prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare redovisas överväganden rörandebuss-och taxitrafiken i syfte att minska regleringen och förbättrakundservicen. När man behandlar de här frågorna måste man ändå helatiden ha trafikpolitiska beslut i botten. Det går ut på att ge landetsolika delar en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Detta förutsätter då i sin turen effektivfördelning av transportarbe-. tet mellan olika transportmedel. Effektivitetenfrämjas också bäst av en sund konkurrens och samverkan mellan olika trafikmedeloch trafikföretag inom de ramar som samhället har dragit upp. Den yrkesmässiga trafiken har varit föremålför omfattande reglering. Denna reglering skall ses mot bakgrund avtransportsektorns utomordentliga betydelse för samhället i stort.Transportföretagens tjänster måste ha en hög kvalitet och vara tillgängligasåväl på udda tider som i områden där trafikunderlaget är begränsat. Variligamedel för samhällets inflytande har då varit bl. a. prövning av om trafikenbehövs och är lämplig, trafikeringsplikt och taxekontroll. har en betydande avreglering skett inomden yrkesmässiga trafiken. Genom stegvisa reformer grundade på uppfattningenatt en sund konkurrens mellan olika trafikföretag främjar effektiva transporterhar regelsystemet anpassats till gällande krav. Det fortsatta reformarbetet pådet här området bör därför inriktas på fri konkurrens som i förening med ettriktigt utformat kostnadsansvar leder till en effektivare resursanvändning ochen bättre fördelning av transportarbetet mellan olika transportmedel. Dettatalar för att man så långt det är möjligt bör undvika konkurrensbe gränsande regler och detaljstyrning av transportverksamheten. har 2 samhället emellertid ansvar för attupprätthålla tillfredsställande trafikför- sörjning.Detta kan då motivera åtgärder från samhällets sida för att säkerställa ettvisst grundläggande trafikutbud och för att motverka dubbelinvesteringar itrafikapparaten. Vid sidan avdetta, herr talman, finns också åtskilligaregler som tillkommit i andra syften än att i första hand upprätthålla en godtrafikförsörjning. Jag tänker då på bestämmelser om t. ex. lastvikt, arbetstid,farligt gods och hastigheter. Överträdelser av sådana regler kan skapaallvarliga problem. Utöver risker med trafiksäkerheten kan bristande respektmot detta regelverk snedvrida konkurrensen inom transportmarknaden. När detgäller överlaster tillkommer de merkostnader dessa förorsakar väghållningen.Regler av detta slag kan inte avvaras, och det är naturligtvis viktigt attefterlevnaden övervakas. Utöver detta skall naturligtvis trafikföretagen följa deallmänna regler samhället ställt upp i fråga om beskattning, ekonomiskredovisning osv. som gäller för all näringsverksamhet. Överträdelser av den härtypen innebär bl. a. en osund konkurrens och ofta betydande svårigheter förseriöst skötta transportföretag. Genom skärpt lämplighetsprövning och vidgademöjligheter till återkallelse av trafiktillstånd har åtgärder under senare årvidtagits för att komma till rätta med missförhållanden av den här arten.Utvecklingen mot en minskad reglering inom yrkestrafiksektorn innefattar därförav naturliga skäl inte de regler somgäller tillståndshavarnas lämplighet. Omman låter behovsprövningen ersättas av en, mer utvecklad och nyanseradlämplighetsprövning av tillståndshavaren, bidrar detta till att upprätthållabl. a. sund konkurrens och laglydnad inom branschen. Detta, herr talman, är något om bakgrunden till de förslagsom läggs fram i den här propositionen. Om jag sedan skall övergå till attnågot kommentera reservationerna, tror jag inte att man kommer till rätta medproblem som gäller överträdelser av bestämmelser om lastvikt. arbetstid osv.genom att göra en parlamentarisk översyn av yrkestrafiklagen som vpk föreslår.Det är här i stället fråga om att övervaka efterlevnaden av de bestämmelser somfinns om varning av tillståndshavaren eller återkallelse av trafiktillstånd. Av vad jag sagt kan jag naturligtvis inte hellergå