prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Med anledning avGörel Thurdins frågeställning vill jag fakfiskt ställa en fråga till GörelThurdin: Om äntligen har kommit på denna goda idé attkombinationssysselsäff-ningar i glesbygden är av stort värde och vill stödjadem, är det då fel aft träffa en uppgörelse med om sådant?Skulle som andre vice ordförande i säga nej fill ensådan uppgörelse? Vi har olika sätt att tackla de regionalpolifiska frågornaoch genomföra de direkta åtgärderna. Jag vill faktiskt säga att det finns enhel del matnyttigt i propositionen . Med tanke på den torka som i övrigtpräglar statsbudgeten tycker jag att det relativt sett finns flera fina förslagi denna proposition. Def gäller bara att åtgärderna genomförs på ett sådantsätt att de verkligen får effekter för glesbygderna. När man talar om de stora satsningarna och genomgripandefrågor glömmer man väldigt ofta bort en viktig del i dessa regionalasatsningar, nämligen servicen i glesbygderna. Jag har i min hand ett brev från postverket, Def händer också Prot,1986/87:65 attpostverket skriver brev. har jag fått två brev från postverket. Ettbrev betyder så niycket, säger man ju i- postverkets reklam. När def kommerbrev från postverket till människorna i glesbygderna har de ofta en väldigtstor betydelse. Men i väldigt många fall utgör de en läsning som inte äruppbygglig därför aft de ofta inriebär avslag på framställningar då'def gällerbibehållen eller förbättrad service, Def brev jag har här är ett besked från högsta poststyrefi landet om att besvären beträffande en indragen poststation är avslagna. Jagförsfår att postverket inte kan bekosta den service som ett eget postkontorinnebär i de bygder som hunnit så långt i utförsbacken då def gällerutflyttning och annan nedrustning aft det infe finns ett reellt underlag föreft postkontor. Vad jag däremot inte försfår är att postverket begagnar ettslags död mans grepp i sin hantering av dessa ärenden, I två fall som jag ochandra riksdagsledamöter engagerat oss i gäller det bygder där manförhoppningsvis passerat botten i befolkningsutvecklingen och är på väg uppåtigen, 1 båda fallen hade småindustrier startat i bygderna. Flera unga familjerhade flyttat in, och optimismen frodades i bygden. Men postkontoret skallläggas ned, menar postverket. Man kan läsa mellan raderna att postverkettvivlar på den framåtanda och de ljusa prognoser som finns för dessa bygder,vilka också beskrivs i besvärsskrivelserna. Den ena av de småindustrier som jagberättar om hade nämligen tänkt sig postorderförsäljning av de elfekniskaprodukter som tillverkningen består av, och man kan ju förstå vad eftpostkontor just på lokaliseringsorten betyder i det sammanhanget. ändrar inte sitt beslut när man där får kännedom om förhållandet.Det är, som jag sade tidigare, någonting av död mans grepp över det hela:handläggaren ändrar sig inte, eftersom ofelbarhefsstämpeln då skulle suddas uf,och de övriga i trappstegen ända upp till högsta postdirektionen litar på sinhandläggare -och de litar mycket mera på sina handläggare än pä de uppgiftersom kommer från de människor som i verkligheten berörs. Då kan man fråga sig om detta är någon så stor sak aft denbör fas upp i riksdag. Det är en stor fråga för glesbygdensmänniskor, när de ser sina bygder dö och finner att det inte hjälper aff kämpaemot. Jag vet att man kämpar emot och böjer mig för det faktum attlantbrevbärning ofta åren bra lösning på postservicen i glesbygderna. För mångagamla och handikappade är den kanske också den allra bästa. Men det måste jufinnas en möjlighet till anpassning till de speciella förhållandena där. Föratt det inte skall uppstå något missförstånd vill jag verkligen framhålla denfina serviceanda som präglar posfens funktioner ute i glesbygderna. Den kritiksom jag har riktat mot centrala postverket för dess död mans grepp gällerverkligen infe dem som handhar postservicen i glesbygderna. De är oftamänniskor som själva är uppväxta i glesbygdens miljö och uppfostrade i