prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — I certternsmofion 1986/ 87;N389 redovisas RAN-ångdrivsystem och dess möjligheter när detgäller att få fram en mycket miljövänligare bil. Utskottsmajoriteten går emot den massiva satsnirtg, somman uttrycker det, som motionen förordar när det gäller att utvecklaRAN-ångdrivsystem. Uiskottsmajoriteten säger vidare; "Trots ångmotorernas sannolikt avsevärda tekniskafördelar i förhållande till dagens motortyper förutses stora svårigheter atthitta en marknad för en kommersiell produktion, vilket också torde vara skälettill att svensk bilindustri inte driver något aktivt arbete på området.Utskottet finner emellertid att frågan är av betydande näringspolitisktintresse. Det är därför önskvärt att en viss inhemsk kapacitet på området kanvidmakthållas i samarbete med bilindustrin, t.ex. inom ramen för STU:s insatserpå motorområdet." måste ta sitt miljöansvar och geregerirtgert i uppdrag att kraftfullt verka för en snabb utvecklirtg av ertmiljövärtlig bilmotor. Ert första åtgärd bör vara att utveckla en modernångmotor i ert första provserie så att dess goda miljöegertskaper och ekonomitill fullo kan dokumenteras. Ångmotorn är ju ingen nyhet. Den kom till redan i börjanav , och tillverkades ångbilar i stora serier. Det kartvara intressant att till kammarens protokoll läsa in den reklam som Prot, 1986/87:131 Forskning, m. m. Forskning, m. m. gjordesför ångbilar när seklet var ungt; "Stanleybilcrt har ingen koppling, ingen växellåda,inget svänghjul, förgasare, irtga tändstift, ingen fördelare, ingenstartmotor och inte heller några av de många fantastiska och smartakomplikationer som uppfinnarna har varit tvungna att hitta på för att kommatill rätta med problem som är inbyggda i explosionsmotorrt." Dettatalar litet om dert enkelhet som ångmotorn egentligert represcrtterar. När det gäller ångmotorns miljöegertskaper skrev ValfridPaulsson på följande filljordbruksdepartemcrttet: "På basis av det redovisade underlaget och denmuutliga föredragrtingen som förevarit bedömer att denredovisade motortypen -RAN-ångdrivsystem - har potential för mycket låga avgas-och bulleremissioner. En fördel med drivsystemet är att det kan ge varaktigtlåga utsläpp och att man inte behöver komplettera med särskild utrustning föravgasrening. Förbränningen i motorn sker i extern brännkammare som ger heltandra möjligheter till anpassning till olika bränslcrt och till en renförbränning än vad fallet är med dagens bilmotorer. Verket bedömer att motorns potential för låga emissioner,särskilt vad gäller kväveoxider, är den bästa som har presenterats förnågot förbränningsmotorsystern. Möjligheterna fill praktisk användning ochmass-tillverkrtirtg synes vara bättre än för t.ex. Ångmotorn arbetar också efter rätt princip. arbetarvi efter en felaktig princip: Först producerar vi en massa föroreningar ochtvingas sedan lägga ner stora resurser för att neutralisera dessa föroreningar.Detta gör att vi lägger på en onödig kostrtad, om vi nu hittar lösningar så attvi kan urtdvika produktionen av de farliga avgaserna. Chefen för motorexperiment Per Gillbrand säger iDagens Nyheter i går att bilmotorn måste uppfylla fem krav: Den skall vara lätt att köra, ha god effekt och komfort. Den skallvara ekonomisk och lätt att serva. Den skallvara driftsäker. Den skallvara rert och tystgåertde. Dert skallkurtna köras på flera olika bränslen. Per Gillbrand hävdar att inga andraalternativ till kolvmotorn klarar alla de kraven bättre än nuvarande bilmotor.Och sedan kommer det intressanta; Det omfattande utreduingsmaterial som finnsom RAN-ångdrivsystemet visar tvärtom att dertrta moderrta årtgmotor på varjepunkt skulle vara bättre än rtuvarartde bilmotor och i särklass ha bättremiljöegenskaper med speciellt små kväveutsläpp. Bilindustrirt har ju alltid fattat det rätta beslutet föröverskådlig tid intill dess att den fattar ett nytt beslut. Därför är det rättnaturligt att bilindustrin har denna inställrting så lärtge man är