prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Det gäller när ett äktenskap upplöses genom att en avmakarna avlider och där det tidigare gemensamma hemmet bestått av exempelvis envilla, ett radhus eller en bostadsrättslägenhet - en bostad som representerarett betydande värde. Enligt de nuvarande arvsreglerna har de gemensamma barnenrätt att få ut sin del av arvet, om de så begär, och underförutsättning att det inte finns inbördes testamente mellan makarna. I dennasituation har den efterlevande maken i många fall endast två alternativ attvälja på för att kunna lösa ut barnen. Det första är att sälja fastigheteneller bostadsrätten för att därigenom frigöra kapital. Det andra alternativetär att låna ett relativt betydande belopp i någon bank med bostaden somsäkerhet. Det betyder att den efterlevande maken får vidkännas betydligt högreboendekostnader . Inte något av dessa alternativ är särskiltinbjudande, när en människa i en ny och svår situation önskar behålla detgemensamma hemmet och där forma sitt fortsatta liv. Från utskottsmajoritetens sida är det med stortillfredsställelse vi ser att förslaget till ny äktenskapsbalk innehåller regler som betyder att den ° efterlevande makens ställning ibetydande utsträckning stärks i arvsrättsligt Propositionens förslag innebär att efterlevande make fåren direkt rätt till arv före gemensamma bröstarvingar. Vad den efterlevandemaken ärver skall innehas med fri förfoganderätt. De nya reglerna innebär attbarnen får vänta med att få ut sitt arv tills bägge föräldrarna avlidit. Detskall dock tilläggas att ett barn som endast är barn till den först avlidnemaken, men inte till den efterlevande maken, har rätt att få ut sitt arvgenast. Det ärframför allt tre huvudskäl som ligger bakom förändringen. Ettansvarsfullt socialt tänkande, vars konsekvens är att ge den efterlevande makenen tryggad ställning, framför allt genom att kunna behålla den egnafastigheten/bostaden och den trygga miljö som där ges, Att inbördestestamente mellan makar förekommer i stor omfattningoch barnen därigenom har vant sig vid att få vänta på sitt arv tills bådaföräldrarna avlidit. Att människor iaktiv ålder i dagens samhälle har högst avsevärt bättre inkomstmöjligheter änvad som var fallet när de nuvarande arvsreglerna fastställdes. Man kan sammanfattningsvis säga attden ekonomiska utvecklingen i samhället lett fram till en så pass höglevnadsstandard att det nu är möjligt att i ge den efterlevandemaken en större trygghet . Frånutskottsmajoritetens sida ser vi det som en framgång. Det skall också tilläggas att i propositionens förslagfinns rätten kvar att skriva testamente. Sammantaget är det ett väl avvägt ochsammanhållet förslag. Jag skall nu något kommentera reservation nr 2 och demotionsförslag som ligger bakom den nämnda reservationen. I ett antal motioner framförs uppfattningen att de gemensammabarnen får vänta för länge innan de får ut sitt arv efter föräldrarna. Likasåanser en del motionärer att en makes enskilda egendom inte skall ingå i enmakes arvsrätt. I reservation nr 2 är också huvudtemat att en makesenskilda egendom skall tillfalla barnen och inte den efterlevande maken. Reservanternas förslag innebär följande. När två makar,som levt som jämställda parter och individer i ett långt äktenskap, plötsligtsplittras genom att den ena maken avlider, då skall den efterlevande maken intelängre betraktas som jämställd. Då blir denne den ekonomiskt svagaparten eftersom den avlidnes enskilda egendom skall tillfalla barnen. Viss egendom skall tydligen alltid förbehållas den egnasläktgrenen även om den make som avlidit utfört en mycket bestående insats ioch för familjens liv och utveckling. Från utskottsmajoritetens sida anser vi att propositionensförslag både fill dess sociala och dess tekniska struktur är överlägsenreservanternas modell. Jag yrkaravslag på reservafion nr 2, 1 reservation nr 1, undertecknad av företrädare förmoderaterna och , behandlas regler om övertaganderätt