denandan, aff för överlevnad erfordras att man hjälper varandra, Jagvill ha förtfill protokollet att detta gäller denna grupp serviceinriktade människor iglesbygderna, Samma service måste också gälla på alla andra områden därstat och kommun har monopol på sin service till allmänheten. Ett annat sådantmålområde är järnvägstrafiken, Samma mönster som jag skildrat då det gällerpostverket framträder även där. Jag skall berätta en episod. Företrädare förturistnäringen i var samlade till én stor regional konferens, medtalare från det, centrala turistrådet i , experter från utlandet, ochman skulle penetrera problemen och dessutom slå på trumman för denvästerbottniska turismen. Turismens tyngdpunkt låg just på förbättradekommunikationer och de möjligheter dessa skulle kunna skapa. Alla som finns här i salen och hör migskildra det här kan förstå vilken stämning som konferensen hade att starta inär morgontidningarna i meddelade aft endagtågförbindelse från Syd-och som betraktas somhuvudförbindelsen upp till de övre delarna av landet i fortsättningen skullestanna i Ange, - Ange ligger faktiskt på mittlinjen i , - Dennatågförbindelse har det turistiskt klingande namnet "Lapplandspilen",Man får väl hoppas att SJ åtminstone vidtar en namnändring. Men def är intesäkert att så sker; SJ har i andra sådana fall inte visat någon större känslaför fair play. Flygverksamheten är ytterligare ett exempel därglesbygdens människor får komma i efterhand. På de länga flygningarna upp fillNorrland får vi norrlänningar betala ett högre pris per transportkilomefer ändef som gäller till tätorterna i Syd- och , Defta lär bero på aftLinjeflyg och SAS har konkurrens från SJ och biltrafiken på orter som ligger pårelativt närhåll från , och då kan man av konkurrenshänsyn inte göraannat än följa med i prispressen. Men det är vi som bor på de stora avståndenoch som av den anledningen är hänvisade fill transporterna med flyg som fårbetala detta. Jag har i min hand en informationsskrift, utgiven påregeringens uppdrag, med en bild av kommunikationsminister , Påen sida redogörs där för personliga data om , vad han villsatsa på osv. Som hans ansvarsområden anges väg-, järnvägs-, sjö- ochlufttransporter, post- och telekommunikationer, trafiksäkerhet samtforsknings- och utvecklingsverksamhet på transportområdet. Jag skulle kunna taupp punkt för punkt i dessa kommunikationsministerns ansvarsområden och peka påbetydande brister i handhavandet av dessa. Jag har tidigare fört debatter med kommunikafionsministerni kammaren just om dessa frågor, och jag har inbjudit honom att komma upp ochhälsa på oss uppe i Norriand, Vi skulle då ordna med en i första hand lärorikmen också trevlig resa för honom. Han har lovat aft komma. Kanske vill någonhär i kammaren närvarande påminna honom om detta. Han är i högsta gradvälkommen, men det brådskar. På telekommunikationernas område tränger nu fiberoptikenin, Def är mycket viktigt att inte kommer efter i detta sammanhang. Vimåste vidare få en superdator till , men för att denna skallkunna fungera och ge de resultat som vi hoppas på måste telekommunikationernavara utbyggda. Isbrytningen är underdimensionerad, och under kallavintrar dirigeras isbrytarna till uppgifter som är nödvändiga för att rensa desyd- och mellansvenska hamnarna. får industrin i norr ligga på sinaprodukter och lider ekonomiska förluster. Än en gång är def i första handglesbygden som drabbas. Här måste en förstärkning ske. Man har vidare höjt taxorna på feletjänster pä ett sådantsätt aft i första hand glesbygdens människor drabbas. Det blir dyrast för demaff dra in nya telefoner, eftersom det är i deras bygder som de stora avståndenfinns. Sist, herr talman, vill jag fa upp en rättvisefråga,nämligen priset på elström. Jag har lagt fram olika förslag till enrättvis fördelning av den naturtillgång som vattenkraften utgör. Det finnsolika modeller för detta. Uppe i norr men även i andra glesbygder i ,som Bergslagen, , osv,, får man på grund avtransportkostnaderna betala mera