prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — 100 arbetare och 20 tekniker behöver SKFnyanställa i för att klara den planerade kapacitetshöjningen.Rekryteringsbehovet är totalt 400 personer. Flytta ut dessa arbeten tillBångbro och - där finns yrkeskunniga människor, och då slipper manragga på ishockeyrinken. Det är riktigt och viktigt att beskriva länefs ochBergslagens problem, men det är också viktigt att vi har förslag som gör detmöjligt att komma till rätta med problemen. Stora insatser görs , menflera behövs. har fått ökat anslag för utvecklingsinsatser, menbegär nu ytterligare 10 milj. kr. för aft klara kriserna i länet. I samarbetemed komiiiunernas utvecklingsfond har insatser gjorts för att ökanyföretagandet och sysselsättningen i länet. Allt utvecklings- och förändringsarbete kräver utbildadeoch kreativa människor, som knappast söker sig till Bergslagen för attgöra karriär. Vi har stora svårigheter aft rekrytera kvalificeradarbetskraft. I budgetpropositionen föreslås aft flytfningsbidrag i form avstarthjälp skall slopas fr. o. m. denl . Undantagna skall vara s. k.nyckelpersoner. Dessa skall också i fortsättningen kunna få starthjälp. Viföreslår därför att starthjälp skall utgå fill nyckelpersoner som flyttar tillde kommuner i län som tillhör Bergslagen. I budgetproposifionen förekommer också den något diffusabenämningen skogslän. Det är en benämning som gör aff en del kommuner ställsutanför angelägna satsningar. Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter frånÖrebro län föreslår därför i en motion aft enbart sfödområdesindelningen skallutgöra grund för bedömningen av var regionala insatser skall göras; Denstödområdesindelning som vi har är av stor betydelse för svaga kommuner. Bra vägförbindelser har en stor regionalpolitisk betydelseför både län och det övriga Bergslagen. län har ett centralt lägei landet. Genom länet går bl.a. E3 som har förbindelse med ochGöteborg och E 18 som har förbindelse med . Vägarna 60 och 68 har storbetydelse för inlandsfrafiken från , men de har dålig standard på vissasträckor. Väg 50 i södra delen av länet behöver en upprustning för att kunnafungera som den snabbaste förbindelsen fill och fill kontinenten. Vi från län anser att de 575 milj. kr. som ibudgetpropositionen föreslås skall ställas till förfogande för väginvesteringari de s. k. skogslänen också används för upprustning av , E 18, vägarna 60,68 och 50 i län. För sysselsättningen och industriutvecklingeni Bergslagen är det vikfigt att den här upprustningen sker snart och att denhar förtur i den nationella prioriteringen. AnL 150ERIK (): I det sköna kan det gå lustigt till,det vet väl var och en. Där är vi glada i vårt arbete. Vi är idoga,uppfinningsrika och hemkära. Vi älskar vår natur och kultur. Nog kan reslustenkomma på ibland, men nog vill vi hem igen. Därför är vi förväntansfullainför de satsningar inomregionalpolitiken som regeringen föreslår i sin budgetproposition. läns befolkning harminskat med näsfan 5 700 invånare . Det är mångaungdomar som tvingats lämna länet. Det har ingett oro för framtiden. Vi anar att en förbättring är pä väg. Men vi måsteanstränga oss. Utvecklingen ger sig inte själv. Den kräver medvetna polifiskainsatser. Vi tror att omfattningen och karaktären i regeringensregionalpolitiska förslag blir till fördel och en återhämtning för . Det är viktigt att det riktade stödet till skogslänen ochBergslagsregionen kombineras med åtgärder som motverkar den alltför snabba ochöverhettade tillväxten av storstadsområdena. Det är bra när man i defta syftereglerar användningen av investeringsfonder för nybyggnation och maskininvesteringartill stödområdenas fördel. Lokaliseringsbidragen aren vikfig komplettering,men framförhållningen kan kräva friare regler för att vi skall få eftersträvadeeffekter. krävs att man kan ange den förväntade hyresgästen i etthantverks- eller industrihus innan lokaliseringsmedel får användas. Dettahindrar den handlingsberedskap som många kommuner behöver för att