prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är infe barafråga om beskaftningert av dessa energiråvaror, utau det handlär också om atflägga skatten på etf sådant sätt att man pressar rtcr artvärtdrtingen avkortdcrtskraff, som är det mest irtcffckfiva sättet att producera ertergi ochsom ju har utomordentligt låg verkningsgrad. Vi vill reformera konsumtiortsbeskatfrtirtgcrt, eftersomutgiffsskatfcufred-nirtgen inte klarade sirt uppgift - det var främstövcrgårtgsmöjligheterna som vållade problem. Konsumfiortsbeskatfrtingen måsteockså få crt fördelrtings-politisk uppgift. Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. Vi hoppas naturligtvis att de kommande direktiven påskatteområdet skall ge möjlighet att fullfölja dertrta inriktning. Vi utgårfrån atf regeringen infe begränsar cncrgi-moms-ufredningen till aft bara avsecrt vidgrtirtg av skaftebasen. Men det återstår aft se. Allting kan infe genomföras på engång. Men det förhållandet får aldrig innebära att vi som politiker tappar bortperspektiven och framtidsfrågorna i budgetårets avgränsning. Det är därför vimåste lyfta blicken och redovisa våra visioner, våra grundläggande värderingar.Tyvärr har vårriksdagért alltför mycket domirtcrats av gårdagcrts problem.Framtiden kräver mycket av oss alla, men det borde vara en uppgift förregerirtgen atf medverka i en framtidsirtrikfad politik. Det har tyvärr saknatsalltför mycket av def under den gångrta vårriksdagért. Urtder detta artförartde övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 30LARS (vpk); irtledde med att säga afthart var bekymrad över att såg snett och hade läst i felkolumn, nämligen i vpk :s kolumn. kan det vara så atf tycker aft vismåpartier skall hålla ihop. Det var kartske irtte värre än sä. Def går naturligtvis aft beskriva sakernasfillstånd i på många sätt. Man kan, som regeringert gör, begrärtsa sigtill statsfinanserna och förnöjt konstatera att inflationert ochbudgetunderskottet har minskat och atf det på def hela taget går ganska bra.Men det är ju långt ifrån en fullstärtdig beskrivning. I varje fall har nogfolk i allmänhet fler synpunkter på sakernas fillstånd i . Det gångna året har varit mycket omtumlande. En radaffärer och avslöjanden har skakat om vårt samhälle. Irtrtart crts chocken efter mordet på lagt sighämmades spaningsarbétet efter mördaren på grund av hårda interna motsättningarmellan poliscrt och åklagarna. Def framkom atf polisen i sin jakt eftermördaren mycket ertsidigt hade inriktat sig pä att jaga kurder och uppenbarligeni flera fall överträff sina befogenheter. Detta blir nu en av de mångauppgifter som den parlamentariska kommissiortcrt har att urtdersöka. avslöjades atf det fanns rasistiskå ochpronazistiska grupperingar inom . avslöjades att en tjänstemärt iutrikesrtärtinden,som av regeringen misstänktes vara en högerextremistisksäkerhetsrisk, var agent för säkerhetspolisen. gjordes nya avslöjanden om Boforsvapensmuggling. Det fastslogs aft under inånga år hade på ettsystematiskt sätt brutit mot den svcrtska vapcrtcxporflagcrt. Urtder vårcrt avslöjades också aft ägrtafsig åt spekulatiort i värdepapper och förlorat uppemot en halv miljard avskattebetalarnas pengar. En lägre tjänstemärt förlorade sitt arbete, denhögre tjänsteman som hade det yttersta ansvaret beviljades en jättepension avde politiskt ansvariga. justitieombudsman är misstänkt för ekonomiskaoegentligheter och föremål för utredrting. Den tidigare styrelsen för Fermentaär misstänkt för ekonomiska brott. Detta är också en bild av sakernas fillstånd i år1987. Många människor ställer sig naturligtvis frågan: Vad har hänt? Firtns detärtnu fler affärer som vi inte känner till? Kommer atf tvingas till ännufler avslöjanden? Varför har regeringert hemligstämplat RRV:s utredning,som man lovat aft byken skall tvättas offentligt? Alla dessa affärer är teckcrt på att allt inte längre stårrätt till i def svenska "folkhemmet". Visst är det bra aft affärernautreds och prövas rättsligt. Men frågorna om de bakomliggande