för olja och bensin än i andra delar avlandet. Med tanke på aft vi exporterar elström som är utvunnen av vårvattenkraft borde vi befrias från denna extra transportkostnad. Landshövding i har lagt fram eftförslag om att man i skall inleda en försöksperiod ,under vilken enligt hans beräkningar en särskild avgift per kilowatt skulleinbringa ungefär 200 miljoner till Jämfiand, Jag och samtliga övrigafolkpartistiska riksdagsmän i har i en motion, väckt , föreslagit att per kilowatt skulle avsättas till de bygdervari vattenkraften utvinns. Detta påslag är något mindre än det somlandshövding har föreslagit, men i stället täcker vårt förslagNorrland i dess helhet, AnL 142 () replik: Jag skall be att få markera för jag är här såsom en helt vanlig riksdagsledamot. Jag företräder intecenterpartiet såsom andre vice ordförande. Jag beklagar om jag har råkat trampa på en öm tå, men jagtrodde aff hade uppfatfat vad jag sade och förstått minuppfattning om kombinationssysselsäftningar. Jag tänker infe kommentera dettamera, AnL 143 () replik: Det är alldeles riktigt att def var en öm tå.Jag begriper inte den typ av debatfkonst som fördömer förslag som är värdefullaaff ta vara på och förvalta tillsammans med andra parfier, Aff de förslagengenom någon konstig spärr infe skulle få komma fill förverkligande tyder pl ettdåligt ansvar. Vår uppgift är ju aff på alla sätt skapa en god utveckling av dehembygder som vi representerar här i . Skulle gå från ord till handling och fa med kombinationsverksamheter,särskilt när det gäller det norrländska jordbruket, kommer jag under allaomständigheter att förorda en uppgörelse med honom, oavsett vad andra parfiertycker i sammanhanget. AnL 144BARBRO (): Mift ärende i detta anförande spänner överhela landet, trots att jag på talarlistan har hamnat mitt bland deregionalpolitiska talarna. Jag skall beröra alkoholfrågan. Den om någotpåverkar ju vår välfärd. Vi har fått fa del av socialstyrelsensförslag till åtgärder mot våldet. Det är ingen överraskning att socialstyrelsenslår fast att man måste minska alkoholkonsumtionen, om man vill minska våldet. Ett delmålför den svenska alkoholpolitiken är att minska den totala alkoholkonsumtionenmed minst en fjärdedel fram till är 2000, Detta skall ske med de metoder somriksdagen fastställde 1977: information och undervisning, kombinerat med enfortsatt restriktiv alkoholpolitik, där prispolifiken ingår såsom en viktigdel. Den totala alkholkonsumtionen minskade med från1977 till 1985, Därefter har konsumtionen ökat igen. Uppgången beräknas till , där vin och öl är helt dominerande. Orsaken till ökningen är infe vetenskapligtkartlagd, men def är rimligt att anta aft flera olika faktorer samverkar. Enväsentlig anledning torde vara aft prisinstrumentet infe har använts tillräckligteffektivt. Om vi skall kunna sänka den totala alkoholkonsumtionen medminst fram , kan vi matematiskt räkna ut hur prispolitikenmåste drivas. Genom studier som bl, a, genomfördes av den alkoholpolitiskautredningen, , vet vi hur prishöjningar på alkoholen påverkar konsumtionen.En höjning av alkoholpriset ger en konsumtionsminskning . 1procents prishöjning är alltså värd 0,7 procents konsumtionsminskning. Om viskall nå en 25-procentig minskning av alkoholkonsumtionen, måste vi höja prisetpå alkohol , Fördelat , , blir det utöver den allmänna kostnadsnivån. Vi vet att alkoholen är en av de främsta orsakerna tillvåldet. Vi vet också att alkoholen orsakar en ofantlig belastning påsjukvården. av våra sjukvårdsresurser tas i anspråk för vårdav alkoholrelaterade sjukdomar. Produktionsbortfall som orsakas avalkoholbetingad frånvaro från arbetsplatsen är eft vanligt problem. Även om defackliga organisationerna i samarbete med arbetsgivarna bedriver ettomfattande och skickligt kamratsfödjande arbete, är det klart att alkoholen ärett problem, kanske det största. Problemet är påtagligt för arbetsgivare ocharbetstagare, samt för de drabbade människorna, deras arbetskamrater, deras familjeroch deras närmaste