med på en avveckling av tillståndsprövningen inom yrkestrafiken, somfolkpartiet föreslår. Jag kan med glädje konstatera att ånyo stårensamt om denna reservation. Beträffande och krav på en omprövningav trafikpolitiska beslut och att denna omprövning skall ske inomramen för en parlamentarisk utredning, gäller ju att det uppföljningsarbete,som har påbörjats inom och som syftar till entrafikpolitisk proposition , inte går ut på att ompröva 1979 årstrafikpolitiska beslut. Det råder ju fortfarande bred uppslutning kring denprincipiella grund för trafikpolitiken som lades fast genom riksdagsbeslut.Sedan slutet av 1970-talet har emellertid stora förändringar inträffat såväl påtransportområdet som i samhället i övrigt, och det är mot den bakgrundenregeringen anser det vara nödvändigt att erhålla en vidareutveckling ochkonkretisering av trafikpolitiska beslut. Målsättningen är attsäkerställa en fortsatt utveckling mot ett effektivt transportsystem, etttransportsystem som också kan förenas med ett ansvarstagande för miljö. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Prot.1986/87:46 säkerhet och regional balans. Samstämmiga bedömningar pekar också påatt transporterna kommer att få en alltmer strategiskbetydelse för hela sarrihällsutvecklingen inom . En av decentrala trafikpolitiska uppgifterna inför 1990-talet är därför att skapautrymme för en samhällsekonomiskt riktig utveckling och utbyggnad avtransportsystemet. Det här översynsarbetet kommer ju också att bedrivas i nära kontaktmed berörda intressenter, däribland företrädare för de politiska partierna. Jag nämnde i min inledning busslinjereform. Somjag sade finns det ingen som helst anledning att nu riva upp den mycket finareform som vi har fattat beslut om.. När det gäller vpk-kravet om avslag på förslaget att slopabehovsprövningen för godslinjetrafiken, vill jag framhålla att denyrkesmässiga godslinjetrafiken har en mycket ringa omfattning, ViolaClaesson. av det totala antalet godstrafiktillstånd utgörs avtillstånd till linjetrafik. Linjetrafiken svarar nu för en obetydligt andeläven vad beträffar det transporterade godset. Trafikhuvudmännen har ju ocksåvidtagit åtgärder för att främja utvecklingen av en kombineradperson- och godstrafik och visat att detta kan ske under marknadsmässigavillkor utan skydd av någon särskild reglering. Därför finns det nu inteanledning att ha behovsprövningen kvar. Detsamma gällertransportförmedlingsverksamheten, där vi nu anser att tiden är mogen för attäven på detta område slopa behovsprövningen men bibehållalämplighetsprövningen. När det sedan gäller kravet på ett slopande avbehovsprövning vid beställnings- och turisttrafik vill vi inte sträckaoss så långt, utan vill i stället avvakta den översyn av denna fråga som pågårinom . Taxi har ju varit ett kärt diskussionsämne iden här kammaren . Alla harvi väl varit överens om attförhållandena inom taxibranschen inte är tillfredsställande som de är i dag.Därför pågår också ett intensivt arbete inom departementet för att där kommafram till förslag om hur och i vilken takt en avreglering och en ökadkonkurrens på taxiområdet skall kunna genomföras. Kommunikationsministern räknarju också med att ett förslag skall kunna presenteras om drygt . Efterremissbehandling bör kunna ta ställning till en avreglering påtaxiområdet . En avreglering måste givetvis ske med hänsyn tagen till destora skillnader som råder mellan taxi i glesbygder och taxi istorstadsområden. Som ett första steg mot en avreglering får man se regeringensbeslut om att ge Taxi-Kurir och Top-Cab här i Stockholmsområdettillstånd att inrätta kompletterande beställningscentraler. gavsocksåtillstånd till två nya konkurrerande beställningscentraler i . Inomen snar framtid får vi alltså möjlighet att ta ett samlat grepp påtaxibranschen och därmed få en effektivare taxitrafik än vi har . Sedan trorjag, , att det var bra.att vi skärpte reglerna orri Faktum är att det handlades rätt mycket med Man betalade stora överpriser, fast tillståndet i sig inte var