inställd påatt producera nuvarande explosionsmotor. Just därför är det så viktigt attstateu medverkar till att utveckla RAN-ångdrivsystemet snabbt samt att drivadet så lårtgt att alla dess egertskaper praktiskt kart dokumenteras. Kostnadenför detta har beräknats till i storleksordnirtgen 500 miljoner. Det är ungefärsamma summa som behövs för att ändra en karossmodell på en modern bil. Jag villhär rikta ert mycketkraftfull vädjan till alla riksdagsmän - tyvärr är det bara ett fåtal som hörhär , och jag har inte alls för stora förhoppningar att få respons. Menhär borde vi alla, var och en som enskild riksdagsman, verkligen tänka efter.Är det ändå inte vettigt att få det definitiva beskedet om ångmotorns värde?Alla gjorda utrednirtgar tyder på att den nästan fullständigt löservårt största miljöproblem, kväveoxidutsläppen. Är det inte värt att ärtdra enkarossmodell och få ångdrivsystemets egenskaper dokumenterade? Borde vi intealla samlas bakom reservation 10 och därmed ge regeringert det klarabeskedet att vi vill ha detta snabbt utrett, vi vill inte missa den härchansen, vi vill inte ha mera ihjälgasade skogar, utan vi vill att det skallhandlas . Jag vädjar alltså till alla riksdagsmäu att besinna sitt ansvar ochrösta för reservation 10 i rtäringsutskottets betänkande 33. Forskning, m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 95OSWALD (vpk); Det svenska energiforskningsprogrammet harvarit mycket framgångsrikt och varit långt före mårtga andra nationers när detgällt att ta fram kuuskap och utveckling av ny teknik på energiområdet.Programmet är rtumera . Det första projektet sattes i gång 1975,och sedan har det skett uppföljningar med treåriga intervaller under hela denefterföljande periodert. Det har varit ett mycket bra program, som gett öss Crtledartde ställrtirtg på mårtga områdert rtär det gäller energiforskning. Detfinns all anledning för alla att vara ganska belåtna och - skulle jag gärnavilja säga - ganska stolta över den energiforskning som har bedrivits i Sverigeurtder de här årert. Orsaken har naturligtvis varit att det funrtits ett ökatintresse i samband med debatten om kärnkraftsavvecklingen att undersöka nyaalternativ m.m. Tyvärr har vi beslut om dettaforskningsprogram fått kraftiga nedskärrtingar. Man har sagt att det inte harbehövts någort ytterligare grurtdforskning, utan att vi så att säga skallöverlämna forskningen till de kommersiella krafterna, att företag,industriintressen m. m. kan ta över och utveckla det hela på kommersiell basis. Vi har varit motståndare till den neddragningen avforskningsanslagcrt inom energisektorn. Det var mycket olyckligt att man gjordeden.kraffiga neddragningen förra gången vi beslutade om ett treårsprogram. Vifullföljer vår linje genom att fortfarande begära högre artslag till ert heldel olika forskrtirtgsirtsatser. Framför allt är flödescrtcrgin intressant. Det är påsolvärme- och vindenergiområdet som det fortfarartde finns möjligheter att fåfram vettiga, billiga och förnyelsebara system som vi kan ha stor användningoch glädje av . Det är mot den här bakgrunden som man skall se de ökadeanslag som vi har begärt till solvärme- och vindenergiprogram. Och här gällerdet inte bara solvärme utan solenergi i vidaste mening. Jag tänktenu närmast uppehålla mig vid en annan del av energiforskning- Forskning, m. m. en, somkanske först kommit mer i blickpuuktert. Jag vill då ansluta mig till vad sade om att vihär har ett mycket viktigt område. När det gäller luftföroreningar ochskogsskador vet vi ju att det är trafiksektorn, bilismen, dcrtpersorttrartspor-terande och framför allt den godstransporterande, som bidrartill de verkligt stora utsläppcrt. Här behöver det ganska snabbt vidtaskraftiga åtgärder, så att vi får fram alternativ till de drivmedel som ärbaserade på diesel och bensin, de gamla välkända drivmedlcrt. Vi har haft en utrednirtg där både och jagvarit med -etanolutredningen. Jag beklagar att man efter den utredningen irttekom fram till rtågot artnat