kunnaintressera dem som har utvidgningsplaner eller som,vill nylokalisera enverksamhet. Reglerna bör bli friare. Bergslagsregionen har under senare årprioriterats i vad gäller regional-, industri- och arbetsmarknadspolitiskasatsningar. De flesta kommunerna i regionen tillhör stödområde Cl åretsbudgetproposition föreslås dock ändringar av regional- ocharbetsmarknadspolitiken som på några punkter försvagar den nödvändigasatsningen i Bergslagen. Inom industridepartementets verksamhetsområde föreslås attsysselsättningsstödet avskaffas i stödområde C frän den 1 juli 1987.Sysselsättningsstödef utgår där som ett bidrag på . under entreårsperiod för varje årsarbetskraft som utgör en netfoökning avsysselsättningen i företagen. Enbart i beviljades 10,2milj. i bidrag för den sysselsättningsökning företagen genomförde 1985. Ca8 milj. kr. utgick till företag i stödområde C. Sysselsättningsstödet är ett betydelsefullt medel för aftstimulera företag fill lokalisering eller expansion i stödområdet. Det ärangeläget aff detta stöd kan bibehållas även i stödområde C. Inom verksamhetsområdeföreslås att grundbidragef till beredskapsarbeten sänks från fill . Avregionalpolitiska skäl föreslår regeringen ingen minskning i stödområde A ochB. Det är angeläget aft också kommunerna i Bergslagen får behålla en oförändradbidragsprocent fill beredskapsarbeten. Utvecklingen av framtidens näringsliv och nyaarbetstillfällen är starkt knuten till var forskning och högre utbildning sker.Därför är det regionalpolitiskt viktigt att resurserna för högskola och olikagymnasiala utbildningar utvecklas i län och orter som behöver tillväxt. Ochhögskolorna behöver forskningsresurser. I den s. k. Karlstadsmodellen harhögskolan i redan höjt sin kvalitet genom forskningsanknytning inom 15ämnesområden. Den framsynta uppgörelse som regeringen träffat medBankföreningen om att affärsbankerna skall reservera 600 miljoner under denärmaste fre åren som stöd för forskningen vid universitet och högskolor hoppasvi också skallkomma Karlstadsmodellen till del. Man kan fakfiskt hävda att högskolan iKarlstad hade förebådat regeringens finansieringsmodell, då gästprofessurer iKarlstad vid starten grundfinansierades med 3 miljoner från iVärmland. De kompletterande forskningspengar som regeringen disponerar bör ävenkomma högskolan i till del för en utveckling fill fastaforskningsresurser inom näringspolitiskt viktiga områden. Detta ser vi medförväntan fram emot i det aviserade nya forskningsprogrammet. Befolkningsminskningen har givetvis till stor del singrund i de stora strukturella förändringarna på arbetsmarknaden. Men begynnandeförbättringar börjar anas. Under def har faktiskt en mindreökning skett av sysselsättningen inom den värmländska industrin. Men långt merbehövs för aft återhämta förluster. Om vi utgår finner vi att hadeförlorat 15 industrijobb av 100. Det var ett svårt bottenläge. Men i Värmlandvar situafionen värre. Där hade vi tappat 25 av 100 industrijobb under sammatid. har en stabilisering och viss återhämtningskett. För riket i dess helhet innebär återhämtningen att nu endast 12 industrijobbsaknas av de 100 som fanns 1975. Återhämtningen har gett ännu mer tillbaka förVärmland, men fortfarande ligger vi långt under riksgenomsnittet: ca 18 jobbhar ännu inte återhämtats av de 100 som fanns 1975. Om vi som riktlinje för sysselsättningen i skulleeftersträva riksgenomsnittet, skulle behöva ytterligare 5600 arbetstillfällen. Denna siffra kan ställas i jämförelse med att länet har 7000 direkt arbetslösa. Många företag i har växtkraft. Deras möjligheterberor på hur kommunikationer, utbildning, kapital och samhällsservice kanutvecklas eller garanteras. De satsningar som förutskickas i regeringensbudgetproposition kan ge sådana stimulanser i rätt riktning. Framsynta satsningar inom dessa områden avgör om Värmlandskall föras fram som en central knutpunkt i eller ställas vid sidan omsom ett yttre gränslandskap. När flygets kapacitet ökas kan centralaledningsfunktioner eller koncernkontor