslag under slutet av detta är. Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, m. m. 156BO (): Även om är ny i kammaren harhan ganska snabbt lärt sig äldre socialdemokratiska kollegors sätt attdebattera, dvs, har man inga sakargument skall man gä tillbaka och diskuteravarför de borgerliga inget gjorde , Det finns skäl till det. För det första hade vi kanske inte uppmärksammatproblemet. För det andra var problemet då kanske inte så stort. Inom exempelvistennisen var prissummorna inte alls av den omfattning somde är. Vi hade inte den typ av problem för många idrotter somfaktiskt finns . Om man hade kunnat göra något då hade det varit bra. Visst, det kanske var fel av mig och andra att inte drivafrågan då, men vi gör det . Men på vad sätt ursäktar sigsjälv? 157 (): Naturligtvis, , är det bra ser över lotterier och bingo. När det gäller reklam är det också viktigtatt man gör en översyn. Jag hoppas att det kommer ett förslag snabbt, vilketdet skulle göra enligt ett löfte. Det är mycket positivt. Men som KjellNordström också sade är detta en fråga som är skild från det som gäller andraföreningar med ofta litet större inkomster. Jag tycker det är befogat att manhöjer grundavdraget till ett och ett halvt basbelopp i avvaktan på en störreöversyn av skattesystemet, 158 (): Vi behöver kanske inte tvista om närstjärnorna flyttar, men den som startade denna flyttvåg helte , Det var väländå möjligt att rätt tidigt se vad han tjänade. Så det fanns möjlighet attförutspå denna utveckling. Sedan har det sagts att idrottsstjärnorna är en mycketspeciell grupp. Jag har hört samma argument om andra grupper. Man säger att manvill förenkla reglerna rent allmänt i skattesystemet. Men om man vill haspeciella regler för mänga olika grupper, blir det inte så mycket förenkling isystemet. Om man i detta läge skulle börja välja ut just idrottsstjärnorna trorjag alt många andra grupper skulle komma med liknande krav, 159 BO (): Det allra bästa hade varit att sänkamarginalskatterna kraftigt för alla inkomsttagare i detta land. Därom lär KjellNordström och jag inte komma alt bli överens, vilket är synd. Beskattningen av stiftelser och ideella föreningar, m./n. 160KJELL NORDSTROM (s); Nej, det lär vi inte vara överens om. Delfinns en del andra saker som vi inte heller är överens om, som tur är,ålminslone för idrottsföreningarna. Del gäller ett beslut som togs i den härkammaren . Om parti hade fått igenom det beslutet hadeidrottsföreningarna kunnat tappa runt 90 milj. kr. Jag tror att allaidrottsledare runt om i riket är rätt så nöjda . 161 BO (): Det var nästan så att jag satt i bänken ochväntade på att skulle vara så tom på argument att han vartvungen att gå in på andra betänkanden. Låt mig bara klara ut en sak. Den reservation som varfogad till kulturutskottets betänkande 10 och som rör det lokalaaktivitetsstödet innebär att de resurser söm finns och som betalas ul avstaten skall användas till föreningarna. Men de skall inte kanaliseras viastaten, utan via de specialförbund, de huvudorganisationer som finns. Medlenskall användas till föreningarnas verksamhet, men inte på det tekniska sättsom nu sker. Jag kan upplysa om att den socialdemokratiskaregeringen faktiskt har för avsikt att se över hur detta stöd skall utbetalas,för det finns problem med detta. Så var delmed den frågan. 162 (): Det är möjligt att man måste se över reglerpå det här området såväl som på många andra. Men att ä ena sidan stå och talaför idrottsstjärnor och ä andra sidan vilja vara med om alt dra in och minskapengarna till idrottsrörelsen tycker jag är något magstarkt. 163 BO (): Jag tycker att det är beklagligt att KjellNordström inte läser de reservationer han tar iipp i debatten i kammaren. Detslår klart och tydligt att de medel som utgår i form av lokaltaklivitelsstöd även i fortsättningen skall användas av de föreningar som fårdél av medlen. Del är ingen indragning av medel för föreningarnas del. Läs förstoch tala sedan, ! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:9 om anslag fill kyrkliga ändamål, m. m. (prop.1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade att debatten skulle varagemensam för samtliga punkter. Anslagtill kyrkliga ändamål, m. m. 164 (): I anser vi att de ekonomiskarättvise- och fördelningsfrågorna är vikfiga. Det kyrkliga området utgör därvidinget undantag. Det framgår bl, a, av att vi i vår partimolion om kommunalskatteutjämning även har beaktat en skatteutjämning till kyrkliga kommuner. Det kyrkliga området var föremålför ett omfattande reformarbete, och ett system infördes för ekonomiskutjämning mellan länens kyrkliga församlingar via kyrkofonden. Riksdagenbeslutade att då de statliga skatteutjämningsbidragen till de kyrkligakommunerna upphörde , skulle ersättning utgå till kyrkofonden. I dettasystem ingick dels en allmän kyrkoavgift, som erlades av pastoraten, dels ettstatsbidrag. Det senare utgick också fullt ut , året efter halveradesbidraget och har inget bidrag alls utgått. har hävdat att det system sombörjade gälla 1983, med anslag till kyrkofonden, skall gälla. Vi har ocksåföljt upp vad kyrkomötet vid upprepade tillfällen uttalat, nämligen att kyrkaninte skall berövas detta bidrag. Vad är det som gör att man frånriksdagsmajoritetens sida, främst från socialdemokratiskt håll, inte följer uppkyrkomötets beslut? kyrkomöte har ju enhälligt anhållit om ettstatligt bidrag till kyrkofonden med 88 milj. kr. just för skatteutjämningmellan kyrkliga församlingar. Sedan den socialdemokratiska regeringen tillträdde harkyrkan inte enbart drabbats av borttagande av bidrag till kyrkofonden, utan hardessutom fåll vidkännas flera andra neddragningar. I propositionen som föregårdel betänkande som vi nu behandlar säger civilministern att den kompensationsom skulle utgått till kyrkan för slopande av den kommunala företagsbeskattningenskall minskas, trots det som har beslutats av . Statsbidragsom tidigare jämväl utgått till kyrkomötet dras nu också in. Från sida kan vi inte ställa upp på dennanjugghet. Vi föreslår därför att 100 milj, kr, tillförs kyrkofonden förinomkyrklig skatteutjämning m, m. Som jag sade inledningsvis så är detta enfråga om huruvida man från statsmaktens sida ser engagemanget på.del kyrkligaområdet som en rättvise- och fördelningsfråga eller ej. Jag yrkar bifall till reservationen tillkulturutskottets betänkande nr 9, Anslag tUl kyrkliga ändamål, m. m. 165MATS O (): är som bekant ocksåriksdagens kyrkoutskott, och det är i den egenskapen som utskottet presenterarsitt betänkande nr 9 för innevarande . Det är det andra och sista betänkandetom sådana frågor vid detta , I betänkandet har vi behandlat delsregeringens förslag i budgetpropositionen under avsnittet Kyrkliga ändamål,dels samtliga de motioner i kyrkliga frågor som väcktes . Utskottetär enigt utom på den punkt där har reserverat sig och Anslag tiU kyrkliga ända//xål, m.m. som StinaGustavsson redogjorde för. Utskottet är alltså överens om anslagen underavsnitten Domkapitlen och stiftsnämnderna m, m,. Bidrag till ekumeniskverksamhet och Bidrag till trossamfund. Under den sistnämnda punkten harutskottet med anledning av en motion Kr508 uttalat att regeringen redan delvishar tillgodosett de förslag som finns i motionen om ökade anslag tilltrossamfunden. Utskottet är enigt också när det gäller anslagetByggnadsbidrag på det kyrkliga området, I samband därmed föreslås dessutom atttvå motioner skall avslås. Utskottet behandlar separat en centermotion omprästtjänster. Vi föreslår att också denna skall avslås, framför allt medhänvisning till att en proposition väntas bli framlagd med anledning avkyrkokommitténs förslag. Utskottet är alltså oenigt endast under punkten Vissaersättningar till kyrkofonden. Som vanligt, höll jag på att säga, vill centernöka den statliga överföringen av bidrag till kyrkofonden. har dock i äruppenbarligen haft litet svårt att bestämma sig för hur mycket man vill öka bidraget.Det verkar ha varit rena auktionen inom centergruppen att döma av de trecentermotioner som har väckts. Buden är 88,5 miljoner, 90 miljoner och 100miljoner. I alla de tre motionerna hänvisas till kyrkomötetsframställning om statsbidrag till kyrkofonden för skatteutjämning mellanförsamlingarna. Den framställningen stannade dock vid 88 milj; kr. Av de trecentermotionerna är det motionen från den snart f. d. centerpartisten som hamnat närmast med sitt krav på 88,5 milj. kr. Men alla yrkandenaär alltså överbud i förhållande till kyrkomötets framställning. Det är ägnatatt förvåna att man från , i det statsfinansiella läge som råder,framför högre krav på bidrag än vad bidragsmottagaren någonsin har framfört.Såvitt jag förstår kan uppfattning om det statsfinansiella läget intealltför mycket skilja sig från övriga partiers. Jag vill också påpeka attcentern liksom de flesta andra partier är inställt på att skära ned påskatteutjämningen till primärkommunerna. Statsbidrag till kyrkofonden för kyrklig skatteutjämninghar, som