än att man skulle avvakta, att man inte villefullfölja satsnirtgcrt genom att åtminstone bygga upp en fullskaleanläggning iSverige. En annan aspekt har också intresserat mig ganska mycket,med det arbete som jag haft här i . Det handlar inte bara omtrartsportsektorrt, utan det gäller den mycket viktiga sårbarhetsaspektcrt ochberedskapsaspekten i händelse av kriser eller krig. Det är ganska symptomatisktatt den civila totalförsvarsrepresentanten i etanolutredrtingen,represcrttartten från ÖCB, var mycket positiv till en fullskaleanläggning företanolproduktion i . Jag beklagar att man inte ansåg sig kunna satsa derelativt blygsamma summor som hade behövts för att få i gång ert sådartanläggning. Jag vill inte uppehålla mig vid var den skulle ha legat.Man hade kunnat, välja plats med hänsyrt till produktionsfaktorer, avsättningosv. Men jag tror att det var ett stort misstag att detta inte blev gjort, ochjag tror att man måste försöka att reparera det, så att vi så srtart sommöjligt får i gårtg ert irthemsk produktion av etanol. Det är viktigt både urdrivmedelssynpunkt - för att få fram ett alternativ till bensin och diesel -och i fråga om att minska sårbarheten. Inom samma område har vi också detta med artdraalternativa drivmedel. Vi kommer i andra sammanhang att snart ha uppe frågan omgasol - det gäller beskattnirtgcrt. I näringsutskottets betänkande behandlas,.vidare, frågan om motorgaser. I det här sammanhanget talas det väldigt mycket om attbeslutet om att införa katalytisk avgasrenirtg på våra bilar kommer att betydaså mycket när det gäller att minska utsläppen och förbättra miljön. Men vi vetsamtidigt -och det var känt innan beslutet om katalytisk avgasrening fattades -att det växande bilbeståndet och de ökande farter som blir följden avbilindustrirts konstruktioner för att åstadkomma allt snabbare bilar gör attutsläppen kommer att öka trots den katalytiska avgasreningcrt. Flera bilar ihögre farter ger den effekten. Därför är det så oerhört viktigt att man intelåter sådana alternativa drivmedel som motorgas eller en eventuell inblartdningav motoralkoholer, etanol, i bränslcrta försvinna i det här sammarthartget. Detär beklagligt att övriga partier irtte har kunnat vara mera generösa och satsatlitet mera på dessa alternativa drivmedel. hade en intressant och givande genomgårtg närdet gällde framtagningen av en ångmotor. Också det är något som måsteuppmärksammas på ett helt annat sätt. Det är ytterligare ett alternativ inomdrivmedelssektorn som det är värt att pröva och som man inte bara släpphänt böravvisa. Det kart bli framtiderts drivmedelsalterrtativ i vissa områdert, och därförvore det irttressartt om ett forsknirtgsprojekt krirtg detta kurtdegertomföras. Persortligen skulle jag vara mycket villig att stödja ett förslagom en sådan satsning på att få fram årtgmotorer. Vi skall inte vara så räddaatt ta upp nya idéer, när det nu finns ett.sådant bra underlag som harredovisats här. Jagskall inte ta kammarens tid i anspråklärtgre utan vill med detta yrka bifall till de reservationer i betänkandet därvpk finrts med. Forskning, m. m. 96MATS (): Av de båda avsrtitt som behandlas irtärirtgsutskottets betänkande 1986/87:33 om forskrtirtg kommer jag attuppehålla mig vid deu verksamhet som styrelsen för teknisk utveckling, STU,stöder. Det andra, avsnittet, energiforskningen, kommer senareatt behandla. När det gäller den tekrtiska utvecklirtgert harregerirtgert med industriminister . i spetsen mycketkraftfullt inriktat satsningarna på ökad teknisk kunskap, teknik och nyaprodukter, detta i syfte att utveckla en-rty industriell verksamhet baserad påprodukter med hög tillväxtpotential., Inte minst viktig är satsningen genomprojektstöd till små och medelstora företag. Det firtrts vidare en strävan hos regeringert att vidgadet europeiska forskrtirtgssamarbetet till att, i dert utsträckrting som harmöjliggjorts genom bilaterala ramavtal, omfatta också sådana områdensom är av direkt intresse för svensk industri. Det är