prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill, herr talman, uppriiärksamma kammaren på attutskottsmajoritetens förslag om en utökning av ramarna med 3 000 platser är ienlighet med SÖ:s förslag men också i enlighet med det som mpderaterna ochfolkpartiet har föreslagit i sina reservationer. Men i en annan reservationpekar de trots det på det motionsförslag de hade väckt, vilket förvånar,eftersom de har blivit väl tillgodosedda. Det borde innebära att vi kan sägaatt det finns en mycket bred majoritet i för den dimensionering somgymnasieskolans direktram bör ha. Det har sagts här från talarstolen att prioriteringen av16-17-åringarna inte bör fortsätta längre. Man har sagt alt vi, om antaletplatser på direktramen ökar, inte kommer att behöva prioritera 16-17-åringarna.Vi kommer inte att behöva satsa så mycket pengar på ungdomsuppföljningen. Jagär medveten om att antalet ungdomar i ungdomsuppföljningen minskade med 30 %vid förra årets intagning. Det är betydligt överdrivet att tro att vi helt kanavstå från ungdomsuppföljningen eller att vi kan reducera den så kraftigt attdet intebehövs några resurser i det avseendet. Det har ju visat sig att många avungdomarna vill ha på sig innan de bestämmer sig. De vill alltså sökasenare. behöver 16-åringarna ha en chans att praktisera.Det får de tack vare ungdomsuppföljningen. När jag varit ute och rest har jag upplevt att det i någonkommun vid förra årets intagning varit så, att en mycket stor del av deungdomar som omfattades av ungdomsuppföljningen året däreftersökte till och även kom in på gymnasieskolan. Det gällde så många som avde ungdomar som inte var intresserade av att söka till gymnasieskolan under detförsta året och som heller icke hade haft möjlighet att komma in påarbetsmarknaden. Men tack vare ungdomsuppföljningen fick de alltså enmeningsfull sysselsättning. När det gäller den lilla ramen tillstyrker ett enigtutskott förslaget om en avveckling av vissa specialkurser. Det gäller då despecialkurser som har karaktären av ren personalutbildning. Vi anser att man istället bör utnyttja gymnasieskolan som uppdragsutbildning. Befintliga platserskall icke belastas, I fråga om den lilla ramen, vilken vi föreslår skallutökas i förhållande till regeringens förslag med 3 000 platser-jämfört medårets siffror innebär det en minskning med 1 000 platser - skulle jag viljapåminna-om att över 800 platser inom den lilla ramen inte utnyttjades förraåret. Då var antalet platser 1 000 fler än . Om man tar hänsyn både till de platser som inteutnyttjades och tillde förändringar som sker närdet gäller specialkurser, visardet sig att den lilla ramen väl kommer att räcka till. Det gäller bara atttillse att de platser som kommer till utnyttjas på ett riktigt sätt. I och med att man har större möjligheter att göra enomfördelning mellan ramarna och sektorerna bör vi bättre kunna utnyttjaplatserna. Sökande bör också ha större möjligheter att erhålla önskadutbildning. Det gäller även de förutsättningar som finns genom den begränsadeöverinskrivningen. I och för sig skulle det vara intressant att stanna upp här. säger att det måste vara felaktigt att, somvi gör, acceptera överinskrivning. Men hur blir det annars? Det kan ju händaalt bara någon enstaka elev har sökt till en utbildning- kanske harvederbörande dessutom enbart sökt till denna utbildning-och denna elev är den31 :a sökanden. Skall den här personen avvisas eller skall personen i fråga fåbörja i gymnasieskolan? Vi har ju diskuterat det nya statsbidragssystemet ochde effekter som detta kan få när det gäller kommunernas intresse för öyerinlag.Larz vet lika väl som jag att det ju faktiskt är vi här i riksdagensom bestämmer i vilken utsträckning överintag får göras. Skall man få ta in 31elever i en klass som är avsedd för 30 elever, eller skall man ta in 32 elever?Skall man få ta in 17 elever i en klass som är avsedd för 16? Det är alltsåinte kommunerna och det nya statsbidragssystemet som är avgörande föröverintagen, utan