prot · GA0912 · 1986-12-31 00:00:00 — Information är olika sorters budskap- med olika innehåll. Det kan varareklam, propaganda, instruktioner, läroböcker, nyheter, videoprogram - ochalla möjliga-andra sorters budskap, som kommer att försöka fånga våruppmärksamhet med nya teknologiers hjälp. Kunskap krävs för att man själv aktivt skall kunna delta ispridningen av information, för aft kunna påverka och bestämma över den och föraft man skall kunna tolka och sälla i informationsflödet. Annars kommer maktenaft hamna hos en liten elit. Då kommer det stora flertalet människor att varahelt maktlösa. Då kommer en liten grupp att bestämma vilken sorts kunskap somär lönsam och vilken sorts information som skall vidarebefordras eller somskall stanna, skyddad och oåtkomlig, i en liten krets. inlägg om; informationsteknologin visar atthan är helt ointresserad av hela detta problemkomplex. Men för människorna utei landet är detta det avgörande och det som de delvis är oroade över. märkligthur , nästan sömngångaraktigt, missar de demokratiska aspekterna påsamhällsutvecklingen varje gång vi står i ett nytt, avgörande och spännandeskede. Den utveckling som jag skisserade här måste bekämpas. Detgör vi effektivast genom att sprida kunskaper fill alla. Det är både möjligtoch nödvändigt. Att många ökar sina kunskaper innebär inte att de behöver tasfrån någon annan. Vad som behövs är en generell välfärds- och utbildningspolitik,där en gemensamt finansierad, god utbildning är en rättighet för alla medborgare. Men för att möta de växande kraven på kunskap iarbetslivet räcker det inte att erbjuda alla samma goda utbildning underungdomsåren. Vi måste snabbt och mycket brett ge alla vuxna en chans attförkovra sig i sitt yrke eller att lära sig något helt nytt. Det är ocksåfilosofin bakom förnyelsefonderna. De ger resurser för att sprida kunskap. Devisar aft vi inte nöjer oss med aft fala om framtiden; de är ett konkretexempel på att vi har den politiska viljan att göra något. Men det är inte bara bredden som är viktig. Vi måste satsaoffensivt också på forskning och vetenskap. I vår presenterar regeringen etttreårsprogram för forskningen. Därmed lägger vi en viktig grund för attförbättra forskningsmiljöerna pä högskolorna, vitalisera de humanistiska och sam-hällsinriktadevetenskaperna och stärka den tekniska och naturvetenskapliga forskningen. Den andra viktiga förutsättningen för att det framfidasamhället skall vara fill gagn för alla människor är atf vi slår vakt om ensocial trygghet som omfattas av alla. Bland de hot som följer i den nyateknikens spår är risken för en hård och hänsynslös utslagning ett av deotäckaste. Det har vi sett också inom de på ytan mest välbärgade och mestvälmående högteknologiska områden, där den nya tekniken fillåtits att heltbestämma utvecklingen. I en artikel i visades baksidanav elektronikindustrins frammarsch i södra ; växer löneklyftornaoch antalet fattiga. De lågutbildade får hålla till godo med lågt betalda,osäkra och okvalificerade jobb. Den utvecklingen vill vi inte ha i . Tvärtom vet viatt det finns alltför många revor och brister i välfärden. ärskillnaderna stora mellan kvinnor och män, mellan arbetare och tjänstemän,mellan löntagare och kapitalägare. Den är starkt klassbunden; Livsmedelsarbefaren löper 120 gångerstörre risk atf skadas i sitt arbete än advokaten. Det gällerrisken att den nya tekniken skapar nya arbetsmiljöproblem; risken för skadorvid bildskärmar är ett exempel. Det gäller desociala förmånerna. Det gällerhälsan. ' Bara en femtedel av arbetarbarnen går vidare till treåriggymnasieutbildning, mot fyra femtedelar av akademikerbarnen. Mot den bakgrunden är det för migobegripligt att kan oroa sig över att jag vid. en fackligkongress talar om behovet av ökad jämlikhet. har äntligen, omjag uppfatfat det rätt. sig till den generella välfärdspolitiken. Jag hoppas atthan inte sviker den uppfattningen när det nu börjar blåsa litet från höger. För att alla skall få del av välfärden är det