med mycket stor glädje jag konstaterar att detråder ert bred enighet om värdet av STU;s verksamhet. Det nu framlagdatreårsprogrammet innebär också en ökning av forskningsresurserna , Deprioriterade områden som STU utarbetat är informationsteknologi,verkstadsteknik, materialteknik, bioteknik, biomedicinsk teknik och det.nyaområdet mikro-rtik. Men även miljövårdsteknikert anges som ett prioriteratområde. har i en motion anfört att den miljötekrtiskaforsknirtgen och. utvecklingert bör föras över från STU till statensnaturvårdsverk och att resurserna för särskilda miljötekrtiska projekt börökas. Utskottet irtstämmer i vad som sägs i motionen om attforskning och utveckling på det miljötekniska området bör inriktas motförebyggande lösnirtgar i produktiortsledcrt. Detta torde också ha varit ett avde avgörartde motivert för att ansvaret för de statliga stödinsatserrta påområdet fördes över fill STU. I motion N351 av Svenssort, vpk, begärs ettutvecklingsprogram för optiska datorsystem. Motionären anser att den påelektronik baserade datatekniken har negativa sociala effekter och dessutommedför risker för ökat internatiortellt beroende. Övergång till optiska systemkommer att bryta denrta utvecklirtg. Utskottet anser att det nu framlagdainformationsteknologiprogrammet innebär ökade resurser inom STU för målinriktadkomponent- och systemteknisk forsknirtg. Detta ger en förstärkning avinsatserna på optikområdet. Jag vill också ta upp frågan om regionalinnovationspolitik. Där har mycket viktiga åtgärder vidtagits för att ökaspridnirtgert av ny teknik. I mitt hemlän kan jag konstatera attmycket goda resultat har Prot.1986/87:131 : Forskning, m. m. erhållitsvid olika projekt i småföretag, där teknikspridning och förnyelse har ingått iprogram som stötts av STU. Med min redovisrtirtg, som varit kortfattad,har jag belyst några av de motioner som behandlats, mcrt då det i stort rådersamstämmighet i de frågor som berör detta avsrtitt, firtner jag det intenödvändigt att ta upp kammarens tid med ert detaljerad genomgång avreservationerrta. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer. 97 (); Jag skall i detta anförande behandla den delav näringsutskottets betänkande som tar upp regeringens förslag orti ett nytttreårigt program för energiforskningen. Enligt förslaget bör huvuddelen avinsatserna göras inom en ram som för budgetåren 1987/88-1989/90 skall omfattasammanlagt 882 milj. kr. Det gäller crtcrgianvändrtirtg i irtdustrin och ibebyggelse samt för energitillförsel. Resterande del av forskningen påenergiområdet föreslås integreras i berörda myndigheters ordinarie verksamhet.Enligt regeringens uppfattning bör tyngdpunkten skjutas över mot grundforskningoch mer långsiktigt tillämpad forsknirtg. I fråga om de senare delarna föreslåsför treårsperiodert totalt ca 168 milj. kr. Riksdagert föreslås vidare godkännade riktlinjer för energiforskningen som redovisas. Energiforskningen är i stor utsträckning inriktad på attunderlätta en omställning av energisystemet med utgårtgspuukt i de riktlinjerför energipolitiken som fattade beslut om . a. till att utveckla ny teknik inom energisektorn, att stärka svenskindustris konkurrenskraft inför kommande omställningar på energiområdet. Forskrtingenrörande energihushållrting och utveckling av energisnålare teknik inom bl. a.industri och bebyggelse bör drivas med stor intensitet. På skallvidare oljeberoendet minskas och utsläppen av skadliga föroreningar som kommerfrån transportsektorn begränsas. Det är lämpligt att eftersträva en samordning av statensoch kraftföretagens irtsatser för forskning, utveckling, demonstration ochkommersialisering av ny och bättre teknik på energiområdet. föreslås få ett särskilt ansvar för forskning och utvecklinginom det elkraftstekniska området. Utskottet har tidigare behandlat vissa energifrågor ibetänkande 34. har träffat avtal med övrigakraftföretag om att bilda ett särskilt utvecklingsbolag med syfte att arbetafram metoder för att effektivisera