det är de beslut vi fattar här i . När det gäller besked till kommunerna urplaneringssynpunkt var vi överens om att försöka fastställaramarna . Det var också det som gjorde , dåbeslut fattades om en viss ram. Ramen utökas nu med 3 000 platser. För attunderlätta planeringen för kommunerna var vi när principbeslutet fattades iutskottet överens om att ett Prot, 1986/87:109 Gymnasieskolan m. m. Gymnasieskolan m. m. pressmeddelandeomedelbart skulle gå ut, och så skedde också. Jag vill peka på ytterligare några delar av betänkandet.Del är betydelsefullt att den försöksverksamhet som pågår i gymnasieskolan fårfortsätta. Det vore beklagligt om skulle besluta att begränsa dennaförsöksverksamhet. Om försöksverksamheten som gäller gymnasieskola iomvandling får fortsätta kan när de fem åren har gått ta upp fråganigen. Regeringen föreslår att en försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade linjer startas, och tillstyrker att den påbörjas i år.Försöksverksamheten bör särskilt gälla flickorna. Det förvånar mig att , som normalt brukartala om jämställdhet, nu säger att det skall inrättas speciella flickplatser.Hon talar emellertid inte om att en möjlighet att öka jämställdheten är attkvotera för flickorna i den mån det finns platser över. Skulle det visa sig attflickor inte söker skall platserna självfallet utnyttjas för manliga sökande. Lärlingsutbildningen har diskuterats alltför mänga gångerhär i kammaren, och jag har inte någon nämnvärd anledning att gå in på den.Det finns en klar skillnad i synsätt mellan ä ena sidan moderater ochfolkpartister och å andra sidan socialdemokraterna. Vi har sagt att det.ärmeningslöst att utöka antalet platser inom lärlingsutbildningen. När intemer än knappt hälften av de lärlingsplatser som redan är anvisade inteutnyttjas finns det ingen anledning att avdela ytterligare platser. För lärlingsutbildningen i övrigt är vi för dagen intevilliga att göra några förändringar. Vi anser att den skall vara kvar somtvåårig linje. Jag vill svara på fråga på den punkten och sägaatt det finns andra utbildningslinjer som också är tvååriga, t.ex. denVerkstadstekniska linjen. Om det däremot i samband med att behandlarÖGY finns anledning att pröva frågan och se hur lärlingsutbildningen skallanpassas i det sammanhanget, får vi återkomma till det. har ett yrkande om förkunskapskrav-vidintagning till gymnasiet, och vi vill starkt reagera mot detta. Det kan intevara riktigt alt skapar en norm, där vi sorterar ungdomar som villsöka till gymnasiet. Gymnasiet skall vara öppet för alla-alla som vill och kansöka till gymnasiet skall få en plats där. Därför yrkar jag avslag påmoderaternas yrkande. skall jag beröra frågan om de fristående skolorna.En uppgörelse har redan träffats mellan och STI om all STI,skall ingå i den kommunala verksamheten, och därför finns det ingen anledningatt här ta upp en fortsatt diskussion. I fråga om de två skolorna i,Göteborghar ingenting nytt framkommit, och det finns inte heller där något skäl fördebatt. Det bör vara en angelägenhet för att klara ut deltaoch att inplacera de två skolorna i sin kommunala verksamhet. När beslutetfattades gavs möjligheter till ytterligare ett respitår. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. 184LARZ () replik: Först vitsordar alt det ärsjälvklart att målsättningen skall vara att alla ungdomar som villskall ha plats i gymnasieskolan,I nästa andetag argumenterar han för att vi skall ha prioriteringen kvar.Varför måste vi det om alla under 20 är får rum? säger att det är glädjande att antaletdirektsökande har ökat. Ja, det beror naturligtvis på hur man ser det.Förhållandet är väl närmast det att ungdomarna som lämnar blir avsina syo-funktionärer upplysta omatt de är praktiskt taget tvingade att sökadirekt till gymnasieskolan. Om de väntar för länge riskerar de att inte fånågon plats alls. Då är de mer eller mindre utslagna. Jag skulle vilja varna för det resonemang som går ut päatt det skulle vara möjligt att fylla