orsakerna, omskälen, om drivkrafterna, blir ju irtte besvarade med detta. Jag är väl medveten om att dessa affärer inte har någotdirekt samband med regeringens kompletteringsproposition. Men detta är dertsista stora riksdagsdebatten före sommaruppehållet, och jag undrar vilketirttryck det ger allmänheten om vi polifiker då skulle sätta skygglappar förvåra ögon och begränsa debatten fill krortor och örcrt ikompletterirtgspropositionen, vilket i och för sig är viktigt. Om vi folkvaldapolitiker av formella skäl eller bekvämlighetsskäl inte tar folkets oro påallvar, inte visar en vilja atf gå fill botten med affärerna, infe servarrtingssignalerrta, dä kommer sambartdcrt att bli omedelbara och fåoöverblickbara kortsekvenser för hela vårt samhälle. Mångamärtrtiskor kärtner infe längre igen sig i Sverige.De kärtrter oro över alla affärerna och över att sådant alls kan inträffa ivårt land. Många känner heller inte igen den svcrtska socialdemokratirt och densocialdemokratiska regeringspolitiken. De frågar liksom jag; Vilken profil villsocialdémokraterrta ha ? Och menar jag inte dcrt profil somregerirtgert proklamerar utart dcrt profil som regerirtgert har ute blandfolket, inom arbetarrörelsen, ute bland sina väljare på arbetsplatser, ifackförenirtgar, bostadsområden samt ute i folkrörelserna. Sörert väljarundersökning efter valet talarsitt tydliga språk - allt fler har svårt att identifiera sig medsocialdemokratin . Varje regering får utstå kritik för sin politik. Detföljer med uppdraget, kan man säga, och varje regering lär sig atf leva meddet. Men när kritiken övergår från enskilda frågor till aft hartdia om helapolitikcrts utgångspunkter och inriktnirtg, måste varje regering som villöverleva begrunda detta. Vi i vpk har kritiserat regeringen, av omsorg omriksdagens arbefsmajori-tet och av omsorg om de polifiska förhoppnirtgarrtainom arbetarrörelsen, som inte minst väcktes efter högerrts nederlag i valet1985. Det är en kritik som regeringen uppenbarligert har tagit lätt på, och vihar haft svårt atf få rtågot gehör för vår kritik och våra politiska förslag. Allt fler kritiska röster hörs dock rtu. , tidigare finartsborgarråd i , sade rtyligert att detsocialdemokratiska partiet blivit ett parti för den väletablerade medelklasseni stället för aft vara de svagas parti. SSU-ordföranden kritiserade regeringenhäromdagen för att bry sig mer om budgetfrågor än om folkets problem ochbesvär, för att sakna perspektiv på polifiken och framfiden. TCO-ordföranden har krifiserat regeringenför aft slå mot löntagarna och stärka arbetsgivarnas ställning. 6 Riksdagensprolokod 1986/87:137-139 Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m. m. Def finns en bred kritik bland LO-gruppcrna motregerirtgerts fördelningspolitik. LO-ordföranden ifrågasätter heladen tredje vägcrts ekortomiska politik. Om regeringen tar lätt på vår kritik, borde den rtog ärtdåha artledrtirtg att begrurtda dcrt rtu rtär den kommer från stora folkrörelseroch frårt medlemmar i det egna partiet. Det är rätt trist att regeringertverkar vara oförmögcrt att lyssrta på ärtdras synpunkter, att den så sällart ärberedd till diskussiort och så snar när det gäller att inta enförsvarsposition. Jag tycker att regeringen borde inse att de synpunkter som viför fram, också kritiska sådana, har andra utgångspurtkter ärt dert borgerligakrifikcrt. Dcrt svertska arbctarrörelscrt har förärtdrat vårt.lartd,mert det finns fortfarande mårtga stora orättvisor, fel och brister, att rättatill. Detta visades också med all önskvärd tydlighet i SCB:s storaundersöknirtg, som presertterades . SCB dokumenteradetydligt att är ett klassamhälle med stora ekonomiska ochsociala skillnader och orättvisor. Jag tror atf det var som vid någottillfälle sade att fattigdom kan fördrasom den fördelas lika. Mcrt irtkomst-och förmögcrthcfsklyfforna har ju växt. Klyftorna mellan de högst och de lägstavlönade har ökat. Vi har fått nyrika och nyfattiga. kart mart kartskesäga att orätfvisorrta kan fördras, om det