stanna i länet eller bli intresseradeav aft flytta dit. När riks- och länsvägar fill , , , ,, och blir bredare och bättre kan industrier växatill över hela länet. Även järnvägsförbindelserna har stor betydelse, med snabbaförbindelser med , och . Flera mindre järnvägar fungerarsom godstransportleder för viktiga och växande industrier. Som ett exempel kannämnas aft en av landets mest framgångsrika och expanderande boardindu-strier,Swanboard Masonite, är starkt beroende av att den gamla järnvägen Åmål-Svanskogunderhålls för aff klara tunga godstransporter som går till utskeppningshamnareller på järnväg till exportländer. Allt fler företag utvecklas och nyskapas i anslutning tillteknologiska centra. Så blir fallet i , , , ochflera andra platser spridda över länet. Dessa centra och de företag som kanutvecklas genom dem är starkt beroende av kvalificerade tele- ochdatakommunikationer. Därför är en snabb modernisering av telenätet av storbetydelse för näringsutvecklingen i . kan med dessa utvecklingsinsatser göra sig bereddaft ta emot nya utlokaliseringar från de överhettade storstadsregionerna.Staten har tidigare föredömligt genomfört viktiga utlokaliseringar, t. ex. avförsvarets sjukvårdsstyrelse, värnpliktsverket och . Def börfinnas betydande rationaliserings- och investeringsvinster att hämta i enfortsatt överföring fill av fler statliga verksamheter. Som exempelvill jag hänvisa till att ett övervägande gjordes i samband medräddningsverkets start om infe också sprängämnesinspekfionenborde inordnas i detta på grund av likartade arbetsuppgifter. I propositionennämndes aft en ny prövning borde ske efter eft par år. Även uppgifter inomsjöfartsverket kunde tänkas inga i av samma skäl. Def handlarom 20-30 arbetstillfällen som med fördel kan utlokaliseras fill Karolinen iKarlstad. Jag tror t. o. m. att de skulle få närmare till de mest aktuellainspektionsområdena genom en placering i . Utlokalisering behöver intealltid betyda längre bort. är berömt, med litteraturens hjälp till och medvärldsberömt, för sin skönhet. Dess natur och kultur bör utgöra goda resurserför utveckling av turism, som kan bli eft viktigt och seriöst näringsfång.Turism kan bidra fill bibehållen service och boende i glesbygd och mindretätorter. För att turism skall kunna utvecklas behövs genomtänktanaturvårdsinsatser och bättre förutsättningar för att kunna behålla det öppnakulturlandskapet. Det krävs ändringar i jordförvärvs- ochfastighetsbildningslagen för att def öppna odlingslandskapet skall kunnabehållas. Detta är värt att uppmärksamma som en del av eftregionalpolifiskt utvecklingsarbete, Samma skäl kan anföras för ett fortsattstöd fill odling och utveckling av laxbesfånden i och ,utveckling av alternativa odlingsmetoder, förbud mot kraftverksutbyggnad iSträngsforsen i liksom ett bibehållande av flottningen i Klarälven.Detta är aspekter som vi socialdemokrater på Värmlandsbänken framfört i olikamofioner och som vi hoppas på ett gynnsamt sätt skall komplettera de regionalainsatser som regeringens budgetproposition är ämnad aft stödja i . Låt mig få avsluta med en liten värmländsklåt, delvis med stöd av den sång soiii F. A. sjöng för oss frånRansäfer: "IVärmland är lustigt att leva och, bo, det landet jag prisar så gärna. Men,vi vill rakt inf' slö oss fill ro, vi vill jöbbe å gno mä båd hänn'ra å Så villjag beskriva det nya "hjärnbruket" i , herr talman! 1986/87:65 '. AnL 151LENNART (): har jag varitledamot av . Det har varit en lärorik tid - och nyttig! Men även uppfattningar har bekräftats. I min tidigare roll somheltidspolitiker- då som kommunstyrelsens ordförande - var arbetet merexekutivt, mer direkt och mer jordnära. Här i är def någotannorlunda. Men en sak är tydlig, nämligen att de direktageografifrågorna, regionalpolitiken, har och kommer aft få en allt störrebetydelse för människorna och lör politiken. Ty provinsproblemen är betydande. Gästriklandoch har drabbats mycket hårt av sfrukturföränd- ringarna i basnäringarna. är ett av de läni riket