prot · GA0975 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag ärmedveten om att uppskov med reavinstbeskattningen inte kan beviljas som lagennu är utformad. Enligt min mening är det uppenbart obilligt. Jag hoppas attfinansministern vill medverka till att en förändring sker . Nuvarandelagstiftning innebär att ett handlande som från mänskliga utgångspunkter ärhedrande behandlas sämre än ett handlande som kan vara styrt av vårkomplicerade skattelagstiftning. Jag hoppas att finansministern delar min uppfattning attdet fall som jag har tagit upp behandlas på ett högstotillfredsställande sätt. Jag tycker inte att det vore att locka utfinansministern på hal is att begära ett besked om att finansministernverkligen har den uppfattningen. Ett sådant besked skulle vara utomordentligtvälkommet. Överläggningen var härmed avslutad. 24 §Svar på fråga 1986/87:379 om svensk text till flnskspråkiga TV-program har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i frågan om svensk text till finskspråkigaTV-program. Frågan syftar på den utsändning av en finländsk TV-kanalsom sker över . För sändningarna gäller lagen (1986:3) omrundra- Enligt lagens 2 § skall sändningen bestå avvidaresändning av program som eller har sänts iFinland av det finländska rundradioföretaget . Programmenvidaresänds i det skick de har när de sänds i . För utsändningen i svarar Riksförbundet Finskaföreningar i . Svenska staten står för de tekniska kostnaderna förrundradiosändningen medan svarar för övriga kostnader.Sändningarna innehåller program på både finska och svenska,språket. a.sänds ett dagligt nyhetsprogram på svenska. En avgörande förutsättning för att utsändningariia skullekunna inledas var den ändring i upphovsrättslagen (1960:729) somurädde i kraftden . Ändringen innebär att ett avtal om återutsändning av verk somingår i en trådlös ljudradio- eller televisionsutsändning under vissaförhållanden kan ge rätt att vidaresända även verk av upphovsmän som stårutanför den avtalsslutande organisationen. Ett villkor för att detta skallgälla är att det rör sig om en samtidig och oförändrad vidaresändning, dvs. attingen ändring har gjorts i förhållande till den ursprungliga sändningen. Textning till svenska utöver vad som sker när programmensänds i skulle dels leda till kostnader i för självatextningen, dels skapa upphovsrättsliga problem. Mot denna bakgrund är jag inteberedd att vidta några åtgärder av det slag som frågeställaren åsyftar. Jag kan tillägga att sändningarna över Storstockholmsområdetskall avlösas av TV-sändningar via . Enligt de förutsättningarsom gäller för dessa skall program på finska språket översättas till svenska. Om svensk text till finskspråkiga TV-program 95MARGARETA (): Jag tackar statsrådet för svaret och hoppasverkligen att jag inte har blandat ihop några begrepp . Min undran gälleregentligen både och televisionen. Jag uppskattar verkligen bådasansträngningar att ge samhällsinformation till olika invandrargrupper om derashemländer och på deras eget språk. Men ur den största invandrargruppen, den finländska, harman sorterat bort de svensktalande. har deras företrädareuppvaktat både och televisionen, och jag skulle aldrig habesvärat kulturministern med den här frågan om jag sett någon annan möjlighetatt påverka . skall välja ny riksdag, och valrörelsenpågår för fullt. Riksradio och Lokalradio ger valinformationpå finska, men finlandssvenskarna får ingen information alls. JönköpingsLokalradio utgör ett lysande undantag. Den har också något så ovanligt somtvåspråkiga ungdomsprogram. och televisionen sänder ett sammandrag avveckans nyheter, Viikkokatsaus, och det är inte textat till svenska. Enlustighet som jag noterat är att när en intervjuad person i programmet intetalar finska, då kan man texta det till finska. , men det sänds bara och har intehaft någon information om finska valet. Om svensk text till