prot · GA0930 · 1986-12-31 00:00:00 — Det gäller också hur de svenska hamnarna, som är kommunalt ägda,skall verka och hur befintliga investeringar skall utnyttjas ochfinansieras. En fast förbindelse - det talas om kombibro för såvällandsväg som järnväg - blir när den har körts in i transportsystemet entrafikens aorta, en huvudpulsåder för det mest strategiska godset i vårtvaruutbud. Vi får alla ägg i en korg. har vi ett flexibelt system medfärjor till och från olika hamnar. Det kan vi behöva också. Viskall kunna försörja oss även i krissituationer. Mycket av detta har vi inte belyst ännu:överkapacitet på järnvägssidan, sjöfartens situation, en påtaglig ändring avinfrastrukturen inom landets transportsektor, de kommunala hamnarna ochverksamheten i och omkring dessa, koncentrationen av landets varuutbyte ochsituationen i krislägen. Det här bör finnas med när vi i skallbesluta - och det bör vi göra snart - hur förbindelser söderut skallse ut långsiktigt. Utskottets hemställan innebär intebeslut om några fasta förbindelser över eller under . Mitt namn stårunder utskottsbetänkandet, där utskottet förordar skyndsamt genomfördaundersökningar för att få "fram underlag för ett för överskådlig tiddefinitivt beslut hur förbindelserna över bör utformas". Märk väl!Utskottet använder inte benämningen fasta förbindelser - ordet fasta ströks vidjusteringen av betänkandet i utskottet. Öresundsförbindelserna m. m. 160PER STENMARCK (m): Vi håller just nu på att diskutera riksdagensofullbordade. Dagens beslut här i kammaren kommer- i likhet med alla andrabeslut i detta ärende - inte att innebära något definitivt och slutgiltigtställningstagande till frågan om Öresundsförbindelserna, vilket efter många årsutredande vore i högsta grad önskvärt. Detta är beklagligt, därför att ettsådant förslag vore det hög tid att vi i fick ta ställning till.Under senare år har varje nytillträdd kommunikationsminister sett sigföranlåten att, tillsammans med en likaså nytillträdd dansk kollega, tillsättaen egen utredning i frågan. Den nuvarande chefen förkommunikationsdepartementet utgör härvidlag inget undantag. Jag skallinte ifrågasätta det utredningsarbete som pågår utan bara uttryckaförhoppningen att det skall ske skyndsamt och att det slutgiltigabeslutsunderlaget skall kunna föreläggas med det allra snaraste. Dentidsplan som finns tyder på att detta skulle vara möjligt. Förutsättningarna synes därför bättre än kanskenågonsin fidigare, främst med tanke på att ett definitivt beslut i det danskafolketinget om en fast förbindelse över Stora Balt nu uppenbarligen är näraförestående. Det förtjänar att understrykas att det har hänt en hel delpositivt i Öresundstrafiken . Om inte alla tecken slår felkommer också mycket positivt att inträffa , sannoliktbåde i de direkta förbindelserna över och i ett utomordentligt varieratutbud av tågfärjetransporter till eller direkt till kontinenten. De satsningar som har gjorts på ledenHelsingborg-Köpenhamn, i form av , och soni kommer att göraspå tågfärjor till Travemiinde från både och och tillFredrikshavn från , ger en knivskarp och förhoppningsvis stimulerandekonkurrens. En stor del av svenskt näringsliv har efterfrågat denna typ avförbindelser. Den mångfald ur vilken de nu har att välja är en positiv faktorför alla dessa företag. tror jag att utvecklingen av tågfärjetrafikenbör tjäna som en tankeställare även i debatten om eventuellt fasta förbindelseröver . Jag tror,att det är dags att ta ned den frågan på jorden, attkonstatera att konsekvenserna förmodligen inte blir så långtgående som mångatycks tro. Det har talats om att all vägburen godstrafik skulle lockas övertill denna bro, men så tror jag inte kommer att bli fallet. En bro kommer attutgöra ett valalternativ bland flera - ett viktigt valalternativ men inte detenda, precis som det kommer att finnas fler alternativ för tågfärjetransporter.Många privatbilister på semesterresa kommer självfallet att ta denna väg,vilket givetvis kommer att innebära ett avbräck för