prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Demindre och medelstora företagen får ju också sällan del av sådana storasubventioner som givits våra stora bilföretag. Räntenivån är hög i . Det tycks krävas en räntenivåsom är ett par procentenheter högre i än i omvärlden för att vi skallhindra ett valutautflöde. 1 viss män beror detta på att de liberaliseringar somriksbanken gjort i fråga om valufaregleringen mest har möjliggjort flöden utfrån . Vi i tycker aft man också skall möjliggöra flödentill . Konkret betyder det att vi vill tillåta utlänningar att köpasvenska kronobligationer. Detta skulle de säkert vilja göra, eftersom räntan ärhögre i . Deras köp skulle då medverka till en press nedåt på densvenska räntenivån, fill fromma för de svenska företagens investeringar härhemma. En annansak som också skulle sätta en press nedåt på räntenivån vore aft sälja utoch börsintroducera statliga förelag. Dä får staten in pengar som kan användasför all betala av på statsskulden. Då behöver infe staten låna så mycket på densvenska kapitalmarknaden. Dessutom anser vi i folkparfiet att man bör släppa lossförelagens investeringsfonder. Företagen har där ca , och.omde finge användas för investeringar-på det sätt företagen själva bedömerbäst-skulle investeringsverksamheten sannolikt få en rejäl skjuls uppåt. Jag har talat om vad som behövergöras genast, dvs. Därutöver krävs en rejälare reform med sänkningav marginalskatterna. Vi i vill sänka marginalskatten för nästanalla till och sätta ett högsta tak vid . Vi vill ocksä reformerakapitalbeskattningen och företagsbeskattningen. Finansministern har ett antal gånger talat om behovet avsänkta marginalskatter. Detta kanju låta bra, och jag ser det som en klarframgång för de borgerliga partierna, som ju föreslagit sänkta marginalskatterunder . Problemet är aff alla skattereformer som till har slutat med höjt skattetryck - inte oförändrat och sannerligeninte lägre. Om skattetrycket skall röra sig i någon riktning bör det varanedåt. Folkparfiet har i årets mofioner föreslagit en sänkning avskattetrycket. med 0,6, procentenheter - inte mycket, det medges, men ändå åträtt håll. Jag vill också kommentera det som statsministern nämnde i fråga om skattesänkningslöfte. Vi menar från folkpartietatt den takt i vilken man vill gå fram är något orealistisk. har regeringens brist på strategidolts av tillfälligheter. Tur, brukar finansministern säga. Och om man nu entid måste ha en socialdemokratisk finansminister, är def naturligtvis bättreaft ha en med tur än en med otur. Men hur länge skall han förlita sig enbart påturen? ser det ut som om tillväxten i blirlägre än i omvärlden, inflationen högre och bytesbalansen sämre än genomsnitteti . Man skall väl inte helt utesluta att någon nyinternationell händelse -1, ex. fortsatt smygdevalvering gentemot D-markeneller andra utländska växelkursförändringar - hjälpligt kan rädda utvecklingenäven . Men kan def verkligen vara regeringens uppriktiga mening attnär def gäller den ekonomiska politiken satsa helt på något som i ,i eller i gör? Detskulle bli enpolitik-eller snarare brist på politik - som tar bestämt avståndfrån. AnL 18KARL (): Verkligheten överraskar det ekonomiska livet då och då. I går var luften över 20 gånger smutsigareän vanligt. Även när den är som vanligt är den smutsig. Den smutsiga luftendrog in över och upp längs med . Människor mådde dåligtoch kunde inte gå ut. 1 stora delar av norra ,var biltrafikenförbjuden, Def är ju ingen mening med aft ha bilar om man inte får köra meddem. strävar efter en helhetssyn på förhållandetmellan natur, människa och samhälle. Marknadsekonomin sätter bara pris på endel kostnader. Kostnaden för många miljöskador och en stor del av exploateringenav ändliga naturresurser övervältras på naturen i form av miljö- störningar och på människorna i form av hälsorisker. Förbränning av olja och kol ufgör ett stort hot. Densvaveldioxid som släpps ut och som fanns i luften i går ramlar ner och lederfill