nödvändigtatt slå vakt om det vi kallar den generella välfärdspolitiken. Den innebär attalla skall ha rätt till god utbildning, vård och omsorg-och att alla skall varamed och betala efter förmåga. Det gäller allas lika rätt till utbildning,sjukvård och trygghet . Det gäller våra skolor,barnavårdscentraler, daghem, sjukhus och våra . Det gällerbarnbidragen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och pensionerna. går vi vidare. Den generella välfärdspolitiken skallförsvaras och förbättras. Den är rättvis och tålig. Den behandlar alla lika ochdelar inte upp människor i "vi" och "dem". höjer vi barnbidraget med . per barnoch år. återställer vi ersättningsnivån i delpensionen till65 %. Vi fortsätter atf bygga ut barnomsorgen. Sjuk- och föräldraförsäkringenförbättras för de privatanställda arbetarna och för de deltids- och delårsarbetande.Pensionerna skall vara värdesäkrade. En engångsskatt på livförsäkringsbolagensförmögenheter införs för att höja standarden för de sämst ställdapensionärerna. Till denna fråga skall jag återkomma i min replik. Under årfionden har välfärdssamhället byggts upp, bl. a.genom en systematisk utbyggnad av den offentliga sektorn. Den allmännasjukvården, utbildningen och omsorgen har varit en hörnsten i den generellavälfärdspolitiken. är det mycket som talar för att den offentligaverksamheten nått en rimlig andel av våra samlade resurser. Men det betyder inte atf vi alltid kommer att ha enoffentlig sektor som ser ut precis som den gör . Vi måste varaberedda atf förändra den. Det sorri var rätt och effektivt i går passar kanskeinte . En tredje viktig förutsättning för att den tekniska ochekonomiska utvecklingen skall komma alla till del är att vi får en någorlundajämn utveckling över hela landet. En av de viktigaste uppgifterna införframtiden är att skapa en så god regional balans som möjligt. Den balansen uppstår inte av sig självt. Det krävs att viarbetar aktivt med politiska redskap, som stimulerar teknikutveckling ocksåutanför de stora universitetsorterna och som förmår den privata tjänstesektornatf etablera sig ute i de medelstora städerna. Vi måste se till att det skapas många utvecklingscentrarunt om i landet, centra som kan vara stödjepunkter och motorer i olikaområden. Vi får inte låta det framfida bestå av några få välmående öari ett hav av avfolkade och utarmade krisregioner. Så skapar vi inte ettekonomiskt starkt . Så bygger vi inte ett mänskligare och bättresamhälle. Det, , är också det bästa sättet att stödja de extremaglesbygderna. Förutan dessa stödjepunkter har glesbygderna icke en chans. En fjärde uppgift är aft skapa en godmiljö. Den uppgiften måste vi också lösa gemensamt. Miljöhoten känner intenågra nationella gränser. Vi i vårt land bestämmer inte ensamma hur den luftskall se ut som vi andas, hur vattnet runt våra kuster skall vara beskaffateller om våra skogar och sjöar skall få vara friska. Därför ärinternationellt samarbete en förutsättning för att vi framgångs- rikt skallkunna förbättra miljön. Också här är det de mångas intresse och rätt som vimåste ta fill vara och som skall sätta gränserna för hur en enskildindustriägare eller ett enskilt land skall fillåtas agera. Om vi framgångsrikt skall kunna förbättra miljön krävsiriternafionella överenskommelser. Det gäller inte minst kärnkraften.Regeringen är beredd att med stor kraft driva denna fråga i kontakt med andraregeringar. Det socialdemokratiska partiet har haft överläggningar medbroderpartier i andra länder. SPD i har beslutat att manskall verka för en avveckling av kärnkraften. Labour i har tagit sammabeslut. Det är infe de socialdemokratiska partierna spm står i vägen för eninternationell samordning mot kärnkraftens miljöhot. Därför skulle jag viljafråga de borgerliga partiledarna och vpk-ledaren vad ni gör i denna avgörandefråga. Vilka kontakter har haft om kärnkraften med detliberala partiet i ? Vad har gjort för att MargaretThatcher skall medverka i det internationella miljöarbetet? sade ätt det