omgivning. Alkoholen kostar samhället gigantiska summor -över 60 miljarder , förutom allt mänskligt lidande som inte kan räknas ikronor och ören. Höstens TV-serie gav många exempel urvardagslivet om relationer på arbetsplatser och i familjer som var jobbiga pågrund av bundenheten till alkoholen. Ur den aspekten borde det vara självklartatt alla parter ställde upp på kravet att höjningar av alkoholskaften måste skeför aff förbättra folkhälsan och att dessa höjningar infe nödvändigtvis måsteleda till krav pä höjda löner och höjda pensioner eller t, o, m, på ökadebostadstill-lägg. Såväl skatte- som socialutskottet har deklarerat att viborde kunna finna en formel som gör aft alkoholskatterna inte påverkar basbeloppsindex.Jag är övertygad om,aft det ligger i allas intresse att så sker. Därmed skulleen konsekvent och trovärdig alkoholpolitik kunna drivas utan ängsligasnegling-ar mot löneavtal m, m,, om vi skall sänka den totalaalkoholkonsumtionen med fram , Ja, om vi över huvudtaget skall lyckas att bryta den uppåtgående konsumtionen fordras en konsekventalkoholpolitik, där alkoholskatten används som def effekfiva instrument den är. En effektiv alkoholpolitik fordrar ett aktivt utnyttjandeav prisinsfrumen-fet, men det räcker inte. Man kan utarbeta program med förslagom en lång radverksamheter som motverkar alkoholseden. Att bilda opinion och bedrivakampanjer är exempel på det, unga ordförande har påpekataft den nya vinvågen är oerhört farlig. Vin är absolut inte någon harmlösmåltidsdryck. Vi måste inse att vin också är alkohol. Kampanjer och program ärtill för att vi inte skall glömma bort hur fariigt det är med alkohol. Jag har hört många utomstående berömma mitt egetlandstings hälsopolitiska program. Berömmet är berättigat, eftersom programmetär bra. Men oavsett hur bra program man har kan de aldrig genomföras om vi intehar stöd för programmet hos gemene man, Det är något som oroar mig. Om man villsänka alkoholkonsumtionen i mitt hemlän fordras aft mansluter upp bakom programmet i kommunerna. Då kan man infe diskutera ettåtei-införande av en alkoholrepresentation eller ge varenda restaurangsom så önskar serveringstillstånd. Då kan man inte heller snåla på stödet tillalkoholfria miljöer och alkoholfria nöjesakfiviteter. Vi måste som politiker ligga steget före ochbilda opinion i dessa frågor och inte låta massmedia styra vad denallmänna opinionen förväntas tycka. Vinspalterna som finns i både dagspress ochveckopress är dessutom ett fult sätt att komma förbi vårt reklamförbud motalkohol. Vi måste såga ifrån när t, ex, TV totalt glömmer sittfolkbildaransvar och oförblommerat glorifierar alkoholbruket. Vi måste sägaifrån när bryggeriintressena vill införa nya ölklasser och nya försäljningsformer.Vi måste ställa krav på skolans personal att den hjälper till att hållaungdomsåren alkoholfria genom en saklig och genomtänkt undervisning. Vi måsteockså se till aft lärarna får den kunskap som behövs för att klara sin viktigauppgift. Vi måste dessutom se fill att man i t, ex, journalistutbildningen ochövrig högskoleutbildning far hänsyn till att alkoholen är vårt lands störstaolösta sociala, medicinska och ekonomiska problem. Det är från högskolornaframtidens samhällsledare kommer, och def kan bli förödande för det svenskasamhället om högskolemiljöns alkoholposifiva syn kommer aff dominera iframtiden. Jag har pekat på några frågor som har enenorm betydelse för en fortsatt positiv utveckling av vårt samhälle, Sverigeanses vara eft föregångsland i kampen mot alkohol. Det är viktigt att vianstränger oss för aft behålla den positionen. Det är vikfigt för oss själva,men det är också vikfigt att vi kan vara föredömen för andra länder som kämparmot problem som är större än våra. Kampen mot alkoholen är en förutsättning ikampen för ett fortsatt välfärdssamhälle. AnL 145HANS (): Märkligt nog existerar det officiellt ingakurder i eller i något annat inimigrafionsland. Kurderna är nämligenregistrerade som turkiska, syriska, irakiska eller iranska