färjetrafiken. Likasåkommer givetvis en bro att främst aktivera , Företag kommer att.lockas dit, vilket knappast kan ses som något negativt för en hårt drabbadregion. En sådan förbindelse kommer också att skapa rörlighet mellan Danmarkoch på ett helt annat sätt än som är fallet. Detta borde vara positivt mot bakgrund av att den närmaste vägen mellan ochKöpenhamn för allt fler har kommit att gå.via . Men jag är inte övertygad om att merparten av den tungalastbilstrafiken kommer att ta vägen över en bro. Många kommer förmodligen,även i fortsättningen, att föredra den "fikapaus" som entjugominutersresa med färjan till innebär. Andra kommer säkert,precis som , att tycka att det är bekvämt att somna i och vakna i Västtyskland.De kommer följaktligen att åka till från antingen ellerTrelleborg. Det är bara så - och det får vi förmodligen acceptera -att det finns inte en lösning på Öresundsfrågan av det mycket enkla skälet attdet inte ställs bara ett krav på en lämplig transport av person och gods.Tvärtom ställs det många olika krav av många människor och företag. Vi kommersäkert aldrig att kunria tillgodose alla öriskemål. ju mer vi accepterarmårigfalden, desto större är chansen att vi får en för flertalet lyckadlösning. Det är min förhoppning, herr talman, att nästa gång fråganom fasta förbindelser över behandlas i denna kammare också skall bliden sista. En av de förmodligen mest seglivade frågorna i svensk parlamentarisk historiaskulle då kunna gå mot sitt slut. Alla berörda parter är värda ett PrOt.1986/87:30 definidvt och slutgiltigt beslut i denna fråga. serna m. m. Jag ber att få yrkabifall till utskottets hemställan i.dess helhet. 161LARS-ERIK (): Frågan om Öresundsförbindelsen hardiskuterats . Den allmänna debatten liksom debatten här i kammarenhar gått het, och det är inte så konstigt. Frågan om förbindelserna mellanSverige och har utomordentligt stor betydelse; inte bara för ochsödra , utan för landet som helhet och även för . Frågan harbetydelse ur industrisynpunkt. Men den har också betydelse för den kulturella,sociala och rent mänskliga kontakten mellan två länder som har mycketgemensamt. För dem av oss som hävdar att det finns behov av fastaförbindelser mellan och är det främst de positiva effekternasom vi förväntar att dessa förbindelser kan få för näringslivet som äravgörande. och omfattar av yta, men avdess befolkning -3,3 miljoner människor. Det säger sig självt att ett närmandemed snabba, säkra förbindelser mellan de här två delarna av skulle fåmycket positiva effekter. På båda sidor av sundet finns en mängd företag somskulle kunna stimulera och komplettera varandra samt dra nytta av ett närmaresamarbete med varandra. Frågan om fasta förbindelser är naturligtvis en nationellangelägenhet och inte enbart en Skånefråga. Den har betydelse inte bara förindustrin i och i övrigt utan för hela ochäven för andra delar av landet. Den har betydelse för som helhet. a. om huruvida nya framtidsindustrier skall placera sig någonstansi de norra delarna av den europeiska kontinenten eller om de, tack vare godaförbindelser över , lika gärna kan etablera sig i eller södraSverige. Förbättrade kommunikationer med och kontinenten skulle ökamöjligheterna för en industriell expansion i , där inte minstMalmöregionen drabbats hårt av strukturella förändringar; nu senast genombeslutet om avveckling av den civila fartygsproduktionen vid . Vi kankonstatera att är en barriär mellan två länder, vilken måsteraseras för möjliggörande av bättre kontakter för näringslivet, bättrekulturella kontakter och bättre sociala kontakter. Sysselsättningsfrågan och behovet av en bättre utvecklingav näringslivet i och i övrigt är avgörande skäl till attfasta förbindelser över bör komma till stånd. Men det finns, herr talman, också andra skäl som talar förfasta förbindelser över . Sådana vore ett sätt att ytterligare utveckladen nordiska gemenskapen, skapa bättre kontakter när det gäller näringsliv ochkultur liksom att få till stånd bättre sociala och andra