finns frågor kring kärnkraftensom kan diskuteras redan här . Ja visst, ! Och vad, säger till sina partibröder i , och om denmiljöförstöring som dessa länder ägnar sig åt? Av erfarenhet vet vi aft detinte räcker att stänga de svenska kärnkraftverken om vi skall kunna känna osstrygga. Vad gör för att påverka sina partivänner i dessagrannländer så att också de skall stpppa kärnkraften? Vi måste också enträget fortsätta miljöarbetet här hemrna.Vi måste fortsätta att minska utsläppen från våra industrier och göra bilar ochbussar miljövänligare. Vi måste bli mer uppmärksamma på hurkemikalier påverkarmänniskor, vi måste begränsa användningen av bekämpningsmedel och skydda känsliganaturområden och utsatta djurarter. Och framför allt - vi måste utnyttja våragemensamma tillgångar ansvarsfullt, så att vi slipper rena och ställa tillrätta i efterhand. Energi- och miljöfrågorna hänger intimt samman. För attskärpa ambitior nerna på miljöområdet och kunna bedriva en effektivenergipolitik har regeringen inrättat ett nytt miljö- och energidepartement. För det femte: Den allra största framtidsfrågan är våröverlevnad, en överlevnad som hotas av kapprustningen på kärnvapenområdet. När mötet mellan och i Reykjavikavslutades utan några konkreta överenskommelser, ledde dettill många besvikna kommentarer. Här hade ledarna för världens två mäktigastestater förhandlat i många timmar om frågor som berör hela mänsklighetensframtid - och sedan visade det sig att dessa två inte kunnat komma överens ensom datum för ett nytt möte, än mindre om några konkreta nedrustningsåtgärder. Ändå har det senare visat sig att man tydligen lyckadesarbeta fram kompromisser som båda sidor kunde godta, på flera viktiganedrustningsområden, som en,halvering av de strategiska vapnen, etttillbakadragande av medeldistanskärnvapen i , och något slags uppgörelsei frågan om framtida kärnvapenprov. Några formella överenskommelser ingicksförvisso infe, men arbetet för nedrustning måste ske steg för steg. Därför kan,inom rimlig tid, ett antal viktiga nedrustningsåtgärder trots allt ligga inomräckhåll. Detta ärett optimistiskt scenario; men det är också ett som lägger ansvar på oss sominte var representerade i . Också vi måste på olika sätt verka för attkonkreta överenskommelser skall kunna ingås . Uppenbart är att det stora hindret för en bred uppgörelsei var oenigheten kring det amerikanska s. k. strategiskaförsvarsinitiativet, SDl. När deltagarna i femkontinentsinitiativet möttes i augusti sade vi bl: a. att en kapprustning i rymden måste förhindras. Rymdentillhör hela mänskligheten, och vi protesterar mot att den missbrukas fördestruktiva syften. En fortsatt militarisering av rymden kommer ofelbart attleda till en upptrappad kapprustning. I vår Mexicödeklaration tog vi också upp frågan om ettstopp för alla kärnvapenprov - ett krav som kanske är viktigare än något annati arbetet mof kärnvapenrustningarna. Men vi sade inte bara vad vi tyckte-vierbjöd oss också aft hjälpa och att kontrollera efterlevnaden av ettprovstopp. Vi presenterade ett detaljerat erbjudande som bl. a. innefattarutplacering av kontrollanter och utrustning från våra länder kring deamerikanska och sovjetiska provplatserna. har accepterat detta erbjudande, medanFörenta Staterna sagt att man än så länge anser det nödvändigt atf fortsättamed vissa provsprängningar. Vårt erbjudande står emellertid fast. Det har fåttett omfattande internationellt stöd, och vi skall fortsätta att göra allt vikan för att underlätta en uppgörelse om ett provstopp och en följandenedskärning av kärnvapenarsenalerna. Vi gör detta mot bakgrund av en klar övertygelse att vi ide kärnvapenfria staterna har en absolut moralisk rätt att ställa sådana krav.Om ett kärnvapenkrig bryter ut kommer vi alla att bli berörda. Det är heltenkelt inte acceptabelt att jordens frarntid skall få avgöras av en, två ellerfem kärnvapenstater. Vår uppgift är att skapa bästa möjligaförutsättningar för alla barn och ungdomar aft växa upp under