medborgare beroendepå vilken nationalitet som står angiven i deras pass. I det land därmajoriteten av kurderna - ca 6 miljoner - lever, nämligen , existerar deinte ens officiellt, I finns enligt myndigheterna bara turkar. Kurdernaär mindre värda och kallas bergsfurkar, I kurdernas andra fre hemländerdiskrimineras de i varierande grad. Överallt är de förföljda i mer eller mindrehög grad. Det är självklart att den kurdiska befolkningen reageratmot denna diskriminering och dessa övergrepp. Det stora flertalet bekämparförföljelsen med fredliga medel. Men def finns också kurdiska grupper ochorganisationer som bedriver gerillakamper i och motförtryckar-regimerna där. Regimerna i och försöker pä alla sätt bekämpakurderna. En viktig metod är aff söka splittra kurderna, att värva avhoppareoch infiltratörer bland dem, bl, a, via säkerhetspolisen, bedönier kurdernas kamp som negativ för ochNATO:s militära säkerhetsinfressen, främst för NATO-insfallafioner i östraTurkiet, säkerhetspolis kan därför räkna med stöd från den amerikanskasäkerhetstjänsten , är det enda land i som betecknat PKK somterroristorganisation. Om defta grundar sig på djupare analys och utredningfår de som beslutat därom svara på. Men det finns sannolikt kurder som på grundav detta oförskyllt fått terrorisfstämpeln pä sig. Det finns enligt min meningall anledning att noggrant pröva riktigheten av dessa beslut i varje särskiltfall. Det av länspolismästaren angivna s, k, 95-procentigtsäkra huvudspåret mot kurder har inte lett fill att mördare kunnatgripas, anhållas, häktas eller åtalas. Inte heller har så kunnat ske med någonmedhjälpare eller anstiftare fill mordet. Men den snart årslånga polisspaningenhar lett till en allvarlig press och svårt lidande för dem som utsatts förpolisens bevakning och kontroll, förhör och arresteringar, aktioner ochrazzior. Ingripandena har dess värre i åtskilliga fall skett undermycket uppseendeväckande förnedrande former som drabbat helt oskyldiga, ocksåminderåriga barn. Hela den kurdiska invandrargruppen har under denna polisjaktkänt sig som utpekad och anklagad, hörde själv fill dem som starkt värnade omminoriteternas rättigheter. Han uttalade sig för att den kurdiska frågan måttefå en fredlig och rättvis lösning i varje land där kurderna lever och vistas. Hela sVenska folket liksom våra invandrare vill att allaansträngningar görs för att finna mördare, liksom mördarenseventuella medhjälpare eller anstiftare. Men def får infe ske med metoder somstår i strid med de ideal och den arida som så vältaligtförespråkade. Det är för övrigt fråga om rättigheter som är fastlagda i vårlagstiftning och i internationella konventioner. gäller det att med den fastslagna nyaorganisationen och utan förutfattade meningar driva utredningen om mordet påOlof , Mördaren kan lika gärna vara en svensk som en utlänning ellerinvandrare, hade fiender både i vårt land och utomlands som var istånd att av polifiska skäl mörda honom. Utredningen måste lägga särskildtonvikt på de spår där def finns ett verkligt motiv att undanröja den sällsyntoförvägne och rättrådige socialdemokratiske ledaren och statsministern. Starkaskäl talar för aff def rör sig om eft polifiskt mord, Def måste vara ettovillkorligt krav att resurser och de bästa öch mest kvalificerade personernaställs till förfogande, inte minst inhemsk och internationell sakkunskap närdet gäller utredning av polifiska mord, Def bör särskilt granskas om vårsäkerhetspolis har gjort vad Prot,1986/87:65 på denankommer och om den kan göra mer kvalificerade och intensiva insatser ibroffsspaningen. Även här torde ytterligare politisk sakkunskap som hjälp iutredningsarbetet vara behövlig. Det har förekommitmycket allvarliga uttryck för rasism och invandrarfientlighet, inte bara motkurder. Särskilt oroande är att rasismen och främlingshatet kommer till uttrycki våld och hotelser i organiserad form, där def visas stor hänsynslöshet. antog FN en konvention om avskaffandeav alla former av rasdiskriminering. Den trädde