ochrådighetsinskränkning. Innehållet synes säkerligen för de flesta vara myckettekniskt och svåröverskådligt, men det är ett avsnitt av en större fråga somrör bodelning mellan makar. Sedan ettäktenskap har upplösts genom äktenskapsskillnad skall bodel- Äktenskapsbalk m. m. Äktenskapsbalk m. m. ningförrättas mellan makarna. Bodelning skall också ske då det dömts tillboskillnad mellan makarna samt i princip även då äktenskapet upplöses genom enmakes död. Bodelning sker genom att makarna i ett avtal kommer överens om hur egendomenskall fördelas mellan dem. I propositionen föreslås också att det nuvarandeboskillnadsinsfitutet avskaffas och ersätts med en rätt för makarna attförrätta bodelning under äktenskapets bestånd, I propositionen föreslås även en utvidgning av den s, k,övertaganderätten. Denna bestämmelse har sin grund lag om makarsgemensamma bostad. Enligt den lagen skall vid bodelningen fasfighet,hyreslägenhet och bostadsrättslägenhet som varit makarnas gemensamma bostad påbegäran tilldelas den make som bäst behöver bostaden, om det med hänsyn ocksåtill omständigheterna i övrigt är skäligt. Propositionens utvidgade förslag innebär att ävenfastighet som är enskild egendom omfattas av övertaganderätten. Dock gäller detenbart permanentbostäder. Vidare föreslås att övertaganderätten för den enamaken skall avse även det gemensamma bohaget. Rätten att överta bostad ochbohag gäller dock inte när det är fråga om egendom som är enskild på grund avföreskrifter i testamente eller vid gåva. Har bostaden eller bohaget anskaffatsmed hjälp av sådan enskild egendom föreligger däremot övertaganderätt. Det är mot denna utvidgade övertaganderätt somreservanterna protesterar. De anser att den enskilda egendomen suveränt skallvara förbehållen den ena maken och inte omfattas av övertaganderätten. De menarockså att sådan enskild egendom inte skall vara underkastadrådighetsinskränkningar. Även här måste vi från majoritetens sida ifrågasättareservanternas känsla för jämställdhet och vilja till att skydda den svagasteparten. Det är i regel den starka parten som kan förbehålla sig enskildegendom, ofta i form av bostad, men hur går det då för den andra maken närbodelning har blivit en realitet? Det kan vär och en själv föreställa sig. Reservanternas förslag är märkligt, särskilt när manbetänker att propositionens förslag inte innebär någon omfördelning avförmögenheten. Vad maken med enskild egendom går miste om är sin nuvarande rättatt få behålla precis den särskilda egendomen som gjorts till enskild. Jag yrkar avslagpå reservation nr 1. Bakom reservafion nr 3 som undertecknats av moderaternaoch återfinns motion nr 401 av . Motionären tar upp enrent processuell fråga om klandertalan rörande testamente. Utskottet lämnar enutförlig redovisning av arvsreglerna på s. 26-32, och när det gäller motionärensförslag så sammanfattar utskottet sin uppfattning i följande mycket klarakonstaterande; Utskottet kan inte ställa sig bakom en ordning som på detta sättskulle ge den efterlevande maken en sämre ställning än han eller hon har . Varför reservanterna formar sin politik så att enefterlevande make får sämre ställning än får de själva förklara. Frånmajoritetens sida slår vi vakt om propositionens förslag och avvisarreservationen. Jag yrkarföljaktligen avslag på reservation nr 2. I reservation nr 5 reses krav på att nuvarandebestämmelserom bevittning av äktenskapsförord, bodelningsavtal och arvskifte skall gälla även i fortsättningen.Yrkandet innebär avslag på propositionens förslag i denna del. Reservanterna beskriver utförligt något av en idealbildhur de nämnda rättshandlingarna tillkommer med vittnen närvarande ochmedverkande i processen. Jag måste säga att den bild som målas upp i reservafioneninte stämmer med verkligheten. Det man ofta hör talas om och ibland t. o.m. blir åsyna vittne till är hur de aktuella handlingarna bevittnas iefterhand. Visst blir det två namn på ett papper, men inte har vittnena på någotsätt bidragit till att undvika förhastade