godaförhållanden. Det är dagens barn och ungdomar som skall bygga framtidenssamhälle. Det är till barnen och ungdomarna vi vill lämna över ettland med god ekonomi och goda framtidsutsikter. Det är deras framtida trygghetvi lägger grunden till när vi bygger vidare på och utvecklar den generella välfärden.Det är ungdomarnas möjligheter att få jobb - meningsfulla jobb i-braarbetsmiljöer - vi kämpar för . Det är barnens och ungdomarnas rätt god miljö och en ren natur - till en jord som det går att leva vidare på -sorn vi måste ta på allvar. Det är för deras skull vi måste komma fill rättamed våldet - både det som finns ute i världen och det som man kan råka ut förhär hemma. Sä vill vi socialdemokrater möta framtiden: Med en fastoch ansvarsfull ekonomisk politik, med en förnyad och lyhörd välfärdspolitik,med regional balans, en rättvis tillgång till kunskaper och utbildning, en godmiljö, bra uppväxtvillkor för våra barn, och med kamp för freden och för allafolks frihet. Vi socialdemokrater påstår inte att vi har monopol påframfiden. Vi vet aft vi kommer att få arbeta hårt för atf kunna nå framgång.Det är vi vana vid. Det fick vi göra för rösträtten. Det fick vi göra förkrispolitiken . Det fickvi göra för uppbyggnaden av välfärdssamhället. Vi är beredda att arbeta hartockså för att framtidens skall bli ett bra land att leva och bo i. 6 () replik: Låt mig börja med att ge statsministern enkomplimang för ett drag av originalitet. Han lyckades nämligen nästan undvikaaft med ett enda ord beröra den stora fråga som det har hållits ett antalanföranden om här, dvs. Det enda konkreta besked han hade attge i den frågan var att han hade en förberedd replik som han skulle läsa upplitet . För det första trodde jag, herr talman, aft debatten här skallkännetecknas av en viss spontanitet. Om våra debattinlägg har brutit motstatsrådsberedningens förberedda scheman för när statsministern skall läsa uppskrivna anföranden i olika ämnen, då tycker jag att det är beklagligt. För detandra tycker jag nog att det är litet ofint aft på detta sätt begränsa våramöjligheter atf faktiskt diskutera den frågan. Det finns en del aft replikera på i den förda debatten. Omstatsministern infe vill replikera på vad vi har sagt eller lyssna på oss,tycker jag ändå att han i fråga om pensionsskatfen skall lyssna på alla deröster som gör sig hörda inom socialdemokratin, dvs. inom olika delar av denrörelse som han själv förestår. Lyssna på , som representerar enäldre socialdemokrati och som vänder sig mot försöken att beröva pensionärernaen del av deras egendom? Eller lyssna på i Varbergsarbetarekommun, som säger så här: "Det rör sig om ett rent övergrepp, enkonfiskation av vanliga människors sparkapital. Tillvägagångssättet strider motgod socialdemokratisk heder. Det är en ny taktik som saknar fotfäste i svenskpolitik:" Statsministern har kanske inget större intresse av att replikerapå vad vi säger, men han kan väl replikera på vad dessa personer har sagt. Så fill frågan om informationssamhället, som upptog enväsentlig del av statsministerns anförande. Han sade att jag, ,var"ointresserad av den här debatten. Jag har en bestämd känsla av att detåtminstone i den senare vändan är jag som har dragit i gång debatten. Jag fickockså ett bestämt intryck av att statsministerns tal präglades av att hankommit litet på efterkälken på detta område. Han bollade med begreppen kunskapoch information. Men det viktiga med informationssamhället är att det ärdecentraliserat, att det sprider kunskap och information och att det därmedhotar de kollektivistiska strukturer som är själva socialdemokratins och densocialdemokratiska politikens kärna. Men vad hade att säga omframtiden och vägen in i informationssamhället var beskedet att detta skallklaras med fonder. var det förnyelsefonder som var vägen in i det nyasamhället. Men tror socialdemokratin och att vägen in i dettanya samhälle är den väg som går från fond fill fond till fond, precis som nihar försökt bygga upp dagens samhälle med