praktiskt taget varenda plats igymnasieskolan. Även vet att det inte går. Om vi skulle strävaefter det, skulle vi inte kunna ha gymnasieskolor på ett stort antal orter ilandet, där elevunderlaget är så litet att det är omöjligt att med bibehållandeay någon som helst valfrihet fylla varje helklass med 30 elever och varjehalvklass med 16 elever. Man iförstår att antalet s, k, tomma,outnyttjade platser blir relativt stort, i varje fall om man räknar i procent.En elev som saknas i en 30-klass innebär tomma platser. En elev som saknasi en 16-klass innebär tomma platser. Det kommer inte att vara möjligt attundvika ett antal 30-klasser runt om i landet med 27-28 elever och 16-klasser.med 14-15 elever. Så kommer det att vara och så måste del vara, om vi skallkunna bibehålla gymnasieskolan på detta sätt. Det är länsskolnämnderna som medger kommunerna rätt attgöra överintag, , vet lika väl som jag att vi i varje fall harfått uppgifter om atfdet finns en tendens till att överintagen ökar . isamband med att man planerar för det nya statsbidragssystemet. Del återstår en fråga som jag skulle vilja ställa tillLars . Om nu praktiskt tagel alla kommer att få plats i gymnasieskolan,vilket tror och hävdar, varför skall man då behöva 14 000 platseri dét kommunala uppföljningsansvaret? Prot; 1986/87:109 . Gymnasieskolan m. m. 185YLVA () replik: När det gäller dimensioneringen för LarsSvensson ett vidlyftigt tal om hur rätt socialdemokraterna egentligen haderäknat, fast de sedan har anslutit sig till SÖ:s och vårt förslag. Det är braatt ni har ändrat er, och det är bra att ni tar hänsyn till de förutsättningarsom finns. Del räcker med det. talar först om försöksverksamhet i allmänhetoch menar att den inte skall begränsas. Just nu pågår faktiskt en mycketintensiv försöksverksamhet som utvidgas. Jag tror att det rör sigom ungefär 800 projekt av varierande omfattning och storlek. Det ärnaturligtvis positivt alt attityden till förändringar och till försöksverksamhetär så gynnsam. Men man måste komma ihåg att utvärderingen inte får eftersättas.Den utvärderingsmodell som här lagt fast innebär ett intimtsamarbete med högskolan och en vetenskaplig bearbetning av resultaten. Om intedetta-arbete skall dra ut på liden långt in på2000-lalet'måstéförsöksverksamheten hålla sig inom sådana gränser att utvärderingsresultatenkan ligga till grund för det fortsatta arbetet. När detsedan gäller försöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade Gymnasieskolan /n. linjer kanman fråga sig varför det ständigt och alltid är flickorna som skall ändra påsig. Här skall man kvotera in dem på en treårig elmekanisk linje med 31platser. Varför inte i stället vidareutveckla sådana linjer där flickorna är imajoritet, när vi vet att deras yrkesval och inriktning behöver förändras förändrad arbetsmarknad? Det gäller t. ex. konsumentekonomisk linje ochvårdlinje. Där behövs det visst kvotéras in pojkar, det behövs visst på bådevård- och konsumentekonomisk linje, men de behöver bägge förändras och kanskefå en utvidgad kompetens och kvalitet. Det finns precis lika stor anledning attutveckla dessa linjer som den elmekaniska linjen. Det är klart att inteläriingsplatserna utnyttjas fullt ut . De är ju så dyra att det är ytterstfå som har råd att använda dem. Nog är det ett konstigt tal attlärUngsutbildningen inte skall få kvar sin treåriga utbildning med statsbidragnär man talar om vikten av att utveckla yrkesutbildningarna till treår i fortsättningen. 