i kraft , I artikel 4 bstadgas bl, a, att konventionsstaterna skall "olagligförklara och förbjudaorganisationer och organiserad och annan propaganda som främjar och uppmanarfill rasdiskriminering samt förklara deltagande i dylika organisafioner ellerdylik verksamhet som en brottslig handling straffbar enligt lag". Denna bestämmelse har inte följts av någon svensklagstiftning. Den har av en majoritet ansetts innebära en inskränkning avföreningsfriheten. under ledning av förre chefenför statens invandrarverk, , framhöll bl.a. följande: "För ett förbud talar framför allt def formellaskälet som ligger i vår anslutning till och dess utomordentligtklara stipulationer på den här punkten. Det kan också sägas vara en allmäntmoralisk skyldighet; eft förbud skulle därvid tjäna som en markering avstatsmakternas ogillande av detta slag av föreningsverksamhet. De med fiden allt kraftigare anmärkningar som riktats motSverige i detta avseende från FN-kommitféns sida är viktiga att reagera på,inte minst med tanke på trovärdighet i internafionellasammanhang." skärpte kritiken och erinrade om affSverige var bundet av konventionen att olagligförklara och förbjudaorganisationer och verksamheter som främjade rasdiskriminering. En avgiven lagrådsremiss om förstärktgrundlagsskydd för yttrandefriheten m. m. innehåller inte något förslag omförbud mot bildande av rasistiska organisationer. Infe heller föreslås någonkriminalisering av deltagande i en rasistisk organisation. Även om kravet påoffentlighet fas bort i lagbestämmelsen om hets mot folkgrupp, vilket föreslåsav regeringen, blir det inte möjligt att förbjuda bildandet av nya rasistiskaorganisationer. Det blir också mycket svårt för aft inte säga omöjligt attupptäcka den hets mot folkgrupp som bedrivs inom en organisafion, dvs. Som framgår av mitt citat ur , liksom deuttalanden som gjorts av för avskaffande av rasdiskriminering,uppfyller inte konventionen med mindre än att eft tillägg görs tillbrottsbalken 16 kap. 8 8 som innebär en kriminalisering av bildande av ellerdeltagande i organisationer vilkas verksamhet främjar eller uppmanar fillförföljelse på etnisk grund. I en femparfimotion har detta yrkande framställts. Lagrådet stöder denna uppfattning i ett yttrande den 19januari . "Det är enligt lagrådets mening svårt aff komma ifrånatt konventionen enligt sina ordalag ålägger staterna att införa ettuttryckligt sådant förbud. Hänvisningen i artikel 4 (b) till förklaringen om demänskliga rättigheterna tordeknappast kunna berättiga en stat aff under åberopande av yttrande- ochföreningsfriheten helt avstå från att meddela eft sådant förbud som konventionenföreskriver. Enligt lagrådets mening finns sålunda goda skäl för dentolkning av konventionen som ligger fill grund för rasdiskrimineringskommiffénskrifik. Redan defta förhållande talar med styrka för att , somtraditionellt varit angeläget om aft lojalf uppfylla sina folkräffsligaåtaganden, omprövar den avvisande inställningen till ett organisafionsförbud.Lagrådet förordar att en sådan omprövning kommer till stånd." Regeringen bör också enligt min mening ompröva sittförslag i denna del som berör rasistiska organisafioner och framlägga ett nyttförslag i enlighet med motionärernas yrkande, som alltså överensstämmer med denÖbergska utredningen och lagrådets uppfattning. Def behövs verkligen intensifierade åtgärderför utbildning i mänskliga rätfigheter. Att ge fortbildning och specialutbildning om mänskligarättigheter bl. a. åt polis- och fängelsepersonal och tjänstemän som ansvararför flyktingar, invandrare och minoriteter är en viktig uppgift enligt . , som ansvarar för genomförandet av vårainternationella åtaganden i dessa delar, har gjort betydande insatser. Men deresultat som uppnåtts är helt otillräckliga, och verksamheten på alla nivåerbehöver intensifieras. Det är angeläget att också universitet- ochhögskoleämbetet tar fler initiativ då det gäller forskning och undervisning omde mänskliga rättigheterna vid våra universitet och högskolor.