försurning av mark och vatten. Skogsskadorna i är fortfarande infeså stora att de är ett hot mot produktionen. På andra håll är de det, I Sverigekan de bli det. Skogen är vår största exportråvara,.Försurningen leder filldöda sjöar. Det vet vi . Försurningen leder till kostnader ijordbruket genom ytterligare behov av kalkning. Det vet vi också. Dessutom leder fossilförbränningen fill höjning avkoldioxidhalten och därigenom till klimatförändringar. har vi infekommit till rätta med användningen av freoner i industriella processer och ikylanläggningar. Hotet rriot ozonskiktet blir alltmer överhängande. hotas även haven, en stor källa till framfidaförsörjning. Def är dels fråga om miljögifter från industriell verksamhet, därexempelvis små mängder dioxiner leder fill stora skador, dels fråga om utsläppav näringsämnen som leder till övergödning. Det handlar om kväve frånjordbruksmarken, från avloppsreningsverken och från bilismen. Kärnkraftens giftiga avfall utgör ett latent hot motlivet. Men def produceras i våra kärnkraftverk. Trots allt är det fortfarande billigt aft exploateraändliga naturresurser på ett sätt som skadar miljön. Det är så billigt att del av den polifiska debatten i vårt land handlar om hur vi skallkunna bli av med en resurs som producerar förnybara produkter, nämligenåkermarken. Jag måste fråga finansministern varför def infe finns ettord i finansplanen om hela detta problemkomplex. Statsministern talade nyssvältaligt om miljöfrågorna - men anser finansministern inte att miljöproblemenhar någon effekt på den långsiktiga ekonomin? Eller har effekterna inte trängtin i utrymmen ännu? Eftersom jag vanligtvis i sysslar med miljö-,resurs- och jordbruksfrågor, skulle jag gärna vilja bjuda ut finansministern påen fältvandring för att se hur det ser ut utanför . Den budget som regeringen presenterade för förnågra veckor sedan har inte förmått att hålla tillbaka inflationstrycket.Finansministern gav sig själv underbetyg. Han införde ett prisstopp.Han gjorde det strax efter def att han i budgeten hade förordat prishöjningar,t. ex. på vikfiga livsmedel som mjölk. Från LO:s håll hördes i går aft man vill ha ett långtprisstopp. Jag kan dela uppfattningen att mari gärna vill ha medlåga prisstegringar. Men det går inte att åstadkomma genom eft tvång frånsamhället. Def går bara att åstadkomma genom en förändrad polifik. har finansministern sagt att prisstoppet skall varakortvarigt. Men vad är det som finansministern anser skall komma därefter? överstora devalvering hade en del väldigt tydligaeffekter. Den gav exportindustrin ökade vinster och ett ökat försprång framförandra delar av def svenska näringslivet. Denna obalans mellan olika delar avnäringslivet har haft en centraliserande effekt, som saknar motstycke på senaretid. I ekonomiska termer kan vi avläsa eft positivt resultat avdetta för landet som helhet. Det innebär emellertid att vi måste bortse Jrån denegativa effekterna.Centraliseringen medför att människor måste flytta. Att flytta delar avbefolkningen innebär att man river ner och bygger upp. Detta är resursslöseri.Detta är påfrestning på människor, både i glesbygds- och ytterområden, soriimänniskor flyttar ifrån, och i koncentrationsområden. Bytesbalansen har förbättrats . Detta berorfill huvudsaklig del på aff oljenotan blivit billigare, framför allt på grundav sänkt pris men också på grund av besparingar. Oljan ärredan betydligt dyrare än när budgeten författades . tillhör världens mest utrikeshandlande länder. Vimåste ställa oss frågan om vi skall förstärka denna situation ytterligare, ochdärmed göra en ytterligare specialisering av vår produktion, eller om vi ocksäskall sträva efter att på ett bättre sätt tillgodose hemmamarknaden genom endecentraliserad industri och en utbyggd privat tjänstesektor. Svenskt stål och är exempel på en svenskspecialitet. Svenskt stål är i en ny kris. Det är fariigt att lägga för mycketstål i samma korg - eller hur ordspråket nu lyder. Som bonde skulle jag kunna