186 () replik: talade om dimensioneringen avgymnasieskolan och gjorde gällande att vår reservation, både från moderateroch folkpartister skulle vara någon form av okynne - vi hade ju ändå i stortsett blivit tillgodosedda. Men, , man måste nog läsa reservationernaordentligt. Det är faktiskt på det sättet att reservationerna från moderatasamlingspartiet och inte behandlar endast innevarande budgetår utande gäller också direktramen under de två följande budgetåren, och där skiljervi oss åt ganska markant. Det är skälet till att det var nödvändigt med enreservation på den punkten. Sedan kommer in på lärlingsutbildningen ochsäger att det inte finns något behov av att utöka antalet platser. Nej, det ärklart att det inte gör, om man har och andra socialdemokraterssyn pä lärlingsutbildning. Men ser man det hela i kombination med våra önskemålom läriingsutbildning, nämligen att den icke skall vara ett komplement somenbart kan användas för mycket smala yrkesområden utan vara ett verkligtalternativ till den yrkesinriktade utbildningen pä gymnasieskolans linje,kommer behovet alldeles säkert alt bli betydligt större. För övrigt kan jag iganska stor utsträckning dela de synpunkter som framförde omlärlingsutbildningen. kommer också in på vårt krav på förkunskaperoch säger nej, aldrig i livet, ingen sortering, gymnasieskolan skall vara enöppen skola för alla. Ja visst, , visst skall gymnasieskolan varaöppen för alla, och beträffande det förslag till förkunskaper som vi lägger framår det icke fråga om någon sortering. Det finns alla möjligheter för eleverna igrundskolan att skaffa sig just de kunskaper som de behöver för att söka denutbildning de vill ha. Avslutningsvis: Jag ställde en fråga till imilt anförande. Jag frågade om den socialdemokratiska argumentation man använtgentemot vårt förslag att plocka bort utrustningsbidraget verkligen vartrovärdig, när man nu faktiskt ökar ut gymnasieskolan med inte mindre än 6 000platser men ändå inte bryr sig om att göra någonting åt utrustningsbidraget. 187LARS () replik: Jag vänder mig först till . Ni vill ju kraftigt minska utruslningsbidragel, trots attni föreslår samma storlek som vi på direktramen och på lilla ramen - ja, niföreslår t. o. m. fler platser inom lilla ramen än vad vi gör. Skulle eraförslag gå igenom skulle det drabba kommunerna ytterligare. Vi har sagt följande. Det signalerades redan förra åretall förnyelsebidraget skulle avvecklas. föreslår vi att det skall avvecklasoch att man skall rikta start- och utrustningsbidragen i första hand mot vissayrkesinriktade utbildningar, delvis också till den, treåriga som man nu prövar. Det var intressant att tog upp direktramarnaoch reservationerna, och det var kanske också med vilja. Det finns en klarskillnad mellan nästkommande är och året därpå. I enlighet med uppgörelsenmellan vpk och socialdemokraterna föreslår vi att man även skall ökaramen med 3 000 platser och likaså året därpå. ligger i sin motionbetydligt lägre. Det innebärande ramar som vi nu har lagt fram förslag om ärbetydligt högre än de som står bakom. Exakt var stårvet vi inte, eftersom man där inte angivit någon summa. Om vet vi ligger betydligt högre. Jag trodde att vi hade klarat av lärlingsutbildningen förlänge sedan, , Det är bara vi här i kammaren och i första hand däni moderater öch folkpartister som fortfarande talar för lärlingsutbildning.Parterna på arbetsmarknaden är inte intresserade av den. Det har man sagt i engemensam rapport från SAF och LO. Man har sagt att man vill ha människor somkommer ifrån gymnasieskola. Man vill att de skall ha gymnasieutbildning ibotten. Därefter vill man själv bedriva vidareutbildning i företagen. Om viskall pröva lärlingsutbildning i samband med ÖGY:s förslag skall den ha en heltannan konstruktion än den har - den skall inte vara förlagd tillförvärvslivet, och den skall ha en betydligt starkare kombination mellan vissaallmänna ämneh, om vi skall diskutera den idet sammanhanget. Jag trodde att visste om altlärlingsutbildningen är tvåårig. Vi har redan beslutat att denskall vara tvåårig och icke treårig. Vad ni föreslår är alltså att man skallutöka lärlingsutbildningen från två till . Jag tog upp frågan om flickornas val, därför att vi redannu vet att vi har sökande till vårdyrkesutbildningen, medan däremot myckel fåflickor söker, till utbildning som leder till tekniska yrken. Därför vill vistimulera det. Gy/nnasieskolan/n. 188GÖRAN ALLMÉR, (m) replik: visst föreslår vi att utmstningsbidragetskall slopas helt