energianvändningen och utveckla ny ochmiljövänlig teknik för den elproduktion som skall ersätta kärnkraften. Arbetetskall inriktas mot sådan teknik som bedöms vara möjlig att demonstrera i fullskala . Detta prövas nu av regeringen. Utskottet ställer sig bakom de riktlinjer som redovisas avregerirtgert. Forsknirtgen bör i ökad utsträckrtirtg irtriktas motgrundforskning och mer långsiktigt tillämpad forsknirtg. Det är väsentligt attstatens och kraftindu-strirts forskrtings- och utvecklingsarbete inomenergiområdet samordnas. Utskottet har inget att erinra mot att det nämndautvecklingsbolaget blir ett av flera fora för ett sådant samarbete. Jag övergår nu till att i korthet kommentera några av dereservafioner som avlämnats på detta område. Reservation 14 från moderater och folkpartister och 15från representanter i utskottet behandlar frågan omutvecklingsbolaget. Utskottet anser att det är självklart, med dendominerartde ställnirtg som har på detta område, att destatliga insatserrta bhr avgörande i detta utvecklingsbolag. Detta understryksockså av statens allmänt övergripande ansvar för forsknings- och utveckhngsarbetetirtför kärrtkraftsavveck-lingen. Som utskottet framhållit är det aktuellautvecklingsbolaget bara ett av de fora som kan bli aktuella för dessautvecklingsinsatser. Den i reservafion 15 berörda energiutvecklirtgsfondenåterkommer utskottet fill i samband med behartdlingen avenergifrågorna. I reservation 16 av moderaterrta tar man uppmedelsfrågorna och framhåller att energiforskningen bör inordnas i övrigatekrtiska forskrtings-program. Dessutom förordas för detta ändamål ett teknisktforsknirtgsråd. Utskottet anser att i de fall där energiforskningen avserområden där energisyrtpurtkterna inte har en dominerartde roll, kan dessa medfördel inordnas i större forskningssammanhartg. Mert crtcrgifrågorna harfortfarartde ert så stor betydelse för samhällets utveckling att huvuddelen avdet statliga stödet till energiforskrtirtg bör kartaliseras gcrtom ett separatforskningsprogram. Det finns, också områden där dessa frågor i sig är såavgränsade att de inte naturligen kan samordnas med annan forskningsverksamhet. Reservationerna 20, 21 och 22 avser programmetenergianvändning för bebyggelse. Utskottet ansluter sig här till regeringensberäkning av medelsbehovet. Det är viktigt att kraftindustrins forsknings- ochutvecklingsinsatser inriktar sig på frågor krirtg eleffektiva byggrtader ocheffektiv elanvändrting. Utskottet ser ingen avgörande skillnad mellan vad somanförs i propositionen och i folkpartireservationen beträffande behovet avutveckling av alternativ fill den direktverkande elvärmen. Utskottet anser somregeringen att detta arbete bör prioriteras. Beträffande reservation 24 från och folkpartietoch reservation 25 från om energiforsknirtgsrtämndens fortsattaverksamhet artser utskottet att det är äudamålscrtligt att bevakningert av nyteknik överförs till statens energiverk och där inordnas i programmetenergitillförsel. När det gäller nämndens styrelse inkl. dess ordförande, så ärdet regeringen som har att utse denna. Utskottet utgår från att regerirtgenfill ordförartde utser en person som intar en oberoende ställning i förhållandetill de myndigheter som handhar energiforskningsfrågor. Den centerpartistiska reservafiortcrt 32 behartdlar detsvenska fusions-forskningsarbetet. Utskottet anser att fusionsforsknirtgertreprescrtterar en grundforskning som bör fortsätta. Detta uttalades redan ibetänkandet 1983/84:45; och man vidhåller dcrt uppfattrtingen. - liksom regeringen - attutvecklingskostnader inom sådana områden av energiforskningen som närmar sigkommersiell introduk-tiort i ökad utsträckning skall bekostas av företag. Avdetta skäl avstyrks . reservation 35 om biobränslcrt. Ireservatiort 37 pläderar certterpartiet och vpk för upprättande av en Forskning, m. m. 8 Riksdagensproiokoll 1986/87:131 Forskning, m. m. fullskaleartläggnirtgför tillverkning av etanol. Utskottet anser med hänsyrt fill pågåertdeutredningsarbete