säga att def är viktigt attvariera växtföljden, Def lärde sig bönderna ,Socialdemokraterna genomdrev på 1960-falet specialiserad spannmålsodling. Detär den specialiseringen som är vårt största jordbruksproblem. Världen blir mindre och mindre. Det finns mycket posifivti internationaliseringen. Världshandeln ökar mer än den genomsnittligabruttonationalprodukten. Från svensk sida är det angeläget att ta del i deninternationella utvecklingen. är ett litet land som är beroende avomvärlden, inte minst av vad som händer i EG. En förhoppning är attGATT-förhandlingar-na på livsmedelsområdet skall leda fill en bättre ordning,så att prisnivån mera avspeglar produktionskostnaderna i de flesta länder. Skatterna håller också på att internationaliseras. Jag vetatt med intresse har följt skaffedebatten i . Liknandediskussioner pågår i andra länder, t. ex. . Den största internationaliseringen är emellertid denegativa effekterna av mänsklig verksamhet. Def är de problem som jag riämndeinledningsvis: försurningen, klimatet, ozonskiktet, haven.- I budgetalternativ tar vi upp dessa frågor. Viförsöker aff tillämpa helhetssynen på natur, människa och samhälle. Vi försökerlåta miljöaspekten få en effekt i ekonomin. När det gäller utsläpp av exempelvis svavel, somfortfarande är den största källan till försurning, är infe längre itäten i fråga om aft begränsa utsläppen. En del av våra utsläpp blåser bort,men det är ingen ursäkt. Att vi har lagsfiftning och koncessioner för aft läggafast maximala utsläppsgränser för industrier och energiariläggningar ärnödvändigt. Man skall inte kunna köpa sig fri från utsläppsbegränsningar. Mendef är något fel när det inte finns incitament för def enskilda företaget attkomma under den tillåtna utsläpps-nivån, trots att det finns tillgång tillbillig reningsfeknik, som gör def ekonomiskt möjligt att begränsa utsläppenytterligare. Utsläppen av svavel kostar. Vikfigasf är effekternapåskogen, åkermarken, sjöar och vattendrag, korrosion på anläggningar,byggnader och kulturminnesmärkensamt effekter på hälsan. Det har gjorts beräkningar som visar ati de mätbaraeffekterna liggeri storleksordningen . per ton svavelutsläpp.Det finns inget skäl för att den som släpper uf detta svavel och som nyttiggörsig produktionen inte skulle betala denna kostnad. föreslår därför en miljöavgift på svavel förindustrier och energianläggningar. Vi tror inte aff man kan ta ut allt på engång. men man kan börja. Även vid ett uttag som är mindre än en tredjedel avdet jag nämnde skulle effekten av en sådan svavelavgiff bli ungefär 500milj. Helhetssynen pä förhållandet mellan natur, människa ochsamhälle måste också vara vägledande för en större skattereform. Skaften på arbete leder naturligtvis till enprodukfivitefshöjning. Detta är en positiv effekt av fördyrat arbete. Om detgär för långt - def är uppenbart aft def i har gått längre än på deflesta andra håll - leder en alltför hög arbetsskatt till konkurrensproblem,till utslagning och i förlängningen till arbetslöshet. Om en del av beskattningen överförs på råvaror, måste mansträva efter en effektivare användning av råvarorna. Detta leder på samma sättsom def har gjort beträffande arbetskraften till en minskad total användning.Detta är då inte eft problem utan en fördel av hushållningsskäl och avmiljöskäl. Vi föreslår att synpunkterna på råvarubeskatfning skalltas till vara i en kommande skatteufredning. Man skall börja med energin, ochdå med el från stamlinjenätet och importerade miljöskadliga fossilbränslen.Skatterna på dessa områden skall inte innebära ett höjt skattetryck. Syftet äri stället att en sådan skatt skall kunna medge en sänkning av inkomstskaftenoch andra skatter på arbete och arbetande kapital. I mofionen redovisar vi ett exempel där en skatt pä 10öre/kWh på de nämnda energislagen skulle inbringa intäkter som motsvarar ensänkning av den statliga inkomstskaften med en tredjedel och en sänkning avarbetsgivaravgiften med . Det innebär bl. a. att hela denallmänna