Detta innebär attom man förvärvade taxitillstånd till 94 . överpriser,försämrades möjligheten för nästkommande ägare att få sin taxirörelse att gåihop. När det slutligen gäller bilarbetstidsfrågorna förutsättervi att dessa kommer att behandlas i samband med det trafikpolitiskaöversynsarbete som inletts i . Tillsynen avyrkesförarnas arbetstid kommer också att effektiviseras genom att de härfrågorna överförts från arbetarskyddsstyrelsen till trafiksäkerhetsverket. Nukommer 74 tjänstemän över hela landet, mot tidigare 14, att kunna kontrolleraefterlevnaden av bilarbetstidsbestämmelserna. Med detta, herr talman, vill jag yrka avslag på samtliga13 reservationer och bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Vissa yrkestrafikfragor m. m. AnL 81ANDERS () replik: På s. 8 i betänkandet står: "meddeladekommunikationsministern att regeringen avser att framlägga en trafikpolitiskproposition . Han framhöll därvid bl. a. att samhällsekonomiskeffektivitet bara är en av många aspekter som måste vägas in i detrafikpolitiska analyserna. Miljö, säkerhet, kvalitet och regional balanstillhör de faktorer som måste väga tungt när en trafikpolitik för 1990-taletskall formuleras. Enligt vad utskottet erfarit kommer arbetet medpropositionen att bedrivas i kontakt med berörda intressenter, däriblandföreträdare för de politiska partierna." Märk här att det står "kontakt med". Är intehela den bild man beskriver som viktig för all trafikpolitik av den tyngd attdet hade varit fullt naturligt att övervägandena hade gjorts inom enparlamentarisk utredning? Det är unikt att gå in på ett så stort område ochanse att man kan vara utan en sådan utredning. Det enda lilla motiv somhittills har lämnats är att man skulle vinna något på att inte tillgodoseoss motionärer när vi kräver en parlamentarisk utredning. Det är faktiskt värre, , än vad jag trodde.För ännu har tydligen inte upptäckt att både departementschefenoch majoriteten struntat fullständigt i beslut. Det var det jäginledde mitt anförande med. Normalt anser man alltid att en majoritets beslut iriksdagen skall respekteras. Men i det här ärendet anser tydligen det beslutet inte behöve'r respekteras. Det var detta jag tog upp som eninledning. Jag är fortfarande lika överraskad över att inte inseratt man här har brustit ordentligt. Beträffande taxifrågorna säger attöverlåtelserna innebär, sådana besvär att det skulle bli svårt för andra attstarta. Initialkostnaderna skulle bli så stora och på det sättet skullekonkurrensmöjligheterna försämras. Men, , tag bortbehovsprövningen, som vi föreslår från moderat sida, så löser sig detta problemhelt automatiskt. Då behöver det inte bli något schackrande om dessa tillstånd,som det har varit tidigare. Ni slår ju vakt om riågot som är felaktigt när niinte vill gå med på vårt förslag. Jag måste säga till , när hon påstod att viborgerliga vill gå så långt fram ... Prot.1986/87:46 AnL 82 : 10december 1986 Jag vill påminna om att replikengäller anförande. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. AnL 83 (vpk) replik: avfärdade den motion som jagförsvarade. Den tar som exempel pä den kommunala färdtjänstensmöjligheter, alternativ och variationer. Pä den punkten vill vi ändrayrkestrafikförordningen. Han avfärdade motionen med att säga att det inte gåratt hänvisa till bara en kommun. Naturligtvis är det så, . Meneftersom jag själv kommer från har jag erfarenhet av hur det harfungerat där före och efter den förändring som har skett. Innan dennaverksamhet förklarades som olaglig fungerade det mycket bra, de som sedan hardrabbats av förändringen är människor som har krävt att det skulle ske enförändring. Samma problem förekommer också i andra kommuner. Att jag nämndeMarks kommun som ett exempel var som sagt för att den var mest bekant för mig. När kommer in på frågor av mer principiellkaraktär säger han att stora förändringar har inträffat på trafik- ochtransportområdet , Han säger t, o, m. att transporterna kommeratt få en mycket stor strategisk betydelse. Ja, just