och regeringens beredning av motoralkoholkommitténs förslagatt det inte är motiverat med något riksdagsinifiativ i fråga ometanoltillverkningen. Utskottet anser inte heller att det finrts rtågot behovav ert ytterligare utredrting beträffande biprodukterna frånetanoltill-verkning, vilket förordas i reservation 38 av och vpk. I reservation 39 av , och vpk tasfrågan om användning av motorgas upp. Utskottet ser inte motorgasen som ettalterrtativ till övriga drivmedel utart srtarare som ett lämpligt komplemertt.Med tartke på motorgasens miljöfördelar bör den beskattas lindrigare än blyadbensirt. Det bör vara möjligt att ta upp denna fråga fill diskussion i denutredning om energiskatterna som kommer att startas. ser utskottetinga skäl till ytterligare åtgärder från statens sida. Det får anstå. Under hänvisning till vad jag här anfört villjag yrka bifall till rtäringsutskottets hemställan i betänkartde 33 på samtligapunkter samt avslag på reservationerna. 98IVAR () replik; betonade irtriktningen påenergiforskrtirtg- en: mer grundforskning och långsiktig fillämpning. Vi har i våra mofioner kritiserat denna inriktning. Om vi verkligen vill få till stånd en förnyelse av vårt energisystem, om.vi vill avveckla kärnkraften så snabbt som det både ekonomiskt, tekniskt och miljömässigt är lämpligt, är det irtte ytterligare grundforskning och forsknirtg för långsiktig tillämpnirtg vi behöver. Utart tvivel har vi ert kunskapsnivå som gör det betydligt mer lönsamt att satsa på' utveckling och tillämpning. Det är ingentirtg artrtat än en mycket utpräglad I förseningspolitik som ligger bakom dessa ställnirtgstaganden från regerirtgerti som sedart följs upp av utskottets majoritet. De skadliga utsläppeu från biltrafiken kan minskas, sägerÅke Wictorsson: Det uttalandet borde om något vara ert bra plattform att stå påför och hans kamrater om de röstar på centerrts reservation 10,Då gör de en konkret insats. Vi vet inte exakt hur mycket den chansen ärvärd. Mycket tyder på att det är en verklig chans att göra en helt avgörandeinsats för en bättre miljö och en bättre hälsa. omtalas i vänliga ordalag. Jagkan inte upphöra att förvånas över att utskottsmäjoriteten utstrålar något aven klockarkärlek till kraftbolagen. Man menar att kraftbolagen kan allt, att deskall göra allt och att ingen annan skall göra någonting - ungefär så gårresonemangen. Man är t, o. m, så förblindad att man irtte ser hur mart gör dethifintills oberoende byggforsknirtgsrådet beröertde av uppdragsverksamhet förVattenfall, Det är i och för sig inget ont i detta, men det innebär ändå enofrihet i utveckling och forskning som är beklaglig. har gång efter anrtart poärtgterat att förnyelsenav vårt energisystem skall ske med hjälp av många aktörer. Då måste man satsapå utvecklingsfortd för ertergi, i stället för denna fastlåsning tillgängse etablerade kraffirttressenter. 99 ()replik; Förskjutrtingen av tyrtgdpurtkten mot ökad grundforskning avser derenodlat statliga irtsatserrta. Självfallet har vi socialdemokrater denuppfattningen att det firtns all anledning att satsa på fillämpad forskning ochutveckling, men det skall ske i större utsträckning med insatser från de partersom har intressen på detta område. Utvecklingsbolaget skall då inte vara eninstarts som ensamt sköter denna verksamhet. Vi betonar, som jag också gjorde imitt anförande, att detta är ett av de fora som kan bli aktuella för attutveckla verksamheten. Låtoss fortsätta att diskutera ångbilen, ! Jag har vissa praktiskaerfarenheter från biltillverkning och vet att det är svårt, men varför kan viinte ta ett resonemang om vilka möjligheter det finns att utveckla ett sådantprojekt framöver, anser jag inte att det är möjligt att gå med påcenterns reservation i detta avseende, utan jag yrkar även där bifall fillutskottets förslag. Forskning,m. 100 ()replik; Centerrt har i och för sig accepterat dert ram förertcrgiforsk-ningsprogrammet som regeringen har föreslagit, men vi har gjortvissa omfördelnirtgar.