löneavgiften kan avskaffas. Eftersom en energiskaft syftar till att dels inbringamedel till statskassan. dels minska användningen av beskaffade energislag,kommer skatteunderlaget successivt att minska. På så sätt sänks det totalaskattetrycket. Detta kompenseras emellertid av att användandet av miljövänliga,inhemska energikällor stimuleras. Tillväxt och sysselsättning inom landetliksom bytesbalansen påverkas därför positivt. Vi tror att råvaruskatt är ettbra sätt aft utnyttja de posifiva delarna i en miljömässigt anpassad marknadsekonomi. Jag noterade att den kände prästen i gårpå Aftonbladefs kultursida diskuterade biskop funderingar kring deteviga livet. Utan att ge mig in på det teologiska området vill jag ändå påpekasambandet mellan den diskussionen och diskussionen om människans ansvar förlivets överlevnad. Lika väl som det känns angeläget att media har plats fören diskussion om de teologiska aspekterna på ett evigt liv, känns det för migangeläget att har plats för en diskussion om människans ochpolitikernas ansvar för överlevnaden just i de sammanhang där vi diskuterarekonomi, sysselsättning och produktion. AnL 19VIOLA (vpk): Landefs ministrar behärskas av en tro på denkapitalistiska formen av masstillväxt, som för allt fler ärverklighetsfrämmande. Vi ser att våra liv, tankar och vår vardag infe ryms iden sifferexercis som handlar om inflationstakt, BNP och handelsbalans. Def somhänder eller infe händer i börshusef och de randiga figurer som där cirkulerarupphöjs i massmedia till nationens centrum, som tillåts styra människors öden.Borgerligheten odlar ömsint denna myt. Så odlar också TV en speciell syn på ära och berömmelsesom skapar ett ökat främlingskap hos de maktlösa; arbetande människor som slitsut av stress och hårt arbete, som med sina låga löner ärförutsättningarna för det ekonomiska maktspelet, de arbetslösa och debostadslösa. Av intet skapade världen. TV tillverkar berömdhefer avsamma material, sade 1973. Det skapas en kult som har behov av undersåtar. I ställetför arbetets hjältar och hjältinnor som i öst har vi i fått arbetsfriahelgon. De dumdrygaste och mest aningslösa uttalanden citeras som viktigasanningar, om bara upphovsmännen sitter inne med snygga titlar. En docent i psykologi vid kommer pådetta sätt fill tals i en ansedd affärstidskriff: Pengar gör def på många sättlättare att fly undan olyckan och ge livet guldkant. Pengar ger helt enkeltfler valmöjligheter. Sambandet mellan pengar och lycka är faktiskt så intimtatt lyckokurvan och inkomstkurvan i stort sett är parallella, visar fleraundersökningar. Ju mera pengar, ju fler lyckoupplevelser, utropar . I samma nummer korar också det nya portföljbärargardet mesteLyckoper, och def är . I tabellform visas aft han har den maktläsarna anser att han förtjänar. hamnar först på tredje platsi tabellen. Samfidigt som detta skådespel pågår kretsar debatten isamhället kring ungdomar som ett problem. Ungdomsvåld, arbetslöshet ochdisciplinproblem bland ungdom är begrepp som avslöjar att etablissemangetuppfattar ungdomar som en belastning. De ställer till problem som kostarsamhället pengar. De flesta ungdomar upplever i stället att de inte har någonplats i samhället, ingen viktig funkfion att fylla. Möjligheten för dem attpåverka sin situafion är liten, och de svar som ges är aft de skall satsa påsig själva, och om de misslyckas är det deras eget fel. Många barn och ungdomar upplever hoten mot vår existensmycket starkt. Risken för kärnvapenkrig, kärnkraftshaverier ochmiljökatastrofer påverkar dem så starkt att många inte vågar tro aft de skallfå leva tills de blir vuxna. Med ord: Tusen rädslor styr oss. Enångestsmog ligger över landet. Själens motsvarighet till den osynligaförgiftningen av vår miljö. Den smutsigaste smogen hitfills är redan över befolkningeni , liksom under gårdagen över människorna i och . IVästtyskland bötfälls de som bryter mot ordern att låta bilen stå. Känsligapersoner, som def heter, anbefalls att stanna inne även i