som har de största regionalpolitiska problemen. Samtliga kommuner ilänet har minskat sin folkmängd . Den accelererandebefolkningsminskningen beror på ökad utflyttning. Trots den storautflyttningen ligger arbetslösheten i länet på en niycket hög nivå. Def harinte varit möjligt för länefs invånare aff av egen kraft bygga upp nyaarbetstillfällen i tillräcklig omfattning för aft kompensera de jobb somslagits ut. Det är lätt att känna nedslagenhet inför statistiskauppgifter - jag vill inte trötta med sådana - som visar aft vi i vårt länligger sämst fill i riket vad gäller sysselsättning, utbildningsmöjligheter ochutbildningsnivåer, länsanslag, utflyttning och åldersstruktur. Några medborgarekänner det som att länet bär i väg mot eller - som när det gälleruppmärksamhet från centrum på själva problemen - som att länet kommerkonsekvent på mellanhand. Vi är inte längst bort. Vi är infe längst in. Vi ärinfe längst ner. Vi passeras bara. En överväldigande del av länsmedborgarna vet emellertidatt länet i sig och inom sig har enorma möjligheter. Vi vill inte kalla lägetför ett absolut krisläge. Vi känner hoten, men vi vill framför allt peka påmöjligheterna. Och möjligheterna finns i geografin och dess tillgångar, hosmänniskorna och deras förmåga. Allt det här har vi. Ty vi har entreprenörer,innovatörer och kreafiva människor i vårt län. Vad de behöver är bara en litenpuff, litet start gas. Alla vet ju att staten arbetar med olika åtgärdsmedel föratt motverka de regionala obalanserna - och rätt så. Mycket utförligt och precist pekar vi från länet på våramöjligheter; dels i en länsmotion från oss socialdemokrater, dels i program föråtgärder för långsikfig regional näringsutveckling. Def senare är antaget ilänsstyrelsens styrelse i värt län under bred polifisk enighet och kommer attpresenteras för regeringen , och då av vår nyelandshövding . Vi hoppas att det kommer att ge ett starkt intryck. AnL 152MONICA OHMAN (s): kommun i firar i årsitt400-årsjubileum. I förberedelserna för detta jubileum har förslag väckts om skulle arrangera särskilda ungkarlsdagar. Till skulle man bjudain kvinnor som med buss skulle komma frän och från påkommunens bekostnad. Bakgrunden till idén kommer från . Där annonseradeungkarlarna i en bergsby i en . Sedan rustade man upp sin by somförfallit. En busslast med kvinnor kom fill byn. Det blev dans ochfestligheter. Därefter bildades eft flertal familjer, och byn fick nytt livigen. Jag tänker inte lägga några värderingar på det tänktaarrangemanget i , men jag kan konstatera att det finns ett mycketallvarligt budskap bakom detta. I finns knappt 130 000 ogifta kvinnor ochmän i åldern . Men av dessa är det ca 10 000 färre kvinnor än män. Omman funderar över varför det är på det här sättet kan vi snabbtkonstatera attutflyttningen av unga kvinnor från länet är betydligt större än utflyttningenav män. Vi vet att om inte kvinnor ges möjligheter fill arbete och försörjningflyttar de, och befolkningssammansättningen blir sned. Det blir också på vissahåll problem att rekrytera personal till kvinnodominerade yrken, t.ex. inomäldreomsorgen. Fortsätter denna trend blir det stora problem för männen attbilda familj, eftersom kvinnorna har lämnat länet. Kvinnorna flyttar alltså fidigare än männen. En orsak ärnaturligtvis att de unga kvinnorna har svårare att få arbete i de tungabasindustrier som präglar länet och som främst sysselsätter män. Detta är ettproblem som vi delar med de övriga skogslänen. Kvinnorna är också oftastutbildade i olika omsorgsyr-ken, inom vilka storstadsregionerna har brist påpersonal. Vi vet att många unga kvinnor från skogslänen flyttar till dessalediga arbeten. Av erfarenhet vet vi att de som flyttar ofta inte kommertillbaka. De bildar familj på den nya orten och blir mindre benägna att"röra pä sig". För att kunna behålla de unga i länet måste vi alltså setill att personer av båda könen, men särskilt flickorna, får möjlighet tillbåde utbildning och arbete så nära hemorten som möjligt. För flickorna behövs