relationer. Visionenav som en gemensam marknad, ett med utveckling av både kulturellaoch sociala band, skulle kunna hållas levande. Det här är några utgångspunkter för min positivainställning till fasta förbindelser över . Öresundsförbindelserna m. m. Mot den här bakgrunden hälsar jag med stortillfredsställelse att den svenska och den danska regeringen inlettöverläggningar syftande till att nå fram till ett komplettförslag till överenskommelse mellan om förbindelsen överÖresund. I de överläggningarna ingår, som framhållits tidigare under debatten,en uppdatering av tidigare utredningar, men också en prövning av alternativalösningar till förbindelserna över . Det är naturligtvis utomordentligtbetydelsefullt att man får ett fast underlag för att bedöma de miljömässigakonsekvenserna av fasta förbindelser över . Det är också av stort intresse att pröva möjligheternatill alternativa lösningar för förbindelserna över , lösningar somöppnats bl.a. genom att det nu finns nya tekniska förutsättningar för lösandeav t. ex. frågan om kombinationer av tågtrafik och vägförbindelser mellan Malmöoch . Som framhålls i trafikutskottets betänkande ingår också iöverläggningarna att göra en värdering av denna alternativa lösning och även avandra alternativ som presenterats . Jag vill i likhet med trafikutskottet understryka detangelägna i att de aviserade nya undersökningarna genomförs skyndsamt och möjligt får fram underlag för ett definitivt beslut om hurförbindelserna över bör utformas. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande nr 3. Avslutningsvis vill jag säga några saker med anledning avUlla Tilländers inlägg. Jag hade inte tänkt gå in på det skånskasocialdemokratiska partidistriktets behandling av denna fråga, men UllaTilländer tvingar mig att säga åtminstone följande. Jag tror att det i varjefall för en saklig debatt hade varit bättre om hade hållit sigtill sitt eget parti och hade låtit bli att kommentera en fråga som hon intevet någonting om. kunde exempelvis fråga , f. d.ledamot av denna kammare och landshövding i län. Han sägernämligen ett klart ja till en bro mellan och . Det är riktigt att socialdemokraterna i har delademeningar i den här frågan. Det är också så att socialdemokraterna i påsin distriktskongress med knapp majoritet sade nej till fastaförbindelser över . Precis som de borgerliga partierna i är vårtparti delat vad gäller inställningen till frågan om fasta förbindelser över ,och det känner naturligtvis också till. Jag vill också beröra den del i inlägg därhon sade att det finns utomordentliga förbindelser över . Jag trorinte att hennes uppfattning i den frågan har stöd av särskilt många, i vartfall inte i . Det finns tider - så har det varit undersenare år - då det över huvud taget inte har varit möjligt att ta sig frånMalmö till Köpenharnn, såvida man inte haft råd att hyra en helikopter. Det ärlånga väntetider vid färjelägena, långa överfartstider och för vanligamänniskor mycket dyrt att snabbt och enkelt ta sig mellan och Köpenhamn.Kommunikationsförhållandena var i många avseenden bättre . Den bild av kommunikationerna som jag ger här tror jag bättre överensstämmermed verkligheten och människors uppfattning än den bild som gavom förbindelserna, i varje fall i den södra delen av . 162 () replik: Med anledning av det sade omen betydelse för industrin vill jag först nämna att näringslivaldrig har hindrats ay båttrafik. Det är ju en sådan som binder samman deflesta länder i världen. har det talats om näringslivetsframtid som om den hängde på en bro. Av två skäl tror vi i inte på det.Skulle miljöargumenten, som det också understryks i utskottsbetänkandet, bli såstarka mot en bro att den av det skälet inte byggs, står och faller intenäringslivet i med det. Det skulle innebära att det finns en motsättningmellan näringslivet och miljöaspekterna, och det tror jag inte på, utan demåste kunna samsas. utesluter inte heller att miljömässiga skälkan lägga hinder i vägen för en bro. går det ganska bra förnäringslivet som helhet