ändå bedrivs ett målmedvetet arbeteför atf fa bort dem. Men finns det någon sådan socialdemokratisk vilja ?Ja, def saknas inte högtidliga uttalandert, mcrt jag tycker att det är sämreställt med de konkreta handlirtgarna. Det vi gör bestämmer hur det blir , ochjust därför har också kritiken mot regeringen blivit allt högljuddare. Tidigareknorrade man över enskildheter i regeringerts politik, vilka man ändå kundeacceptera, därför ätt man trots allt hade uppfattrtirtgert att regerirtgertspolitik verkade i rätt riktrting. Mcrt när man inte längre uppfattarfärdriktningcrt, eller rcrtt av artser aft den är felaktig, övergår kritiken imissnöje och passivitet. Vart är socialdemokratin på väg med fortsattaskattelättnader för de högavlönade, fortsatta indragningar och socialnedrustnirtg i kommurterna, fortsatt kärnkraft, fortsatt miljöförstöring,fortsatta satsningar på militären och fortsatt anpassning till EG? För alltfler är detta en felaktig färdriktrtirtg. Mirt fråga blir; Vad harsocialdemokratirt för mål utöver aft sitta i regerirtgsställrting, vadvill dcrt artvärtda regeringsmakfen fill? Jag fick en gårtg lära mig attarbetarrörelscrts uppgift är att förärtdra samhället. uppfattas dcrt avmårtga mera som om det gällde att förvalta dagcrts samhälle. Visiortcrrtadrunknar i det politiska vardagsarbetet. Framtidsperspektiven försvirtrtcr.Därför måste det politiska vardagsarbetet bli mera visiortärt, ocharbctarrörelscrt måste återta rollen som en radikal samhållsomvartdlare.Arbetarrörelsen måste infe bara i ord utau ävert i hartdling ta itu med destora frågorna, med framfidsfrågorrta. har miljöfrågorna kommit att stå i centrum för denpolitiska debatten. T. o. m. har börjat bekymra sig överförsurningen och skogsdöden. Regerirtgert har skapat ett särskiltmiljödepartemertt och utsett en särskild miljömirtister, mcrt regerirtgertsmiljöpolitik har ju iute för dert skull blivit speciellt mycket bättre. Eukortsckvcrtt miljöpolitik kräver ett polifiskt rtytärtkartde,crt politisk.vilja och ett politiskt mod aft ompröva gamla sanrtingar. Deträcker inte med att. utse en miljöminister, till att skriva miljöprogram elleratt tala om en rty miljöpolitik. Det hartdlar inte heller om att stoppa inordet miljö litet här och där utan att ge allt politiskt arbete ytterligare endimension. Dagcrts markrtadsekortomi, för all del också morgortdagertssocialistiska plarthushållrtirtg, måste låta miljöhärtsynen väga mycket tyngreän de gör . Ta t.ex. kärnkraften. Med dagens kortsiktigamarknadsekortomiska tärtkartde utgör kärnkraften endast en i jämförelse medandra energislag billig kraftkälla. Def gör den därför att man avstår frårt atfvärdera kärnkfaftens miljörisker. avstår frårt att rätt värdera avfalletsverkliga kostnader, kostnaderna för atf avveckla kärnkraftverken, samhälleligamerutgifter för olika skydds- och säkerhetsåtgärder. För atf nu bara uppehållasig vid de ekonomiska aspekterna på kärnkraften. Till dem kommer ju de mermiljömässiga faktorerna och konsekvenserna av en kärnkraftsolycka. Regeringert talar ofta om miljört, mert vad gör man jkonkret handling för att stoppa miljöförstöringen? Jag anser att regeringen i långa stycken lyssnar mer till irtdustrin ärt till miljörörclscrt. framhålls ofta av regeringen som ett mönsterföretag iSverige, som ett företag som gagnar vårt lands intressert och som därför ocksåförtjärtar samhällets stöd. Mert detta är ju låugf ifrårt hela sartningcrt.Sanrtingen är ju den aft är ett stort företag som medverkar tillmiljöförstöringert. är ett av vinstrikaste företag. Företagethar gott om pengar, och tekrtiken för atf rena utsläppen finns. kan renasirta utsläpp meu strurttar i def bara därför att.det skulle mirtskamiljardvinsterna med några . Vad säger regeringen om det? Vad säger de.andra partierna?Hur lärtge tänkerni acceptera detta? Hur mycket mer skall få förstöra vårmiljö, irtnan ni firtrter artledrting att irtgripa? Vi mcrtar att crt radikal miljöpolifik med nödvändighetmåste medföra ingrepp i dagens s. k. fria