precis detta var det somjag tog upp från talarstolen. Därför är det också viktigt, , atttitta litet närmare på vilka krafter det egentligen är som påverkar politikenhemmavid och de beslut som vi fattar här. Som jag ser det är risken nämligenmycket stor att de borgerliga, att döma av de argument som vi har hört härtidigare, vill ha en ytterligare högervridning och uppluckring av detregelsystem och den lagstiftning som finns . Vpk för sin del vänder sigemot en fortsatt uppluckring och hänvisar till att vi vet att det finns krafterute i som , under tal omharmonisering, kräver att alltskall fortsätta att fungera likadant. Vad jag är orolig för är att man nästagång de här frågorna kommer upp till behandling går högerkrafterna och deborgerliga partierna ytterligare till mötes. hamnar socialdemokraterna sommånga gånger tidigare på något slags linje 2-ståndpunkt, som verkar ganska braeftersom det blåser ifrån både höger och vänster. Men så länge man känner igende krav som finns, t. ex. från niäktiga transportbolag i , i beslut somvi fattar här i och som vi tycker går i fel riktning, anser jag måste slå till bromsarna för lagstiftningen på detta område. Jag skulle vilja ha ett klart tillkännagivande från OlleÖstrand om fortsatt uppluckring av den typ vi nu har diskuterat är på gång, såatt t. ex. nästa gång frågan behandlas kommer ytterligare ett stegpä vägen. AnL 84 () replik: Det skulle inte finnas anledning attkommentera inlägg särskilt mycket om han inte i slutskedet av sitt anförande hade börjat påstå att vi skulle stå ensamma om att vilja avreglera yrkestrafiken. Jagar tacksam för det som har hänt. speciellt under det år som gått sedan vi senast hade en liknande debatt. Då kanske vi stod ganska "" ensamma. Det kan jag medge, OlleÖstrand. Men tycker jag att vi t.o.m. harsocialdemokraterna med oss i långa stycken när det gäller avregleringen. Jaghoppas verkligen att det skall bli så som jag fattade kommunikationsministern isamband med en presskonferens som han hade, nämligen att han kommer attframlägga förslag som går i den riktning som vi har föreslagit här i kammaren. Jag tror också att företrädarna förmajoriteten i utskottet kommer att finna att sådana förslag blir till nytta förnäringen. Det är det vi syftar till. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. AnL 85 () replik: Det är så, , att 1985 årsbusstrafikreform överensstämmer med grundtanken bakom 1978 årslänstrafikreform. Därför anser jag inte att det finns anledning att ompröva1985 års busstrafikreform. Jag tycker att det är demokratiskt riktigatankegångar. Till vill jag säga att det väl inte är såalldeles säkert att en mycket omfattande reglering inom trafikområdet ocksåskulle innebära att man den vägen skulle få en effektivare transportapparat.Det kan kanske i stället bli tvärtom. Ser man på vad som händer påtrafikområdet - och jag vet att ömmar mycket för järnvägstrafik- finner man att ungefär gods skall fraktas ikombitrafiken på järnväg. Detta innebär att vi 1990 får se ungefär 500lastbilar färre på de svenska vägarna än vad vi gör . Det är en utvecklingsom pågår som vi minskar den reglering vi har när det gälleryrkestrafiken. Jag tycker att det är ett fint exempel på att man med minskaderegleringar även kan åstadkomma en bättre godstrafikförsörjning. Så något mer om 1985 års busstrafikreform. Jag kan intebegripa att de borgerliga partierna, främst , är så angelägna om attden skall avskaffas. Avskaffar vi den reformen betyder det att vi återinför ettmonopol som innebär att den trafikutövare som har koncession på en viss sträckaockså har ensamrätt när det gäller trafiken. Ni sjunger ju frihetens lov i såmånga andra avseenden, men när det gäller just denna reform slåss ni med näbbaroch klor för att återupprätta ett monopol som vi har avskaffat. AnL 86 (vpk) replik: Här stod alldeles och var sätacksam för avregleringen, och vi vet hur kraven från borgerligt håll brukar seut på trafikområdet ... Jag fårerinra om att repliken gäller anförande. AnL 88VIOLA (vpk) replik: Jag vänder mig just till ochtalar om att avregleringen är något som de borgerliga är tacksamma för. Vi färbelägg för detta . Jag håller med om att det inte är säkert attett omfattande regelsystem i sig leder dit jag vill. Frågan gäller vilkakrafter det är som styr den uppluckring och förändring som sker i samhället medanvändning av 7 protokoll 1986/87:46 Prot.1986/87:46 precis det begrepp som själv använder: etteffektivt transpbrt- 10december 1986 system. Effektivt i vilken bemärkelse? För att gagna vilka grupper i 77 ', ., . samhället?Det är sådana frågor man måste ställa. . . Z , , , , . .. , r, Som jagsagt mänga gånger frän denna talarstol när vi diskuterat trafik och transportpolitikär det naturligt att anlägga ett ideologiskt perspektiv. skall inteanklaga de borgerliga för detta. Ju tydligare de är när de ställer krav utifrånsin borgerliga ideologi, desto bättre och lättare är det naturligtvis att Jag vill ta upp ett exempel igen där jag verkligen intetycker att jag fått klart besked. Det exemplet visar dessutom att vägtrafiken,som den nu fungerar, inte handlar om sund konkurrens - detta borgerliga slagordsom används i alla möjliga sammanhang. Det är ju tvärtom en osund konkurrens omman jämförmed hur det har fungerat när det gäller de problem som t,ex, vägtrafiken förorsakar för och andra seriöst sköttatransportföretag. Om man nu luckrar upp bestämmelserna när det gällersamhällsprövning och etableringskontroll leder det till ökad kontroll. Det är vi överens om. Men om det öppnar slussarna för fler överträdelser än tror jag inte att det går att nöja sig med att övervaka systemet bättre i stället,för det har skett utomordentligt dåligt och har inte fungerat bra. Om man luckrar upp bestämmelserna är det snarare troligt att det blir en negativ vändning och att överetableringen leder till de negativa effekter som jag talade om, . Ett slopande av behovsprövningen när det gällertransportförmedling är något som jag anser att man måste vända sig emot. Detfår också de negativa konsekvenser jag nämnde tidigare. Jag skulle vilja attOlle Östrand något klarare än talar om ifall det är ytterligareuppluckring på gång på desssa områden under parollen "ett effektivttransportsystem", AnL 89 () replik: Jag vill påminna om vad som ståri den proposition som vi nu behandlar. Han glömmer det varje gång han går uppoch talar om att han vill ha bort monopolet. Där står på s, 11: "Genomstegvisa reformer grundade på uppfattningen att en sund konkurrens mellan olikatrafikföretag främjar effektiva transporter har regelsystemet anpassats imarknadsekonomisk riktning. Jag anser att denna utveckling bör fortsätta. Grundtankeni det fortsatta reformarbetet på detta område bör vara att fri konkurrens iförening med ett riktigt utformat kostnadsansvar leder till en effektivareresursanvändning och en bättre fördelning av transportarbetet mellan olikatransportmedel," har fortfarande den underliga inställningenatt man genom reformen 1985 började att ta bort monopolet. Men vad är det somOlle Östrand nu försvarar? Det är väl monopol om något, när trafikhuvudmännenallena skall ha den trafikeringsrätt som finns, OlleÖstrand borde fundera litet mer kring hela utvecklingen när det gäller och jag vill då nämna kostnadsutvecklingen. attkostnaderna och skattesubventionerna ökat med ca 1 miljard Det är denutveckling som vi är på väg mot med de Vissa yrkestrafikfrågor m. m. regler somgäller och som försvarar. Vi från moderata Pröt. 1986/87:46samlingspartiet tycker att det är dags att se över reglerna och få till stånd konkurrens på detta område så att vi får en trafik som är såbillig och bra som möjligt. AnL 90 () replik: Det är, , landstingen ochkommunerna som har ansvaret för den kollektiva trafikförsörjningen. Då ankommerdet på dem att avgöra i vilken mån den kollektiva trafiken skallsubventioneras. Faktum är att vi har en mycket bättre kollektivtrafik ute ilänen nu än vi hade innan länstrafikreformen genomfördes. Så till , Om vi tittar pågodstransportförsörjningen i landet