och hållet, . Det har vi gjort konsekvent. Mendet var ju inte det min fråga gällde. Den gällde hur man över huvud taget skallkunna finna socialdemokratisk argumentering trovärdig när ni hävdar all del ärså fruktansvärt att vi föreslagit delta som ni självautökat ramarna i förhållande till förslaget i budgetpropositionen men ändåaccepterat den neddragning av utrustningsbidraget som där föreslagits och intelagt till något ytterligare på det. Del är alltså det som är frågan - hur är 9 protokoll 1986/87:109 Gymnasieskolan /7i. det medtrovärdigheten över huvud taget i den socialdemokratiska argumentationen? Det är alldeles korrekt - det försökte jag inte stickaunder stol med ens i mitt inledningsanförande - att vårt dimensioneringsförslaghelt och hållet följer och att det innebär att vi anvisar2,64 årselevplatser per 16-åring. Vi bedömer att sitter inne med de idetta sammanhang bästa uppfattningarna om hur ramarna behöver varautformade. När det sedan gäller det vi skulle kunna kallalärlingsutbildningen har vi faktiskt, , föreslagit en annanutformning. Vi avser en kommande yrkesutbildning där just allmänna ämnen ochliknande som efterlyser ingår i allra högsta grad. Vi sade i avvaktan på ett genomförande av detta bör ta bort de spärrar som finnsi den läriingsutbildning som infördes i gymnasieskolan. 189 () replik: Jag vet att lärlingsutbildningen fårstatsbidrag bara under tvä år. Det är emellertid inte så att eleverna därmed ärfärdigutbildade. Färdigutbildningen sker det tredje året, även om man inte fårnågot statsbidrag. Det har tyvärr i vissa fall fått till effekt att man hardragit ned pä utbildningen. Det är väl inte meningen att man skall försämra denfungerande, befintliga yrkesutbildningen i när man skall förslärkayrkesutbildningen. Det är väl ändå inte rimligt? När det sedan gäller försöksverksamheten med treårigalinjer säger att vi t. ex. har sökande till vårdlinjerna. Det kandock inte vara obekant för att vårdlinjen och andra kvinnligtdominerade linjer behöver utvecklas, anpassas och förbättras i förhållande förändrad arbetsmarknad. Man behöver självfallet ha försöksverksamhet ävenpå det området. Det enda vi har begärt är att ävenflickornas arbetsmarknad skall utvecklas och förbättras, och inte barapojkarnas. Under en överskådlig framlid kommer det att finnas en relativtuppdelad arbetsmarknad. Det är angelägel att förbättra också flickornasarbetsmöjligheter, för att de inte skall få ett försämrat utgångsläge när detgäller att ta steget ut på arbetsmarknaden. Det är ett rimligt krav att hälftenav de 31 klasser där försöksverksamhet skall bedrivas, kan förbehållas de merkvinnligt dominerade linjerna. 190LARS () replik: Jag blir litet bekymrad över jämställdhetennär jag lyssnar till , därför att detta inte är ett sätt att skapajämställdhet eller att möjliggöra för flickorna att få arbete inom områden somi dag domineras av män. Ni vill ju inte medverka till att starta utbildningarför all på det sättet möjliggöra för flickorna att komma in pä mansdomineradeområden, utan ni vill starta försöksverksamhet inom typiskt kvinnliga yrken därflickorna redan finns. Det underlättar inte jämställdheten och det underlättarinte för flickorna att fä utbildning för ett yrke inom exempelvis områdetelmekanik, som flickorna är mycket lämpade för och mycket väl skulle kunnaklara. därförsagt att man bör salsa resurser för att underlätta för flickorna att få arbeteinom sådana områden. I samband med att vi behandlar ÖGY får vi återkomma tillvårdlinjen och andra yrkesinriktade linjer. Då får vi ta ställning till hur deskall se ut. Färdigutbildningen inom lärlingsutbildningen avgörs av parterna.Vi stöder en tvåårig lärlingsutbildning, sedan får parterna själva avgöra i vadmån man skall fortsätta tre, fyra eller . Det är inte styrt härifrån. Jag känner till er principiella syn pålärlingsutbildningen, . I en motion som behandlades för några årsedan framförde ni uppfattningen att huvudparten av den praktiska utbildningeninte