också i , trots att vi saknar en bro över Öresund.Omvänt kan knappast verkningarna av en lågkonjunktur motverkas av en bro.Slutsatsen blir att man tillskriver existensen av en bro alldeles för storvikt. Den åstadkommer ingen högkonjunktur och motverkar ingen lågkonjunktur.Den åstadkommer över huvud taget inget som inte bra färjeförbindelser kanåstadkomma. Jag sade inte att färjeförbindelserna ärutomordentligt goda och inte kan bli bättre. Jag sade tvärtom, nämligen att dehar blivit bättre och kan bli ännu bättre. Så till frågan om de socialdemokratiska medlemmarna somtog ställning mot en . Tycker att en landshövdingsord väger tyngre än vad närmare 230 medlemmar i det socialdemokratiska partietanser i denna fråga? 163 () replik: Jag håller med om attmiljöargumenten naturligtvis är viktiga. Men jag undrar varför i en reservation tar klar ställning för en förbindelse mellanHelsingborg och . Det är också en fråga som i många århar motionerat om. Är inte den frågan viktig ur miljösynpunkt? Är det intenödvändigt att utreda och överväga de miljömässiga konsekvenserna av en sådanförbindelse innan man tar ställning? En rad utredningar visar att miljöpåverkan av fastaförbindelser över endast blir marginell. När nu den danska och densvenska regeringen ytterligare vill uppdatera dessa miljöutredningar, finns detväl all anledning att avvakta det utredningsarbetet innan man tar definitivställning. Men just det senare har ni gjort i er reservation. säger - och det gjorde hon också i sitthuvudanförande - att transportnäringen inte har något behov av en Öresundsbro.Hon säger att det blir mycket dyrare och en omväg samt att transportföretagensjälvfallet väljer den väg som är närmast och att färjealternativet är både billigastoch bäst. öresundsförbindelserna m. m. 12 protokoll 1986/87:29-30 Det hävdar å ena sidan, men å andra sidanhävdar hon att färjetrafiken försvinner, att de långsiktiga effekterna påmiljön blir mycket stora, att gods förs över frän järnväg till landsväg. Jagtror inte att man kan hävda bägge de här argurnenten . På något vismåste man välja linje. Det går inte att argumentera efter två linjer på engång, och jag tycker nog att bör fatta ett beslut om vilkenlinje hon skall följa i sin argumentation. Sedan än-en gång till detsocialdemokratiskapartidistriktet. Det socialdemokratiska partidistriktet i har med knappmajoritet sagt nej till en. fast förbindelse mellan och . Vi ärdelade i vårt parti i. i den frågan, liksom de flesta andra partier. Menjag tror, som jag sade i mitt huvudanförande, att bör hålla sigtill sitt eget parti i stället för att kommentera de diskussioner som vi förinom vårt parti. påstår i den här debatten att det finns enstark majoritet inom socialdemokratin i mot en bro. Hon påstår att. vianordnade en extra distriktskongress bara för att diskutera den här frågan. Ibåda de avseendena men också när det gäller andra påståenden, om diskussioneninom vårt parti vet inte vad hon pratar om. 164ULLA TILLÄNDER (c) replik: Beträffande den fasta förbindelsenHelsingborg-Helsingör, som vi har tagit upp i olika sammanhang, vill jag barasäga att om det skulle visa sig att det skulle vara ett hot mot , ettÖstersjön som är så starkt beroende av friskvatten från ochKattegatt, om det skulle påverka de känsliga vattenströmmarna och vattenskiktensåväl i söm i Bälten, skulle vi inte driva bygget av en tunnel gentemottunga miljöhänsyn. Det finns sakkunskap som är djuptoroad över att strömmarnai sundet och Bälten försvagas, och vi vet att är ett känsligtekologiskt system. Många människors utkomst är beroende av att det bibehållsfriskt. Det har t. o. m. förts på tal om inte frågan om en bro är en fråga föralla randstaterna runt . Den digniteten har brofrågan. Om man viftar bort det här , kan det bli ett uppvaknandeav det slag som vi har upplevt allt-oftare , alltså attmiljöskälen gör sig gällande, antingen det nu gäller en tunnelHelsingborg-Helsingör eller en bro . Därför är det trots alltganska upplyftande att utskottet efterlyser en