särskilda snabba insatser så att de kan stanna i sitt hemlän. Försök hargjorts med t. ex. särskilda teknikkurser för flickor. Sådana åtgärder måste bliregelbundna inslag i skolors och myndigheters verksamhet. Beredskapsarbetenmåste också fördelas så att pojkar och flickor får lika många. Kvinnorna i skogslänen är betydligt mer beroende avanställningar i än kvinnor i genomsnitt i landet. Enligt allaprognoser kommer den kommunala sektorns expansion att avta. Detta kommer attvara negativt för kvinnorna i skogslänen, speciellt för de unga kvinnorna somär nytillträdande på arbetsmarknaden. Därför måste alla försök vidtas för attuppmuntra flickor att utbilda sig inom andra yrken än traditionellt kvinnliga.En utflyttning av statlig verksamhet i enlighet med vad tidigarebeslutat skulle också betyda mycket för sysselsättningen i dessa län. Inom skogslänen uppvisar kommunerna olika tal beträffandeförvärvsfrekvens oeh arbetslöshet. I glesbygdskommuner är, grovt sett, färrekvinnor i arbete och fler arbetslösa än i länen som helhet. Defta berornaturligtvis på att antalet arbeten är mindre och antalet yrken begränsade.Fördelningen av regionalpolitiska medel sker till största delen efterarbetslöshetstalen. Detta blir missvisande på grund av att många kvinnor iglesbygderna infe anmäler sig som arbetssökande eftersom de anser detutsiktslöst. Detsamma gäller deltidsarbetande kvinnor som skulle vilja ha flertimmar. Vid fördelning av regionalpolitiska medel till län ochkommuner bör alltså dels arbetslöshet, dels också förvärvsfrekvens ochsysselsättningsgrad vägas in. Statistiken beträffande förvärvsfrekvensen görinte rättvisa åt situationen. Den som arbetar upptas istatistiken som förvärvsarbetande. Vi vet att många kvinnor i glesbygdenarbetar "kort-korta" deltider , men de upptas ändå istatistiken pa samma villkor som vanliga deltidsarbetande. Inte sällan arbetarkvinnorna säsongsvis med t. ex. skogsplantering, bärplockning, lönsömnadvarvat med vikariat eller timtjänst inom den offentliga sektorn.Sysselsättningsgraden inom varje deltidsarbete blir ofta så låg aff kvinnornafår sämre sociala villkor och arbefsmarknadsvillkor än den faktiska inkomstenger vid handen. Prot.1986/87:65 ' deltidsarbetenoch vikariat kunde slås ihop och tillsammans utgöra grund för förmåner inomarbetsmarknads- och socialförsäkringarna skulle en av effekterna av denspeciella skogslänsarbetsmarknaden kunna elimineras. Några kvinnor i glesbygden står också helt utanför detvälfärdssystem som är uppbyggt i def övriga samhället. Eftersom de inte harhaft chansen till arbete finns de infe med i någon fackförening och saknarA-kassa. Vidare har infe många av dessa kvinnor tillräcklig utbildning, och desaknar studievana. Framgångsrika försök har gjorts av folkrörelser nå. De har erbjudits kursverksamhetinnehållande arbetslivs-orientering och studievägledning. Denna verksamhet harstort socialt värde och bör vidareutvecklas. Dessa frågor har tidigare i dagförts fram från talarstolen. Jag tycker aft det visar på deras stora betydelse. Till årets riksdag har en stor motion lagtsfram angående kvinnornas situation i de sju skogslänen. I denna motion föreslåsockså en hel rad åtgärder som skulle kunna förbättra kvinnornas möjligheter idessa län. Jag hoppas att denna motion när den skall utskottsbehandlas tas påfullt allvar och att man verkligen anstränger sig att finna lösningar pä dessasvåra problem. Det gäller inte bara dessa ungdomar ufan även framtiden förstora delar av vårt land. Ett län, en kommun, som vill se framtiden an medtillförsikt måste ha balans mellan kvinnors och mäns möjligheter fillutbildning och arbete. Många krafter i verkar åt det hållet,och det är då viktigt att det arbetet kan fortsätta och stimuleras. Men allagoda krafter som är verksamma i är till stor del beroende av.de beslut som fattas i den härkammaren. AnL 153ULLA ();. Den öppna arbetslösheten på harpasserat , och nästan 3 000 gotlänningar står utanför den ordinariearbetsmarknaden. De arbefsmarknadspolitiska