ochGöteborg. Miljökrisen är akut, och den behöver inte utredas mera, herrfinansminister. På i Göteborg-ett av landets mest förorenadeområden - tvingas människorna att leva och bo med en insikt om att barnenförgiftas redan Prot, 1986/87:64 6 protokoll 1986/87:63-64 Jag måste låna Edmans tankar igen: Vi lider alla av ett tyst raseri inom ossi def minuternas krig som vår tillvaro är. Vad gör då den ? Den bara pratar ömmiljön. Ännu finns infe minsta lilla bevis på att den tänker ta hårdare fag motmiljömarodörerna. Inget tyder heller på att man tänker starta kärnkraftsavvecklingennu . Är def underligt aft ungdomar låter ett tyst raseri av otrygghet gå utöver omgivningen? Jag tror att spänningen och våldsamheten är människornas sättatt i maktlöshet motverka och föregripa verklighetens hot och påfrestningar.Man försöker avvärja faran genom symboliska upplevelser, som uppstår av att maninte kommer på något annat och meningsfullare sätt att revoltera mot de vuxnasvansinne. Som en hyllning till de ungdomar som inte vill ge upp, ochsom en påminnelse från mina egna och många andras barn till etablissemangetvill jag förmedla den unga tjejen erfarenheter från ochEuropa; Jag frågar mig ofta: Vilka är de egentliga terroristerna;de etablerade, som camouflerade i demokratins urholkade skepnad driver oss mothistoriens sista kapitel, de som håller hela världen som gisslan genom sina hotom eft kärnvapenkrig, de som med våld och förtryck tjänar miljoner påimperialismen och som ger oss döende skogar, svältande barn, tortyr ochslaveri, de som far ifrån oss rätfen fill ett värdigt liv? Detta välsniinkadeförtryckarsam-hälle, som med falska ord och korrumperade media låter oss stirraoss blinda på osanningar, invaggar oss i en falsk Törnrosasömn, Jag hatar attvara bränsle till den multinationella utrotningspolitiken, att mot min viljavara deras hantlangare. Rädd för tystnadens medvind, att ingenfing sägs, attingenfing görs. Trött på denna uttjatade och falska objektivitet, dessasammetslena, samhällsvänliga föreningar. Samvetsterapi för dyra medlemsavgifter,fina människor och vårt generösa samhälle som låter oss sitta där. Mitt ismeten skall det pratas om fred och solidaritet, hycklas om aft förändravärlden, givetvis inom deras lagar och ramar, lagar som bara skyddar dem. Defär så förödande tröttsamt med alla dessa väluppfostrade anpasslingar somständigt och jämt följer minsta lilla givna lag och förhållningsorder ochformar sig i de givna leden. Kvar finns en evig längtan aft få brinna, aftfortsätta elda under vreden, att inte slockna, att infe ge upp, inte bli enspillra av brustna visioner, fortfarande och för alltid kräva det omöjliga. Ivår frustration ser ni bara frustrationen, inte anledningen till att vi känneross rotlösa, I vårt tvivel ser ni bara tvivlet, inte att det är berättigat, I vårthat ser ni bara hatet, infe aft ni svikit oss, I vår misstro ser ni baramisstron, inte att vi genomskådat er. Genom vår kamp för eft värdigt livskrämmer vi er, och ni skickar polisen på oss. När sedan apatin lägger sig somen skugga över oss ser ni bara apatin, infe att def är lätt att bli uppgiven,att vi inte orkar axla konsekvenserna av er dårskap. För i vår envisa strävantill förändring, till förståelse vägras vi gensvar. Många med mig måtte undra över Kjell-OlofFeldts känsla för def minuternas krig som dominerar människors tankar. Hur kanfrågan om' inflationsprocenfen upphöjas till en lag som står över allt? Hur ärdet möjligt aft använda den kapitalistiska tillväxtfilosofin som ledstjärna närden ekologiska grunden för samhället håller på aff rasa samman? vikfigtatt hålla tillbaka inflationen. Prisstoppet är också bra. Men beredskapeninför framfiden handlar om så oändligt mycket mer. Jag har gått tillbaka i skrifterna några månader för attse vad hade att säga i den allmänpolitiska debatten förrahösten. Finansministern säger i polemik mot de borgerliga: "Detfinns dock en ljusning. Man har frågat vilken beredskap vi har inför framtiden.Jag tror att