rättshandlingar. Inte heller har depå något sätt bidragit till att förhindra att den ena parten utsatts förofillböriig påverkan. Från majoritetens sida vill vi också framhålla att om manställer upp vissa formkrav för en rättshandling innebär det att handlingen blirogilfig, om inte kraven uppfylls. Det är enligt vår mening inte på något sättovanligt att parterna förbiser formkravets betydelse, något som kan leda tillallvarliga rättsförluster för dem. Mot den här bakgrunden finns det ingen anledning att hakravet på bevittning kvar. Reservanterna tycks ha sett denna delfråga helt fråndomstolens utsiktspunkt med önskemål om att få handlägga ärenden medutgångspunkt i solennitetshandlingar. Vi har från vår sida bedömt fråganutifrån den verklighet vi lever i. Jag yrkaravslag på reservation nr 5. Jag skall be att få göra etttillägg, och jag vill till kammarens protokoll läsa in några faktauppgifter omhur ärendet har behandlats i lagutskottet, detta med hänsyn till en del kritiksom har framförts i tidigare anföranden. Den aktuella propositionen avlämnades till underhösten 1986, Och motionstiden utgick . Efter tre veckorpåbörjade lagutskottet sin behandling av ärendet; det var den 2 december 1986.Sedan pågick behandlingen i utskottet ända fram till , då vislutjusterade vårt betänkande. , , förs det debatt ochfattas beslut här i kammaren. Under utskottsbehandlingen framfördes en del kritik motatt utskottet infe hade en färdigskriven proposition om följdlagsfiftning filläktenskapsbalken. Däremot hade vi en lagrådsremiss med lagrådets yttrande. Vikan nu konstatera att lagrådsremissen till sitt innehåll inte skiljer sig frånden proposition som vi behandlar. Jag anser för min del att det här ärendets behandling inteskiljer sig från vad som gäller för andra större ärenden som behandlas iriksdagens olika utskott. Jag vill också framhålla att vi från majoritetenssida på flera punkter har varit mycket lyhörda för synpunkter sorn harframförts av de olika partierna. har ju också i sittanförande intygat att i propositionens förslag har man på flera punktertillgodosett vad reservanterna i familjelagssakkunniga anfört. I den storautredning som familjelagssakkunniga utgör har såväl som centernoch folkparfiet haft representanter, precis som den socialdemokratiska gruppen.Vi har i den socialdemokratiska gruppen fortlöpande fått information från vårarepresen- Äktenskapsbalk m. m. Om SIDA.s upphandling av frakltjänster tanter i familjelagssakkunniga, och jag utgår från attsamma information har lämnats även i andra partigrupper här i . , herr talman: var tvungen attavlägsna sig för att handlägga ärenden i departementet. Om enliten stund skall han vara tillbaka här i för att svara på frågor.Jag lovar å den socialdemokratiska gruppens i utskottetvägnar att vi skall göra vårt bästa och anstränga oss att försöka debattera påen sådan nivå att inte behöver känna sig missnöjd meddebatten . Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 6 § Ärendebehandlingen avbröts för dagensfrågestund (forts, s. 76). 7 § Svar på fråga 1986/87:450 om SlDA:s upphandling avfrakttjänster har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att SIDA:s upphandUng av frakttjänster för sinatransporter görs enligt intentioner. har hänvisat till uppgifter om att fartygmed allvarliga anmärkningar vad gäller sjösäkerheten anlitas för SIDA:sräkning. Jag förmodar att de uppgifter som åsyftas är de som förekommit imassmedia om fartyget . Detta fartyg tillhör detvästtyska rederiet , och det är registrerat i uppmärksammade vissa brister i fartygetssäkerhetsutrustning, vilka därefter åtgärdades. Fartyget hade anlitats avVärldslivsmedelsprogrammet (WFP) för en vetelast. Vetet utgjorde en del avSveriges bidrag till WFP:s livsmedelsbistånd, SIDA;s roll i sammanhanget varatt upphandla vetet och hålla det tillgängligt för WFP i den hamn som WFPbestämt, SIDA hade alltså inte med fartygstransporten att göra. När det gäller SIDA:s egenbefraktning av fartyg vill jag framhålla att denna följer principer som harutformats i samråd bl, a, med . Det innebär bl, a. attfartyget skall ha cerfifikat från International Transport Workers' Federationeller motsvarande, eller vara godkänt av . Upphandlingen skeri enlighet med upphandlingsförordningen (1973:600). 