åtgärderna har nämligen under långfid varit mycket stora i länet. Def handlar ofta om välbehövliga uppgifter somutförs i beredskapsarbetena, och det är för många en nyttig förkovran att deltai arbetsmarknadsutbildning, men def är inte bra aft var tionde gotlänning iarbetskraften står utan den trygghet och framtidstro som eft fast arbete på denöppna marknaden ger. Vi har tvingats inse att vi bor i ett län med allvarligaarbetsmarknadsproblem som vi infe själva kan lösa. har ett omfattande idé- ochinvesferingsarbete utförts i länet. a. har ett antal glesbygdsprojektgenomförts runt om på ön. De har visat att def finns många idéer och stor viljaatt bo och arbeta även i länets ytterområden. Inom socialdemokratin på har vi de senaste årenförsökt att ufifrån våra begränsade resurser sfimulera samverkan och uppslagför att få fram de arbetsfillfällen vi så väl behöver. a. har Vi, med vissframgång, försökt intressera forskare och studenter för de speciella problem menframför allt resurser som erbjuder. Def är i def sammanhanget viktigtatt rnan från centralt håll inser de svårigheter def i vårt, föränderligasamhälle innebär att stå utanför de utvecklingsmöjligheter som en högskola ilänet medför. Som ett svar på de initiativ som har kommit från Gotlandutförde statens industriverk på regeringens uppdrag en översyn avdetgotländska näringslivet. I utredningen finns mycket att fa varapå. Det mesta är redan i gäng efter en föredömlig snabbhet och entusiasm främstfrån sida. Där finns idéer.om industri, turism och vår gamlahuvudnäring jord- och skogsbruk. Vi har på vant oss vid aft ha en räddningsplanka ijordbruket. Så är def inte . Ett högt mekaniserat, rationellt ochgiftanvändande jordbruk har fört oss in i en överskottssituation som stängerden utvägen. När olika metoder prövas för att komma till rätta med desvårigheterna krävs def särskilda hänsyn till , där jordbruketdirekt sysselsätter av arbetskraften. Med alla arbeten som jord- ochskogsbruk och dess produktförädling ger kommer vi upp i mer . Bland åtgärderna på lantbrukssidan är regeringensintention att nedbringa giftanvändningen mycket välkommen. Att halveraförekomsten av kemiska bekämpningsmedel är bara ett första steg på vägen mot enbättre arbetsmiljö för bönderna, renare livsmedel och hälsosammare miljö överhuviid taget. I vårt omgivande vatten, , finns ,herr falman, sådana giftmängder från olika verksamheter att havet delvis infelängre kan hålla sig vid liv. Övergödning från avlopp och jordbruk, en trotsförbud ökande användning av PCB, industriutsläpp och oljeutsläpp från fartyg ärpåfrestningar som med sitt skiktade vatten, sin låga temperatur ochsin långa omloppstid infe klarar av att ta emot. Det är bra att de nordiskamiljöministrarna samarbetar. Def är bra att skallarbeta påen hög nivå. Men, herr talman, def får inte gå för långsamt. Vi kaninte rädda liv som redan gått till spillo. Miljöhänsyn behöver inte stå i motsats fill arbete åtalla. Tvärtom kan Omtanke om och arbete för miljön ge upphov till nyaarbetsområden med ett mycket väsentligt innehåll. Eft sådant förslag framförjag bl. a. i en mofion där jag föreslår ett pantsysfem för freonanvändning ikyl- och frysprodukter. Administrationen av ett sådant pantsystem är ettutmärkt exempel på verksamhet som kan förläggas till glesbygd, där ärett bra alternativ. Energin är ett av våra största miljöproblem. I Visbyvittrar 600-åriga ruiner nu mer på än under de gångna sekel dåde behandlades synnerligen ovarsamt . Avgaser från olja och kol görskador som man nästan kan se växa framför ögonen. Vi måste själva se till attbl. a. minska trafiken i innerstad, men def räcker inte. Mycket avföroreningarna kommer från annat håll. På energiområdet har vi alla ett ansvar.På har vi vindkraft. Den kan vidareutvecklas framför allt i litenskala. Vi borde kunna ha vågkraft, förmodligen också småskaligt i våra vatten.Dét görs försök med vätgas som drivkraft. Vi kan mycket väl tänka oss helakedjan: Vindkraft-vätgasgenerator -vätgas som drivmedel.