den allra viktigaste beredskap som vi skall ha är att vi nuunder 1987 haren klar chans att fullborda kampen mot inflationen." Regeringens taktik aft särskilja samhällsekonomi,miljöproblem och åtgärder är påfallande och verkar medveten. Medan energi- ochmiljöminister i tal efter tal ägnar sig åt ett löftesriktsamspråkande med miljöopinionen och kärnkraftsmotståndarna tramparfinansministern på i ullstrumporna på den tredje vägen; exportledd,EG-anstruken och i hjulspåren efter och . Detta är just vadhögern i önskar. Skall få sin vilja fram, frågar tidningenMetallarbetaren den . Tidningen vidarebefordrar ocksåmiljörörelsens påminnelse om att regeringen bundit upp sig till genomlöftet aff bygga den motorväg som vill ha till . I åretsbudget finns också bekräftelsen på aktiva medverkan iScandinavian . beviljas hela 675 milj. kr. till en liten bitmotorväg. Det är som har krävt vägen, sade 1985. Def mest absurda i den här historien är ändå attmotorvägsstumpen inte behövs. Den har aldrig funnits med i planerför 1984-1993. ville i likhet med bohuslänningar och miljöopinionen istället rusta upp vägen genom hela på ett halvdussin ställen för bara400 milj. kr. I nuvarande skick är vägen trafikfariig, och någonting måstegöras åt den. Men en motorväg leder ju till ökad trafik, höjda farter och flertrafikoffer. Och avgaserna, herr finansminister, är redan med nuvarandetransporter på väg aff knäcka den svenska skogen. 1 är situationenmycket allvarlig. Jag vill fråga om han inte har den minstarespekt för de här argumenten. Får en företrädare för regeringen ta sig rätfenatt både sabotera miljön och statsfinanserna så snart bilindustrin och Europasrunda-bordsherrar presenterar ett projekt? Med tanke på miljön, och järnvägens möjligheter att fungera som eft renare och billigaretransportalternativ vore en upprustning av mycket bättre, ellerhur? har ännu tid fill besinning. Vpk har bl.a. i en motion om trafikpolitiken och samhällsekonomin konkreta förslag fillett alternativ, där vi också efterlyser en helt ny modell för trafikstruktureni . Beträffande motorvägen i har kommunikationsdepartementetfått in över 300 överklaganden och skrivelser som kan tittanärmare på. Detta blir, som organisationen , som jag själv tillhör,menar, ett eldprov för allvaret bakom regeringens miljöpolitik och desshållning till demokratiska spelregler. Det behövs en kursändring bort från dentredje vägen innan skall avgöra frågan om en , nyckelbifeni Scandinavian . Kommer regeringen att satsa på ensamhällsekonomisk trafik- och fransporfpolitik inför 90-talet? Debatten om ekonomi har under densenaste månaden haft några besynnerliga inslag. Def har påståtts att den svenska ekonomin försvagas under1987. Def påståendet är besynnerligt därför aff den ekonomiska tillväxten ökari år. Investeringarna vänder uppåt. Ytterligare 30 000 jobb vänfas komma fill.Vi har balans i utrikesaffärerna och en fortsatt minskning av budgetunderskottet.Det är möjligt att man känner att denna utveckling är för svag, menden är definitivt inte svagare än den vi har haft 1986. Den är starkare. Def andra påståendet är aft den privata konsumtionen ökarför snabbt. Det är besynnerligt för def första för aff man , inte minstfrån borgerligt håll, har hävdat att felet med är att den privatakonsumtionen hålls tillbaka. Svångremmen skulle i stället sättas runtpolifiker, sade alltid . För det andra är det besynnerligt för tydligen infe har observerat aft den privata konsumtionen kan öka just föraft den offenfliga konsumtionens tillväxt har pressats ned till ungefär 1 %.För några år sedan hade vi en tillväxt av den offentliga konsumtionen på uppåt4 %. Därför är konsumtionsfillväxfen inget stabiliseringspolifiskt problem.Anne har däremot rätt i att det är ett långsiktigt problem om vi har enalltför låg kapitalbildning. Då riskerar vi den framfida fillväxten och sysselsättningenoch realinkomsterna. Det är litet lustigt aft höra beskriva åren1983 och 1984 som föredömen för den ekonomiska politiken.