motsvarande kollektivistiska medel?Jag tror att ni tyvärr har helt fel. Så till frågan om kärnkraften och miljön. Jag har fåttfrågor av och på det området samt en liten släng avIngvar . Det råder ingen oklarhet om var vi moderater står.Folkomröstningen skall respekteras. Den innebär stopp för nya kärnkraftverk.Det betyder att vi skallfortsätta att driva dem vi redan har så länge det är säkerhetsmässigt ochekonomiskt motiverat. Skulle Tjernobylolyckap leda till en förändrad syn påsäkerheten i de svenska kärnkraftverken, hamnar vi i en ny situation. Men jaghar ännu inte träffat någon expert som säger detta. Annars ligger faktiskt denfidigare linjen fast, även om vi har anledning att ta de internationellakärnkraftssäkerhetsfrågorna på långt större allvar . De svenskakärnkraftverken blir ju infe osäkrare, därför aft vi har upptäckt brister i desovjetiska, och de sovjetiska kärnkraftverken blir tyvärr inte säkrare därföratt vi avvecklar de svenska. Så frågade mig vilka kontakter jag harhaft med , och alla andra länder i somstyrs av liberalkonservativa borgerliga regeringar. Jag är litet smickrad överatt statsministern lägger över ansvaret för en stor del av vårautrikesförbindelser på oppositionen, men själv har han ju inte så mångapartivänner som sitter i regeringsställning. Jag vet att regeringarna har ambitiösa program, och detvet jag att statsministern också vet. Men jag skulle vilja fråga: Hur harstatsministern det själv med sina kontakter? De svenska socialdemokraternasbroderparti i har förklarat sig vilja avskaffa kärnkraften på tioår och ersätta den med kolkraft. Det är det officiella besked vi får om denvästtyska socialdemokratins energipolitik. Är detta det alternativ IngvarCarlsson ser även här? Miljön har socialdemokraterna börjat tala om åtskilligtunder , och det är bra. Men det återstår aft se om vi kankomma överens i de viktiga naturskyddsfrågor som vi har att avgöra, bl. a, närdet gäller vattenkraftsutbyggnaden. Vi vill skydda de orörda Norrlandsälvarna,men ni står fortfarande på en position som innebär att ni skall hälla betongöver naturmiljöer som vi därefter aldrig kan få tillbaka. Det går bra att tala miljö, och det tycker jag är bra, ochvi skall söka den enighet som går att söka. Men vi skall också vara medvetna omatt det finns frågor där vi skiljs åt. 7BENGT () replik: Jag har med stort intresse lyssnat på denlilla dialogen mellan och om huruvida diskussionenom informationssamhället startade eller redan för tre årsedan. Den som har följt med i den internationella debatten kan dock notera atthalvledaren uppfanns och aft debatten ominformationssamhället startade . Så bägge herrarna ärganska sent ute, sett i ett internationellt perspektiv. talar om att det är bra med förnyad ochmer lyhörd välfärdspolitik, och jag delar den uppfattningen. Men skall det dåvara så svårt att ge besked i ett antal konkreta frågor och lämna deövergripande flosklerna? De kan vara bra som en inkörsport för att ge klarabesked, men kan vi också få de klara beskeden? Om man nu vill ha en expansion av tjänstesektorn iglesbygd, är det då inte bra att de här gossarna i får chansen aftfortsätta med sin flyktingmottagning? Om man vill ha valfrihet i skolan, somdet falas om i regeringsförklaringen, är det dä inte bra att de två enskildagymnasieskolorna i får vara kvar?Kunde vi få klara besked på dessa punkter från , skulle den härdebatten i alla fall ha fört sakerna någon liten bit framåt. Vi kan säkert ha många diskussioner, ochjag, om vem som har upphovsmannarätten till välfärdspolitiken. Jag tycker attdet är en ganska meningslös diskussion, även om rötterna kan sökas i varje falllångt innan socialdemokratin fanns som polifisk rörelse i det här landet. Menlåt oss bortse från det och diskutera de aktuella frågorna. Vad är det för generell välfärdspolitik som vi vill ha ? Jag menar med generell välfärdspolitik bl. a. en politik som inteinnehåller stora inslag av inkomstprövning, därför aft inkomstprövning ledertill en rad negativa effekter. Det leder till mer byråkrati - byråkrater skallavgöra om personer harrätt eller inte att få bidragen som vi talarom. Det ledertill tröskeleffekter - om inkomsten stiger faller en del av bidragen bort. Detleder till att man. måste snoka i människors privatliv: Man måste ta reda påvilka de sover med, var de sover och sådana saker. Av det skälet bör man undvika inkomstprövade bidrag ochsatsa på mer generella bidrag, t.ex. satsa mer på barnbidrag än påbostadsbidrag. 