10BIRGER ROSQVIST (s): Panamaregistrerade fartyget medvästtysk ägare och Fjärran Östern-besättning kom till och skullevidare till för att lasta vetemjöl i säck. Lastägaren var SIDA.Destinationen var Aqabah, och . Vid inspektion av fartyget antecknades 58 anmärkningar,somliga av allvarlig art. Fartyget fick nyttjandeförbud tills anmärkningarnavar åtgärdade. Vore det inte lämpligt att man på SIDA verkligen tog redapå vilket tonnage som kontrakterades för dess svenska hjälptransporter? Voredet inte naturiigt att man synade extra noga när man får ett anbud som är lågtoch som kommer från redare med fartyg som går under bekvämlighetsflagg? Det hari varje fall varit mening för länge sedan - och det har viåterupprepat här i kammaren. Uppföljningen av säkerhetsbestämmelser och ansvar förfartygsbesättningen får absolut inte åsidosättas. Statliga myndigheter skallundvika bekvämlighetsflaggade undermåliga tonnage. Det har finansutskottet ochriksdagen sagt tidigare. Inte enbart lägsta anbud, utan flera andra kriterierskall ingå när upphandlingskungörelsen skall tillämpas. Säkerheten för människor skall sättas främst. Det bordeockså vara angeläget för SIDA att frakten kan utföras på sådant sätt att lastenkommer säkert fram. Nog borde det vara av intresse att mjölet, som det nu varfråga om, kommer fram i oskadat skick, så att det inte är välling när det väl ärframme. Det är väl inte så lämpligt att det förekommer läckage och vattenskadorpå vete. Kan statsrådet medverka fill en bättre handläggning vadgäller upphandling av frakttjänster för svenskt bistånd? Svenska sjöfolksförbundef, säger statsrådet, kontaktas isådana här fall för att man skall få garantier för att fartygen uppfyllernormal standard. Men sådana kontakter tas väldigt sällan - det glömmer man oftabort. Det har meddelat mig. Orn SIDA:s upphandling av frakltjänster Just i det här fallet, där fartyget frakta livsmedel, hade inte SIDA ansvaret för transporten, utan alltsåVärldslivsmedelsprogrammet, NärSIDA har ansvar för transporterna skall SIDAgarantera att fartygen är i bra skick. Det skall SIDA göra genom att följaupphandlingsförordningen och bara använda båtar som ITF har godkänt, SIDA kanibland låta en inspektör inspektera fartygens handlingar och också tadirektkontakt med , Det här borde vara tillräckligt.Men jag håller inte för otroligt att man då och då behöver se över sina rutinerför att följa upp att man gör det som det är tänkt att man skall göra. På papperetär det i alla fall väl garderat att allting skall fungera. 12BIRGER ROSQVIST (s): När det gäller bekvämlighetsflaggat tonnageär det inte alla gånger det som står på papperet som följs. Även om det var enannan som hade upphandlat frakttjänsten, var det SIDA och svenska staten somvar biståndsgivare för det vetemjöl som skulle skickas. Det borde vara ettintresse att se fill att varan kan komma fram i ett acceptabelt skick. Är det58 fel på ett fartyg är det säkert en hel del läckagehistorier som ingår. Jag ärmedveten om att mottagaren får vetemjölet gratis. 3 protokoll 1986/87:100 sig därför för att klagapå kvaliteten när varan väl har kommit fram, eftersom man har fått den somgåva. Men det borde likaväl som det är etf intresse för oss att ge biståndockså vara ett svenskt intresse att se till att varan har en acceptabel kvalitetnär den kommer fram. Om det är någon annan instans som upphandlat frakttjänstenär det bara en väg att kringgå de bestämmelser som gäller här i . Jagtycker att det behövs ett intensivt och kraftfullt agerande för att komma tillrätta med problemet, Självfallet är det ett gemensamt intresse för WFP och oss i attvaran man sänder kommer fram utan anmärkningar. Anf.14 (): Jag vill slutligen bara uttala den förhoppningen att det blir enskärpning på detta område och att det som vi säger här i - vi harnästan en debatt om detta - om att SIDA skall undvika att upphandladåliga frakttjänster beaktas. Det är möjligt om man har verklig kontroll. Jagtolkar statsrådets svar som att man i fortsättningen mera skärpt skall se överdessa bestämmelser och beakta den mening har i denna fråga. Överläggningen var härmedavslutad. 