finskspråkiga TV-program har företrädarna uppvaktat både SverigesRadio och televisionen, och jag vet att man också har varit i kontakt medkulturministern. vet jag att skall sköta sin verksamhet inomramen för avtalet med staten och utan inblandning av , men med hänsyntill företagets monopolställning och att man inte på något sätt visat att manförstått vad har uttalat, anser jag att man missbrukar den integritetsom avtalet garanterar. Någon måste faktiskt säga ifrån, och de som hör av sigför att de är missnöjda tror att det är politikerna som har det ytterstaansvaret och då i synnerhet kulturministern. Därför, herr talman, skulle jag vilja veta vilkamöjligheter styrelse egentligen har att ge direktiv som stämmermed mening utan att det uppfattas som otillbörlig inblandning. styrelse har naturligtvisalla möjligheter att uttala uppfattningar och ta ställning inom ramen för detuppdrag styrelsen har fått. Jag är ledsen att rnitt svar uppenbarligen kommit attligga något vid sidan av den fråga som egentligen hadevelat ställa. Skälet var den referens som gjordes till kulturutskottetsuttalande, och det handlade just om överföring av finska TV-program tillSverige över Nackasändaren. Det var därför mitt svar koncentrerades till dem. Frågan om textning eller svenskspråkiga program riktadetill finlandssvenskar i har jag haft uppe tidigare, och jag harnaturligtvis förståelse för att svenskspråkiga finländska medborgare i Sverigehar behov av information exempelvis inför ett val. är det inte utanvidare givet att man skall definiera människor som går omkring i det svenskasamhället och talar svenska som bärare av ett minoritetsspråk eller ettinvandrarspråk. Jag måste erkänna att för mig är det svårt att definierasvenska, talad i , som ett minoritetsspråk. Det är naturligtvis skälettill att den här gruppen, i de speciella fall då det kan finnas behov av entill den riktad information, möjligen inte alltid har uppmärksammats. Mengenerellt vill jag ändå säga att jag tror att den finlandssvenska gruppen iSverige har jämförelsevis goda förutsättningar att hålla sig informerad om vadsom händer både i vårt land och i . 97MARGARETA (): Jag tycker inte heller att finlandssvenskarnatillhör en språklig minoritet, men de tillhör en etnisk minoritet. De harfortfarande känslan av att tillhöra en nationalitet. De har en egen kultur, ochde har ett eget språk, nämligen i . är ju tvåspråkigt. För migär detta i högsta grad en demokratifråga. sammanträder , och jag tyckeratt det vore väldigt genant om någon då skulle kritisera oss för attdiskriminera en etnisk minoritet. Men jag är väldigt glad att uppmärksammat problemet och hoppas att han tycker att något borde kunnarättas till. Helt kort: I avtalet med talas om invandrare och minoritetsspråk, och det är därför vihar den situationen. 99 (): Jag delar statsrådets mening och vet att detstår så, men jag tycker att det är en olycklig formulering, och.det får manockså försöka göra någonting åt. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Anmäldes och bordlades 1986/87:74Näringspolitik inför 1990-talet 1986/87:80 Forskning 26 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den18 februari 1986/87:182av () till finansministern om hemvårdsbidraget: Många äldre personer har kunnatskaffa sig en trygg service i hemmiljö med hjälp av s. k. hemvårdsbidrag. Dethar varit möjligt genom att en eller flera anhöriga har ställt upp med hjälpoch stöd i en omfattning som skapat trygghet och trivsel. Kommunerna har bidragit till arrangemanget medhemvårdsbidrag, vilket i de flesta fall rört sig om några imånaden men ibland upp till ett par . 