1 princip tror jag att delar denuppfattningen, men. i praktiken verkar socialdemokratin helt fixerad vid tankenatt bostadsbidragen även långsiktigt skall behållas, med alla de nackdelarsom'de har. Jag måste fråga vad det är för konsekvens iförordet för generell välfärdspolitik och mot inkomstprövning, om man så hårtslår vakt om bostadsbidragen. Vi menar med generell välfärdspolitik också att man skallge människor möjligheter att få t. ex. sjukvård och utbildning när de behöverdet, men vi skall inte som politiker föreskriva vilka möjligheter sommänniskorna skall utnyttja. Vi menar aft det är väsentligt för den generellavälfärdspolitiken att man ökar möjligheterna atf välja. Jag delar helt IngvarCarlssons uppfattning att det är viktigt att satsa på ökade kunskaper. Men hurär det, ifall de ökade kunskaper som människor får leder dem fram till olika slutsatser,som kanske inte gillar? Skall de då ha rätt aft välja denutbildning de vill, skall de ha rätt atf välja den läkare de vill, skall deha'rätt atf välja den barnomsorg de vill ha för sina barn, skall de ha rätt attvälja vilket politiskt parti de skall vara med i? Kan det få bli ett resultatav människors ökade kunskaper? Jag noterade också med glädje aft även denhär gången tog upp miljöfrågorna, och jag hoppas, som flera talare före mig,att detta ökade intresse inom socialdemokratin för miljöfrågorna också skallleda till konkreta resultat, t. ex, atf de älvar som talade varmt omskall få finnas kvar. Jag hoppas att personliga engagemang ide här frågorna om infe annat skall kunna stoppa den inom socialdemokratinlänge planerade utbyggnaden av de orörda älvarna och många andra värdefullaälvsträckor. Men är socialdemokraterna och regeringen också beredda attgå vidare på andra områden? har lagt fram ett förslag omskärpt miljöskyddslag, som innebär att det i fortsättningen skall bli lättareatt fälla företag som överskrider de gränser för föroreningar som har safts närde har inlett sin verksamhet eller fått tillstånd atf fortsätta den. Vi tyckeratt det vore bra med enlagskärpning som skulle fungera på ungefär samma sätt som när man överskriderhastighetsgränserna på vägarna. Gör man det, frågar ingen efter motiven ellervilka effekterna blev, utan man bötfälls kort sagt. Vi tycker att företag skallbehandlas på samma sätt. Vi anser också att det är hög tid att man niislutar atttillåta företagen att smutsa ner gratis så länge de håller sig under detillåtna nivåer spm koncessioner eller tillstånd ger dem. får man underdet taket smutsa ner hur mycket som helst, men detta tycker vi är orimligt. Manbör sätta ett pris på miljön, så att det lönar sig för företagen att ansträngasig ytterligare för aft förbättra reningsanordningär och liknande. Jag vill fråga ; Är socialdemokratin nuberedd att gå vidare för att rädda vår miljö och se till att kraven imiljöskyddslagen skärps och att vi äntligen sätter ett högre pris på miljön änvad som hitfills har gällt? 8KARIN SÖDER (c) replik; Jag fick visserligen ingen fråga om hurcenterpartiet sköter sina partirelationer, men jag kan ändå tillhandahållariksdagen den upplysningen att höll vice ordföranden icenterpartiet, , ett anförande för i ,vars rubrik var utan kärnkraft - börja på hemmaplan. Detta tycker jag ärett mycket fint sätt aft arbeta på. Jag kan försäkra att vi också i andra sammanhang utnyttjaralla tillfällen till diskussioner just från den utgångspunkten att vi infeklarar problemen enbart genom att avveckla i . Men skall vi medtrovärdighet kunna agera i vår .