8§ Svar på fråga 1986/87:475 om ålderdomshemmen Anf,15 Statsrådet : har i en fråga bett statsministern förklara vilken avsocialdemokratins ståndpunker i fråga om ålderdomshemmen som gäller. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Mittsvar är att det inte finns några delade meningar inom socialdemokratinbeträffande inställningen till ålderdomshemmen. Ålderdomshemmen skall finnassom en mellanform och alternativ boendeform för äldre. Givetvis förutsätterdetta en stegvis modernisering av boendestandarden. Socialutskottethar i ett yttrande till bostadsutskottet i fullständig politisk enighetuttalat att det inom äldreomsorgen behövs en mellanform som ligger mellan å enasidan eget boende/serviceboende å andra sidan vård inom långtidssjukvården ochsom uppfyller kraven både på en god bostad och på god omsorg. skall varje boende med eget kontrakt disponera ett rum medstörre utrymme än vad som förekommer i många ålderdomshem samtegen toalett och dusch. Minst kokskåp skall finnas. I anslutning till bostadenbör det finnas goda gemensamma utrymmen. avsikt med dettaställningstagande är att stafliga bostadslån skall kunna utgå till om- ochtillbyggnad och att statsbidrag skall kunna utgå från anslaget till socialhemhjälp till personal i hem som uppfyller dessa krav. 16 (): Jag ber att få tacka biträdande socialministern för svaret, men jagställde frågan till statsministern, därför att det från regeringspartiets sidahar gått ut en rad olika uttalanden om ålderdomshemmens vara eller inte vara.Det gäller också i socialutskottet. Nukonstaterar jag att statsministern inte är beredd att för kammaren klarläggadet socialdemokratiska partiets och regeringens uppfattning i denna viktigafråga utan överlämnar svaret till biträdande socialministern, som egentligen'har varit med om att bidra fill oklarheten i frågan. Detsvar som statsrådet ger har jag själv varit med om att utarbeta isocialutskottet, så jag hade inte behövt ställa en fråga till statsministernför att få det svar jag har fått. Orsaken till att jag ställde frågan fillstatsministern är följande,. Statsministernhar gått ut och sagt att ålderdomshemmen skall vara kvar. säger han iett uttalande att pensionärerna skall betala bättre för sig. Biträdandesocialministern, som svarar på min fråga, har sagt så här, bl. a. i ett talden : Samfidigt kommer avinstitutionaliseringen av långvården,ålderdomshemmen osv. att innebära ett ökat tryck på hemsjukvården. Sedan sägerbiträdande socialministern: kommer vi att behöva i framtidenframför allt när det gäller akutsjukvård, specialistvård och liknande. Därnämner han inte ålderdomshemmen. Statssekreteraren i hargjort liknade uttalanden, där han förutsätter att ålderdomshemmen skallförsvinna. Ett alternativ som har utarbetats inom innebäratt det inte skall finnas några ålderdomshem . Också i rapporter sömgått ut till partidistrikten redovisas att ålderdomshemmen är enövergångslösning. Vad gäller försocialdemokratin i denna viktiga fråga? Vare sig vill det eller inte är det jag som inomregeringen är ansvarig för den kommunala äldreomsorgen. Det svar jag haravgivit bygger både på ett gemensamt ställningstagande inom regeringen och pådet uttalande som vårt verkställande utskott gjorde för att klargöravårt ställningstagande i denna viktiga fråga. Attdet föreligger olika uttalanden om ålderdomshemmen beror framför allt på attterminologin på det här området är förvirrande. Med litet energi skulle visäkert kunna beslå också moderata företrädare med ett och annat mindre lyckatuttalande som gjorts beträffande äldreomsorgen. Men