skulle ske på skolanläggningar utan skulle ske ute i förvärvslivet. Nivill alltså sortera ut dem som önskar en yrkesinriktad utbildning och låta demfå en begränsad utbildning i förvärvslivet. Vi reagerar mot detta. Vi accepterar det inte. Vi sägerall alla skall få en grundutbildning som ger dem möjlighet att inte låsa fastsig på en speciell arbetsplats utan som ger dem förutsättningar att få jobb påandra ställen och att de som söker till gymnasiala yrkesutbildningen skall hamöjlighet att studera vidare på högskola. Detta ligger i botten som en avanledningarna till att vi inte vill göra lärlingsutbildningen så snäv och såbegränsad som ni vill göra den. Frågan om utrustningsbidraget förstår jag inte. Vi utökarantalet platser på gymnasiet, och SÖ har redan fördelat de 3 000 platsernaalltefter vad kommunerna önskar sig. Man kan alltså starta verksamhet.Utrustningen i övrigt, förnyelsebidraget, skall kommunerna själva stå för. Gy/n/xasieskolan m. Tredje vice talmannen anmälde att ochGöran Allmér anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. 191KERSTIN (): digra betänkande nr 14behandlar hela gymnasieskolan, en frivillig men synnerligen viktig skolform därsäkert bortåt en kvarts miljon elever får sin utbildning, dvs. av våratonåringar får en yrkesutbildning eller en förberedelse för vidarestudier. Detkan då kanske tyckas litet märkligt att jag här vill begränsa mig till en endafråga, men det gäller en angelägenhet som ligger både mig personligen och miltparti, , mycket varmt om hjärtat, nämligen frågan om statsbidragen tilltvå Göteborgsgymnasier där det bara finns 900 elever. De här två skolorna, som har blivitriksbekanta, har varit föremål för åtskilliga debatter här i kammaren och ocksåfått åtskilliga lovord. Eftersom det här är mitt första har jag ingenlång erfarenhet av riksdagsdebatterna kring dessa skolor. Jag har stått utanförsom medborgare, sett, lyssnat, undrat över handläggning och argument. Jag har dock en ganska god kunskap om själva skolorna, ochjag har funnit att de har blivit en symbol på många olika sätt, kanske i förstahand för att de visar på en ideologisk skillnad i skolpolitiken mellan desocialistiska och de borgerliga partierna. Men för mig har de också blivit ensymbol för skillnaden mellan de abstrakta tal som kan förekomma här i kammarenoch den Prot, 1986/87:109 Gymnasieskola/i m. m. praktiskaverkligheten, precis som det kan bli en skillnad mellan vad sorn uppfattas i och nere i , En symbol för vilket ansvar vi tar för beslut som vi fattar- det är detta jag främst vill dröja vidhär , , - Reservation 40, som jag härmed yrkar bifall.till, är engemensam borgerlig reservation som vill upphäva ett riksdagsbeslut från juni1984, Enligt det beslutet skall statsbidragen till de här två friståendegymnasierna i avvecklas med början /89, Bakgrunden till det beslutet var en proposition, nr 118,under /84 angående nya regler för fristående skolor på gymnasialnivå. Propositionen hade föregåtts av en utredning, den s, k, SEH-utredningen-förkortningen står för "skolor medienskild huvudman". Enligtpropositionen skulle statsbidrag endast utgå till de fristående skolor på gymnasialnivå som "genom sitt utbildningsinnehåll eller på annat sätt kompletterarutbildningen inom del allmänna skolväsendet". Propositionen tog upp de båda Göteborgsskolorna SigridRudebecks skola, grundad , gymnasium 1903, och högre samskola,grundad . Kommittén hade rekommenderat fortsatt statsbidrag fill de bådeGöteborgsgymnasierna, som tycktes ha allt man kunde önska av en moderngymnasieskola. De har väl fungerande lärarlag samt stort elevengagemang, däreleverna själva medverkar i planeringsarbetet och tar sitt ansvar för uppgjordaplaner. De har god föräldrasamverkan, livaktiga föräldraföreningar och underåtskilliga år har de bedrivit ämnesövergripande projekt, sådana som fårextra stöd inom det allmänna skolväsendet genom de s. k. FS-projekten. Dessaskolor har lyckats med det som åtskilliga andra gymnasier misslyckats med.