marknadsekonomi. Näringslivets frihetatt i sin vinstjakt få förstöra miljön måste avskaffas. När det blir tal om att ett företag skalltvingas atf rena sina utsläpp, hotar mart med avskedanden och nedläggning. Oftaär detta enbart skrämselpropagartda. skulle utau vidare kurtrta rcrtasina utsläpp - infe Crt Crtda märtrtiska skulle behöva bli arbetslös, iute ertfabrik skulle behöva läggas rtcr. Om det rtågort gårtg får fill kortsckvcrts atf fabrikermåste stängas, får vi gemensamt betala def priset. För vad är det för meningmed att ha inkomster av ett arbete som på kort sikt förstör vår hälsa och vårmiljö och som på lång sikt riskerar hela vår fortlevnad? Så fill en artrtart sak, herr talman, maktfrågorna ilartdet. Urtder 70-talet diskuterades makt och ägande mycket livligt. Detrestes krav om demokratiska rättigheter för de anställda. En radarbetsrättsreformer genomfördes också. Visserligen blev de aldrig sålångtgående som hade behövts, mcrt demokratiseringen av fortskredlångsamt framåt. Vi i vpkvar aldrig riktigt nöjda med den socialdemokratiska regerirtgerts Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska poU-tikenm.m. otillräckligaförslag, mcrt vi gav dem ärtdå vårt stöd, eftersom alternativet var ingenförändring alls. konstaterar vi att regerirtgert irtte har någraambitioner när def gäller frågan om storfirtansens makt och ägande ochlöntagarnas demokratiska inflytande över sina arbeten och arbetsvillkor. Jagåterkommer till detta. Huvudfrågan för regeringen tycks vara att fåfortsätta regera. sätter samförståndet med de borgerliga före det egnapartiets och de egrta väljarnas politiska målsättrtirtgar. Därför får viuppleva sådaua märklighefer som att riksdagerts socialdemokrater röstar igcrtomförslag från och hotar oss i vpk med aft rösta igenom olikafolkpartiförslag. Sedan anklagar regeringen oss i vpk för atf varaombyfliga, opålitliga och allmärtt besväriiga, bara därför att vi håller fastvid vår cgcrt politik i stället för att traska patrull efter regeringert närden går åt höger. Vi har motsatt oss åtsframnirtgar och socialrtcdrustrtirtg i kommurtcrrta. Därför sade vi nej till regeringens förslag attminska skatteut-jämningsbidragen till kommunerna, som vi sade ja fillregeringens nya förslag fill fördelnirtg så atf Norrlands- och skogslänenskulle få mer resurser att bryta den regiortala utarmrtirtgcrt. Men det var viktigare för regeringert i det läget attspara crt och crt halv miljard ärt att genomföra det nya fördelningssystemet.Och regeringen gjorde sedan upp med om nedskärningar i stället föratt diskutera med oss i vpk om det nya fördelningssystemet. Detta är jusannirtgen om regionalpolifiken pä det området. Sä blir det, när regeringenväljer att luta sig åt höger, i stället för att hämta stöd från värtster. I praktiken har vi fått ett politiskt samboförhållandemellan regeringen och folkparfiet. Folkpartiledaren har ju avoch till uppträtt som etf slags vice statsminister i stället för att framståsom frejdig anförare av den borgerliga oppositionen. Inom regeringen har man glatt sig mycket över aft pä dettasätt ha splittrat dcrt borgerliga oppositionen. Men frågan är om denmunterheten har fått någon vidare spridnirtg utanför regeringskretsen. Det är infe vi i vpk som slagit igcrt rtågra dörrar, utartdet har rti i regeringen gjort, därför atf ni har föredragit aft söka stöd frånhöger i stället för från vänster. Vi menar att hela arbetarrörelsen måste fortsätta kampenför att demokratisera vårt land. Den senaste fidens många affärer, som jagredovisat, visar att är etf slutet samhälle som behöverdemokratiseras. Näringslivet och myndigheterna måste demokratiseras, folk måstefå insyn och inflytande över sina egrta livsvillkor. 