det viktiga är inte attkonstatera huruvida en boendeform skall kallas ålderdomshem eller någontingannat, utan det viktiga är att slå fast vilka boendeformer som skall finnas föräldre människor. Detsvar jag nu har avgivit innebär att det skall finnas en mellanform somuppfyller högt ställda krav både på omsorg och på boendestandard. Är GöteJonsson nöjd med det beskedet från regeringen, eller behöver vi förtydliga ossytterligare i något avseende? I så fall skall jag gärna försöka göra det. 18GÖTE (); Det är inte terminologin när dét gällerålderdomshemmen som är förvirrande. Det är det socialdemokratiska budskapet iden här frågan som är förvirrande. Det är därför jag ställer frågan tillregeringschefen. Även om det är som har ansvaret för sådana härärenden i departementet, är det ändå regeringschefen och ordföranden i detsocialdemokratiska partiet som har det övergripande ansvaret för de åsikter niförmedlar. Jag har ställt frågan därför att ni har gått ut med olikabudskap. Som underton i budskapen ligger en klar kritik mot ålderdomshemmen somboende- och vårdform, I socialutskottet, som biträdande socialministern nu hänvisartill, har den socialistiska majoriteten inte varit beredd att ta ställning föratt ålderdomshemmen skall få statsbidrag. Man skjuter den frågan på framtidenoch säger: En kommande utredning av de äldres boende får avgöra vilkenställning vi skall ta . Frågantill statsministern kvarstår: Vad viU regeringspartiet? far väl ändå med osanning.Den mellanform som socialutskottet i fullständig enighet har uttalat sig förkommer att få statsbidrag. Den kommer att utgöra den moderna form avålderdomshem som jag har redovisat i svaret. Statliga medel kommer att utgå itvå avseenden; dels kommer man att underlätta ombyggnaden av ålderdomshem tilldenna moderna standard genom mycket förmånliga statliga lån, dels kommerpersonalen inom denna typ av ålderdomshem att få det statsbidrag som GöteJonsson efterlyser. 20 (): Jag ber att få understryka attjag vet vad som står i dokumentet från socialutskottet. Jag vet också vad somstår i det betänkande som behandlats efter det att socialutskottet yttrade sigtill bostadsutskottet. I det dokumentet gäller det statsbidraget tillhemhjälpen och till personalen i äldreomsorgen, och i det sammanhanget är inteden socialisfiska majoriteten beredd att ställa upp för att ålderdomshemmenskall behandlas lika, utan man skjuter frågan . Det innebär attålderdomshem kommer att läggas ner också i fortsättningen. 2 000 platser per århar lagts ner. Från har man i vissa sammanhang sagt attdetta är en alldeles saktfärdig avveckling. Man vill avveckla mycket snabbare. Min fråga blir därför: Skall statsrådet, med anledning avvad statsrådet nu har sagt, uppmana den socialistiska majoriteten i kammarenatt rösta för den borgerliga reservationen när det gäller statsbidragen tillålderdomshemmen? Det förefaller meningslöst att åter upprepafakta om hur statsbidrag kommer att utgå till den typ av ålderdomshem som vitillsammans har varit med om att föreslå. Får jag påminna om att avålderdomshemmen håller den boendestandard som socialutskottet i full Med det beslut som har fattats i socialutskottet vill vi vara medoch stimulera framväxten av en kraftfull modernisering av ålderdomshemmen. Deålderdomshem som moderniseras kommer att få det statsbidrag som hans partikamrater vill ge också till de ålderdomshem som inte uppfyllerkraven på en sådan boendestandard. Det är däri skillnaden ligger. Sedan vill jag också påpeka, herr talman, att den verkligabristen inom äldreomsorgen ligger i resurserna för . Om vi gemensamtkunde skaffa de resurser vi behöver för att bygga ut , skulle iframtiden färre av våra äldre behöva flytta till institufion. 22 (): Jag är medveten om att det krävs ytterligareresurser fill . Därför skall vi inte lägga ner en mängdålderdomshem, för därigenom ökar kraven på ytterligare, och deandra som behöver hemtjänstresurser får sämre hjälp. På den punkten delar jagstatsrådets uppfattning.