sade, funnits , nämligen år1983 och halva . Det är riktigt att det infördes medan satt iregeringsställning -kyrkoministern hette då - men det avskaffadesalltså av . Utskottsmajoriteten kan inte se all detnu är läge för ett återinförande av ett bidrag som med stor majoritethar avskaffat för så länge sedan. säger i sin reservation att regeringen raserarskatteuljämnings-systemet. Detta tycker jag är en stor överdrift. Det är jufaktiskt så att kyrkofonden bedriver en skalteutjämning mellan kyrkligaförsamlingar med de medel som kommer in till kyrkofonden från den allmännakyrkoavgiften. Det är därför verkligen överord att säga attskatteutjämningssystemet nu raseras. Den summa av kyrkofondens medel somanvänds till skatteutjämning är i slorieksordningen 500 miljoner, och detstatsbidrag som föresläs skulle uppgå till 80-100 miljoner. Det system som tillämpas kan sägas vara ettinomkyrkligt skatteutjämningssystem. Jag kan inte se att det är något fel ialt kyrkan klarar denna utjämning med hjälp av de medel som uttaxeras frånpastoraten. Den här delen av den kyrkliga ekonomin är också föremålför behandling i . Med anledning av kyrkokommitténs förslag förbereds nu en skrivelse till kyrkomötet , och efter kyrkomötets behandling kan vi förvänta en proposition till nästa . Då kommer också det kyrkliga skatteutjämningssystemets tekniska delar att tas upp, så att man får till stånd en effektivare utjämning. Jag kan mot bakgrund av de argument somåterfinns i utskottets betänkande och dem som jag här har tillfogat inte seannat än att bör stödja förslaget från kulturutskottets majoritet.Jag yrkar bifall till det och avslag på reservationen. 166 (): har tidigare genom sitt anslag tillkyrkofonden visat sig vara för ett solidariskt fördelningssystem, vilket harvarit en styrka för de kyrkliga församlingarna, framför allt de mindre. Dessaförsamlingar kan nu ställas inför orimliga ekonomiska problem. vill återställa det anslag till kyrkofonden sominfördes , Jag tycker att riksdagsmajoriteten, här företrädd av , visar okänslighet när det gäller skötseln av kyrkliga frågor. Detfördelningssystem som tidigare fanns raseras innan det knappast hunnit börjaverka. Andra bidrag urholkas eller försvinner. Det är mot den bakgrunden man skall se kyrkomötesenhälliga krav på tillskott till kyrkofonden. Det är ett krav som vi i centerninstämmer i, 167 (): upprepar överdriften att manraserar ett system. Av de medel som kyrkofonden får genom den allmännakyrkoavgiften använder man mellan 400 och 500 miljoner till att utjämnaolikheterna mellan församlingarna. Det statsanslag som fanns var av storleksordningen80 miljoner - nu föreslår 100 miljoner, måste väl ändåhålla med om alt det är en mindre del av den totala summa som används förskatteutjämning. Då kan man inte säga att systemet raseras - man kan möjligensäga att man något minskar möjligheterna. Det här är ett statsbidrag som avskaffades för fyra årsedan, och utskottsmajoriteten kan inte se att det finns ekonomiskt utrymme attinföra det igen. Kyrkan är naturligtvis helig i viss bemärkelse, men man kan juinte låta kyrkan vara helig från besparingssynpunkt - den måste utsättas församma granskning som annan verksamhet som man får statsbidrag till. Därför harman också inom kyrkan nödgats se ett minskat statsbidrag. hänvisade också till att kyrkomötet gjorten framställning, I och för sig är det bra att är berett attlyssna på kyrkomötet. Vi behandlade ett betänkandefrän kulturutskottet, där det var vi som ville lyssna till kyrkomötet - dåhandlade det om en praktisk fråga i vilken kyrkomötet var enigt. Jag tycker attdet är viktigare att vi i är lyhörda för den typen av frågor än attvi är det för en anslagsfråga. Vi måste ändå ytterst förbehålla oss rätten altbedöma storleken av anslagen, men i en inomkyrklig fråga av praktisk natur, somdet då handlade om - boställsnämnderna - kunde det ha passat att hadelyssnat. 10 protokoll 1986/87:113 Anslag tiU kyrkliga ändamål, m. m. Prot.1986/87:113 säger att det är främst vi socialdemokratersom är njugga. Jag vill dä påpeka att deti den här frågan finns en bred majoritet i utskottet.Det är faktiskt bara som står bakom reservationen. Vi andra är eniga omatt bidraget inte kan återinföras. 168 (): Det hade varit bra om socialdemokraternaockså i det här ärendet hade lyssnat till kyrkomötet, eftersom kyrkomötet varenhälligt i sin begäran. 100 miljoner är alltså av anslaget, och jag tyckerfaktiskt inte, , att är någon liten del, 169 ():