kan vi inte finna några motsättningarmellan järnvägs- och landsvägstrafik. Dessa båda transportvägar måstekomplettera varandra. Järnvägarna kan aldrig ersätta landsvägarna, beroende bl,a, på det förhållandet att vi har landsvägar i medan vi har järnvägar. Det är positivt att man framöver i större utsträckningkommer att överföra godstransporter från landsväg till järnväg. Det är enutveckling i rätt riktning. Och det kan vi göra som vi i vissaavseenden åstadkommer en ökad avreglering. Vi är av den uppfattningen att om vi vill ha enavreglering av exempelvis taxitrafiken bör den ske under ordnade former. Det råder vitt skilda förhållanden i glesbygd och istorstadsområden, I glesbygd är det så att samhället står för helakostnaden för taxitrafiken. Jag är fullständigt övertygad om att i en framtidkan vi få ett förhållande där kommuner, landsting och enskilda taxiföretagkommer överens om hur man skall ordna en tillfredsställande trafikförsörjningmed taxi i glesbygd. Det tror jag blir av värde för de människor som bor iglesbygd, I storstadsområdena däremot står samhället för av taxiskostnader. Förhållandena är alltså helt olika. Till slut några ord när det gälleren omprövning av trafikpolitiska beslut. Jag är övertygad om att vifortare kommer fram till ett nytt trafikpolitiskt beslut om vi bedriver arbetetpå det sätt som föreslås i propositionen. Ni som företräderoppositionspartierna kommer att bli kallade till regelbundna överläggningarunder arbetets gång. Den första överläggningen blir ni kallade till någon gångefter nyår. Jag tror att detta är ett nytt och bra grepp för att snabbtåstadkomma ett beslut. AnL 91HANS i (s): Jag skall försöka låta bli att reta upp OlleÖstrand med mitt inlägg, men jag vill gärna framföra några synpunkter, och jag har i motion 258 hemställt om att arbetsvillkoren för yrkesbilförareändras i enlighet med bilarbetstidsutredningens förslag. Utskottet har svaratatt regeringen troligen inte kommer att använda detta'utredningsunderlag föratt stifta några lagar om ändrade bilarbetstider. En hel del av de problem som vi pekar på i motionen kanlösas genom de åtgärder som har vidtagits. Det är bra att ansvaret förtillsynen flyttas över Prot,1986/87:46 från arbetarskyddsstyrelsen till trafiksäkerhetsverket, men jag ärinte riktigt 10december 1986 nöjd med utskottets uttalande ombilarbetstiderna, Vissa yrkestrafikfrågor m. in. kan en yrkeschaufförs arbetstid förläggas undersexton timmar. Han är enligt nuvarande bestämmelser tvungen att köra i sextimmar i sträck, Alla andra arbetstagare har genom arbetsmiljölagstiftningen enbegränsad sträcktid . Jag tycker det är konstigt att utskottetinte reagerar starkare när det gäller en så utsatt grupp med så stora psykiskapåfrestningar som yrkesförarna. skall det göras en utredning ikommunikationsdepartementet, och utskottet förutsätter att också frågan ombilarbetstiderna då tas upp. Det hade emellertid varit bra om utskottet hadetagit ställning i arbetstidsfrågan. Man behövde inte ha uttalat sig om antalettimmar, man kunde ha sagt att frågan snabbt bör lösas, Bilarbetstidsutredningenkom , startar en ny utredning, och vi vet inte hur länge den kommer atthålla på. Eftersom reservation 12 tillstyrker BengtSilfverstrands och min motion kommer jag att rösta på den i voteringen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (en parlamentarisk översyn av yrkestrafiklagen) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 19 förreservation 1 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (avveckling av tillståndsprövningen inomyrkestrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 43 förreservation 2 av och , Mom. 4 (omprövning av trafikpolitiska beslut) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 116 förreservation 3 av m, fl. Mom. 5 (busslinjereform) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 149 förreservation 4 av m. fl. Mom. 6 (slopande av behovsprövningen förgodslinjetrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 17 förreservation 5 av ,