70-taletsarbetsrättsreformer och beslutet om löntagarfonder måste följas av flerdemokratiska reformer som ger folkflertalet ett ökat inflytartde. Hela arbctarrörelscrt måste irtse miljöförsförirtgcrtspolitiska kortsekvertser. Hela det politiska tärtkandet på det området måsteomprövas. Vi behöver ett ekologiskt tärtkartde, där miljöhärtsynen inte barareduceras fill att bli Crt aspekt utan blir till en utgårtgspunkt för alltpolitiskt arbete.. Ekortomi, irtdustri, sysselsäftrtirtg, regiortälpolitik,livsmedels- och jordbrukspolitik, energipolitik - ja, pä alla områden måstemiljöhänsynen ingå som ett naturiigt inslag. Hela arbetarrörelsen måste på allvar börja diskutera vartsamhällsutvecklingen är på väg och vad vi själva vill skapa för framfid.I def ingår också aft minska arbetstiden, införa sex timmars arbetsdag ochdiskutera hur vi vill aft morgondagens arbetsliv skall vara uppbyggt. Vi måstediskutera vad den regionala utarmningcrt får för kortsekvcrtser, vadharmortiseringen till EG kan innebära, vad den pågående transrtafiortaliscrirtgcrtmedför. Detta är svåra frågor, mcrt de har crt avgörartdebetydelse för dcrt framtida utvecklirtgen i vårt land. Just därför måste vidiskutera dem, för att värrta om vår självstärtdighet, för att kurtna förändraoch utveckla hela vårt lartd. Arbctarrörelscrt måste ta tag i framfidsfrågorrta ochåterigert bli crt pådrivartdc kraft för att förärtdra samhället. Detta är viskyldiga irtte minst nästa generation. Våra barn lider kartske mer ärt någraandra av den nuvarande politikens kortsiktighet och avsaknad av pohtiskaframtidsperspektiv. När min gcrtcrafiort växte upp, hade arbetarrörelsenperspektiv . Då gällde det att bygga upp vad som förstörts underkrigsåren och bygga för framtiden, det som ni socialdemokrater kallade för attbygga folkhemmet. Det fanns både krav och visioner. Dagens ungdomar växer uppunder helt andra villkor. Det kanske värsta av allt är att dagens ungdomar inte serarbetarrörelsen som en samhällsomvartdlartde kraft. I riksdag, kommurter ochlandsting finns arbefarmajoriteter, men de nöjer sig med attupprätthålla dagens system i stället för att förändra det. Urtgdomarrta vänderofta sin ilska mot politiker som talar om allas rätt till arbete, kultur,utbildnirtg och en egen bostad men som sedan ändå irtget gör åturtgdomsarbctslöshefcrt, bostadsbristert och den kulturella utarmningen. Den stora SCB-undersöknirtg som jag talade om visadeatt just ungdomen är de stora förlorarna under den senaste tioårsperioden.Ungdomcrts ilska är.berättigad. Vi går rtu Srtart fill något slags halvtidsvila i denrtavalperiod. är det val igcrt. Av opinionsmätningarna kan mart bara draert enda slutsats, nämligen att det blir ett ovisst val, precis som det harvarit . Parfipolifikcrt framstår allt som oftast mest som etfevigt gräl, i stället för aft beskriva ideologiska alternativ och ge politikenperspektiv . De partier som vill förändra samhället måste befärtkadetta och bidra till att höja dert partipolitiska debatten från detaljer ochsmåfrågor till att hartdia mer om helheter, om polifiska sammanhang ochalternativ. Det är troligt atf de borgerliga partierna infe vill ha en sådandebatt, därför att de irtte har några andra perspektiv ärt att devill ha ärtrtu friare markrtadsekortomi. Vi behöver bara se oss om i världertför att irtse vad slags framtid det erbjuder oss. För arbctarrörelscrt är dock en sådan debattlivsrtödvärtdig, för att återskapa crttusiasm och framfidstro och för atfförändra def svenska klassamhället i socialistisk riktning. Under förmiddagcrts timmar har regerirtgensekonomiska polifik diskuterats. Siffrorna talar sitt tydliga och posifivaspråk. står återigen på en stabil ekortomisk grurtd. Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m.m. När dert socialdemokratiska regerirtgen påbörjadesaneringen av ekonomirt satte vi målen högt. Vi föresatte ossaft pressa ned inflatiortert och arbetslösheten. Vi sade att vi bådeskulle ta ned budgetunderskottet och behålla välfärden och att vi samtidigtskulle behålla dert offentliga sektorn och utveckla dcrt privata, industriellasektorn. Det var en djärv polifik, som dömdes ut på förhand av deborgerliga partierna här hemma, en strategi som förkastades av internationellaekonomer och övriga betraktare. Det krävdes faktiskt is i magen att gå en egenväg. Men vi har lyckats! D beräkrtas vi få en fillväxti vårt land på , Def är en fillväxt som väl mäter sig med genomsnitteti övriga västländer, n Budgetunderskottet fortsätter attniinska snabbare ärt i något anrtat länd i västvärlden,Irtdustriirtvcsterirtgarrta ökar , D Opposifionens huvudkritik motregerirtgerts ekortomiska polifik är att irtflationen är för hög.Visst kan def vara riktigt. Det vet regeringen också. Skillnaden är bara denatf inflationen under den socialdemokratiska regeringsperioden stadigt sjunkitår - och är nu rtere i knappt A % - medan den under de borgerliga årenlåg på i snitt , Inflationen är nu dcu lägsta på rtärmare . Vi närmaross, procentcrthet för procentenhet, omvärldcrts lägre inflafionsnivå, n - och där skiljer vioss på ett avgörande sätt från omvärlden -minskar arbetslösheten. Den ligger nuunder . Också bland ungdomar harai-betslöshcfcn minskat med 1/bland 16-19-åringarna ochmed krtappt bland 20-24-åringarna. Efterfrågan på arbetskraft ökar stadigt. fannsdet drygt 17 000 fler lediga jobb än . Sammanlagthar 120 000 nya jobb tillkommit sedan den socialdemokratiska regeringen återtogregeringsmakten . Arttalef människor som är beroende av beredskapsarbete harminskat med drygt 3 000 , och ungdomslagen sysselsätter i dagnästan 5 000 färre ungdomar ärt sedart. Och bara hälftert så mårtgaär sysselsatta med hjälp av rekryterirtgsstöd som sedart. Detta, herr talmart, skall jämföras med attarbetslöshetert i restert av ligger på i genomsrtitt . I det borgerligt styrda - som av de borgerliga häri vårt land brukar framhållas som ett föredöme i - är ai-betslöshcfcnfyra gånger så hög som i . Skulle deu svenska socialdemokratiskaregeringen ha haft ett sådant bokslut aft lämna här , hade def - med rätta- beskrivits som en fullständig katastrof. Men när arbetslösheten är hög i etfborgerligt styrt land, då höjer , och crts på ögonbrynen. Det är jusf detta, herr talman, som är den stora ochavgörartde skillnaden mellan det socialdemokratiskt styrda och deborgcriigt styrda lärtderna i vår omvärld. Vi har i allt väsentligt haft sammaproblem aft brottas med, men vi har valt helt olika sätt atf lösa dem på. Förden svenska socialdemokrafin skulle det vara fullständigt otänkbart atf angripaproblemen i ekonomirt - inflationen, budgefundcrskoftcrt, dcrt rtegativabytesbalansen - med ökad arbetslöshet. Få fing drabbar ertskilda mänrtiskor så hårt som att mistajobbet. Urtgdomsarbefslöshetcrt och lårtgtidsarbetslöshetert gröper urmärtniskors tro på framfiden och på demokratin. Ingenting är merförödande för etf lands utvecklingsmöjligheter än en hög arbetslöshet. Den ärett ekonor miskt slöseri av gigantiska mått. Att mänrtiskor har ett arbete ochkart försörja sig är, mertar vi socialdemokrater, dert bästa garantin för attett land skall kunrta se framtiden art med tillförsikt. Vårt mål är och kommeralltid att vara allas rätt till ett arbete. De borgerliga partierna har det gångrta året ägnat stormöda åt att kritisera den socialdemokrafiska politiken. Några gemensamma egnaförslag har man däremot inte orkat samla sig kring. Därtill är man i de flestasakfrågor alltför ocrtig. Man kan fråga sig hur det skulle gå medkärnkräftsavvecklingert i om vi fick ert borgerlig regering. Visocialdemokrater har lagt fram vårt förslag till hur vi skall ta oss urkärnkraftsberoendet och kunna tidigarelägga avvecklingert. Om det förslaget har sagt att det är ett steg irätt riktning, men att det fortfarande finrts ett stort avstårtd mellarisocialdemokraterna och i den här frågan. däremot har kallatden socialdemokratiska avvecklingsstrafegin för en katastrof och sagt aft detär ett jätteavstånd mellan socialdemokraterna och rtär det gällersynen på kärrtkraftert. Om det är så lårtgt mellart certterrt ochsocialdemokrafirt och ärtnu längre mellan och socialdemokratin, dåmåste det vara ljusårs avstånd mellan och . Då är min förstafråga: Hur i all sin dar skulle en borgerlig regerirtg kunrta komma övererts omen kärnkraftsaweck-ling?