ordentlig miljödebatt. Anledningen till det klena utbytet mellan ochSverige är inte dåliga sundsförbindelser utan det är organisatoriskaförhållanden och brister i informationen. Möjligheterna till ett ökat samarbeteär lika goda utan bro, då det framför allt är nationsgränsen och inte Öresundsvatten som fungerar som barriär. Det fick vi bl. a. lära oss på symposiet somordnades för i rriåndags. Nästan alla kontakter sker motStockholm, och på motsvarande sätt är medelpunkt för kontakterna påden danska sidan. Sedantycker jag att svar på flera av frågor finns i BirgerRosqvists inlägg. Jag kan hänvisa till det. 165LARS-ERIK () replik; är bestämd när det gälleromdömet om de ekonomiska möjligheterna att förverkliga en . UllaTilländer vet att en leder till en gigantisk ekonomiskfelinvestering. är bestämd när det gäller de miljömässigakonsekvenserna. och vet att en bro mellan Malmöoch skulle leda till en miljömässig katastrof. Jag tycker att det är något underligt att man kan uttalasig så kategoriskt, när de utredningar som är gjorda hitintills inte pekar iden riktningen. De svenskaoch danska regeringarna är nu inne i ett arbete meduppdatering av utredning.smaterialet, där man tittar på de miljömässigakonsekvenserna, de ekonomiska möjligheterna, de trafikmässiga möjligheterna ochde tekniska möjligheterna. Innan man kastar sig ut i debatten och kategorisktavvisar en sådan lösning, borde rrian väl avvakta det utredningsmaterialet. har i sitt anförande och sina repliker intemed ett enda ord berört sysselsättningsläget i och Malmöregionen.Det var inte mer än vi här i kammaren hade en utförligdiskussion om det katastrofala sysselsättningsläget i och defarhågor som vi hyste om utvecklingen med anledning av avvecklingen av dencivila fårtygsproduktionen vid . Jag tycker att det finns orsak för UllaTilländer som riksdagsman från att fundera kring vad som gynnarsysselsättningsutvecklingen i vår region och vad som inte gör det. Vi har arbetslöshet i söm vida överstiger arbetslösheten i riket iövrigt. Jag tror att det är en faktor som man åtminstone som riksdagsman frånden regionen bör ta i beaktande när man tar ställning i den här frågan. Avslutningsvis i den här debatten vill jag geuttryck för min uppfattning öm den mycket intressanta lösning sorn harpresenterats med en landsvägsbro kombinerad med spårbunden trafik. Detalternativet skulle inte minst möjliggöra en sammankoppling avkollektivtrafiknätet i västra med och Själlarids kollektivtrafiknät,och det skulle få-väldigt positiva effekter både när det gäller möjligheternatill kontakter och när det gäller miljön. Öresundsförbindelserna m. m. vice talmannen anmälde att anhållitatt fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt "tillytterligare replik. 166HANS i (s): Det är inte mycket kvar att tala om i den härfrågan, skulle man kunna säga, men jag har ändå en del synpunkter som kanskeinte har kommit fram så mycket i debatten. sade att vi har 1980-talets nyvaknademiljöintresse. Låt mig tala om att mitt parti var det första partiet i det härlandet söm hade ett miljöprogram. Det var "mitt parti som tillsammans medFN ordnade miljökonferensen här i . sade att det finns ett omfattandeutredningsmaterial, och det gör det. Jag har läst utredningsmaterialet om fastaförbindelser över . Jag började med den Strandska utredningen som gälldeen kombinerad tåg- och landsvägsbro i det norra läget mellan och Öresundsförbindelserna m. m. Helsingör.Sedan har jag följt alla utredningarna. Den senaste är den rapport som kom ijuli 1985, och den har jag också mycket noga studerat. Jag har kommit underfund med att man har gått ganskasnabbt förbi vissa viktiga frågor, bl. a. miljöfrågorna. När vi börjadediskutera fasta förbindelser mera på allvar i den senaste omgången satt jagmed i miljöutskott. Där krävde jag att man skulle göra en modellav så att man kunde se hur vattenföringen påverkades avutfyllnadsarbete för en bro eller en tunnel, som vid det tillfället skulleligga på bottnen och vara . Det har inte hänt någonting i den frågan,trots att vi från Öresundsdelegationens miljöutskott krävde att man skulleupprätta en sådan modell. har vår kommunikationsminister till dennauppdateringsgrupp, tjänstemannagrupp, eller vad man vill kalla den, sagt noga skall gå igenom miljöfrågorna. Det tycker jag är mycket bra. Det är ett par ytteriigare saker i delegationens rapportfrån som jag inte riktigt kan förlika mig med. När det gäller ekonomin hardelegationen utgått från en låneränta på , och man har en kalkylränta på . Man räknar med en inflation på 9-%. Detta utgångsläge har man alltså när manräknar på kostnaderna för bron. Kan man ha en inflation på och räkna upppriserna för transporterna på bron , är det klart att man fåren ganska kort avskrivningstid. Men med en inflation på , som vi nu har, ochen kalkylränta på skulle man behöva låna pengar till en ränta på , ochdet tror jag inte att man kan göra någonstans . Man får hur som helst enmycket längre kapitaliseringsperiod, vilket kommer att kosta skattebetalarnaväldigt mycket pengar. Vi har inte heller fått något klart besked om hurkostnadsfördelningen mellan länderna skall se ut. Vid beslut var vifrån svensk sida väldigt generösa. Vi sade till danskarna att om de ville varamed och bygga en fast förbindelse mellan och skulle vi betalakostnaden för bron. Vi skulle också halvera kostnaderna för tunneln i HH-leden.Det finns alltså ett sådant beslut. De kontakter jag har haft med mina danskavänner -jag bor ju ganska nära - har gett mig visshet om att defortfarande" tror att vi skall betala bron mellan och . Därförvill jag att man nu vid Öresundsdelegationens uppdatering klart talar om vemsom skall betala och varifrån pengarna skall tas. Inte heller när det gäller de arbetsmarknadspolitiskafrågorna finns tillräckliga uppgifter för att jag skall godta den rapport somföreligger. Jag tror att den grupp som skall arbeta med frågorna också börstudera de arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna. Enligt de fackligaföreträdarna, som jag umgås väldigt mycket med, kommer 3 000-3 500 att beröras.Det finns alltså arbetsplatser som blir berörda av fasta förbindelser mellanMalmö och . Det är möjligt att det, som säger,uppstår spin off-effekter i som leder till etablering av industrier ochföretag där. Men jag frågar mig varifrån man skall ta dessa industrier ochföretag. Vem skall överta de utgifter som alla de hamnar har som har investeratväldigt mycket pengar i järnvägsförbindelser med kontinenten och ? Det finns ytterligare en fråga som är mycket dåligtbelyst. T. o. m. trafikutskottets värderade ordförande står här och säger attvi om vi bygger en bromellan och eller en tunnel i det norra läget får fastaförbindelser med kontinenten. Är det uppfattning att de fastaförbindelser mellan och som föreslås skall fortsätta bort tillbron över Stora Balt, gå över och nå ner till ? Bara i Danmarkblir den vägen längre än att åka via Rödby-Puttgarden. Folk är interiktigt på det klara med att man, om vi får en fast förbindelse mellan Skåneoch och om man har egen bil, inte kör längre bort, dll ,utan i stället åker dll och ställer sig i kö för färjan till är det faktiska förhållandet. Jag tycker att den delegation som skall arbeta meddessa frågor skall ta kontakt med . De siffror som nämns iden rapport som lämnades är felaktiga. Där säger man att av dentrafik som går över HH-leden - det är alltså den tunga lastbilstrafikendet handlar om -skulle flyttas över till en bro. Jag har haft kontakt medÅkeriförbundet både centralt och lokalt, och det säger: Vi kommer inte att köraöver någon bro. Det blir längre att åka från ner tillLernacken och in till . ligger också på en ö, och sedan skall mankomma därifrån. Det är skärningspunkten när man kommer från ellerHelsingborg via Helsingörleden, liksom när man åker över bron och kommer utvia . Det blir längre. Jag har inget yrkande. Jag instämmer i detBirger Rosqvist sade. Om jag hade kunnat yrka bifall till hans anförande skullejag ha gjort det, men det kan jag ju inte.