1985 var det 86kommuner som tillämpade någon form av hemvårdsbidrag, och totalt kostade detkommunerna ca 53 milj. kr. Detta belopp kan jämföras med kostnaderna för socialhemhjälp, som uppgår till ca . har hemvårdsbidraget varit skattefritt ochbetraktats som ett uppskattande stimulansbidrag till den äldre och hennes/hansanhöriga. Service/vårdnadseffekten av bidraget har sannolikt varit mångfalt störreper krona än i t. ex. den sociala hemhjälpen. har bestämt att hemvårdsbidraget skallbeskattas fr. o. m. Effekten kan bli förödande.Hemvårdsbidraget kan inte längre utgå till vårdmottagaren, för då uppstår bådedubbelbeskattning och arbetsgivaransvar med kostnader för sociala avgifter.Kvarvarande nettovärde på hemvårdsbidraget blir i storleksordningen 20-40 %.Det är uppenbart att beslut är ett dråpslag mot enkostnadseffektiv och uppskattad vårdform. I en delfall kan kommunerna anställa den anhöriga och till en merkostnad på medverka till att nettovärdet på hemvårdsbidragetbibehålls. I de fall flera anhöriga deltar i service/vårdarbetet är ettanställningsförhållande knappast möjligt. En del anhöriga vill inte ha ettanställningsförhållande med kommunen. Många äldre och deras anhöriga har också reagerat mycketnegativt på beskedet om beskattning. Hanteringen av bidraget kompliceras.Pensionärer som inte deklarerat har fått en förtrycktdeklarationsblankett och kommer - om inget görs - att få betala skatt förförsta gången . De har inte fått någon inkomstförstärkning, och fördem är förändringen ologisk och ofattbar. De anhöriga känner att deras insatserför att lämna vård och service nedvärderats och uppfattar det som en signal omatt deras insatser inte är önskvärda. Alternativet till fortsatt service/vård i hemmet kan bli"ålderdomshem" (med helinackordering) eller sjukhem.Kostnaden föt detta är 150 000-200 000 resp. . - attjämföra med hemvårdsbidragets kostnad på . De frågorman måste ställa är bl. varit medvetet om konsekvenserna av sitt beslut? Är det rimligt att slå ut en kostnadseffektiv ochuppskattad service/vård och drastiskt öka skattebetalarnas kostnaderför att åstadkomma motsvarande service/vård? Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jag ställaföljande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att hemvårdsbidraget även i fortsättningen skall kunna möjliggöra enkostnadseffektiv och uppskattad service/vårdform? 1986/87:183 av () till utrikesministernom de internationella reglerna för fiske- och handelsfartyg; Ett sätt för stormakter att utökasitt inflytande över små stater kan vara att utsätta dem för på olika sätt förödmjukandebehandling. Internationella folkrättsliga regler och regler för avtal mellannationer kan tillämpas på ett sätt som antyder att stormakten vill visa denmindre staten att nationell suveränitet kan antas vara ett begrepp som hanterasolika från fall till fall. För oss i , med vår av oss själva definierade ochav ingen garanterade alliansfria politik, är det viktigt att inget tvivel råderom att vi betraktar oss som likaberättigade med andra stater vad gällerhävdandet av vårt territorium och våra medborgares rätt tillicke-diskriminerande behandling. Det öppna samhället kommer, vid jämförelser med meraslutna samhällssystem, ibland i vad som kan synas vara oförtjänt underläge. Ett irritationsmoment för kustbefolkning och yrkesutövandefiskare är att olika regler tycks råda vad gäller t. ex. sökandet av nödhamn,vistelse i territorialvatten och t. o.m. behandling på internationellt vattenav ickestatsfartyg. Jag villfråga utrikesministern; Ser utrikesministern någonmöjlighet att i internationella överläggningar med strandstaterna kringÖstersjön tillse, att en likvärdig behandling av de olika staternas fiske- ochhandelsfartyg uppnås när det gäller t. ex. möjligheterna att söka s. k.nödhamn på annan stats område? 1986/87:184 av () till statsrådet om anställning som dagbarnvårdare för egna barn: I TV-programmet i TV 2den presenterades en mor som hade sex minderåriga barn. Under småmateriella omständigheter hade tydligen familjen skapat en harmoniskfamiljegemenskap. Mamman var hemma hos barnen och gav dem kärlek, omsorg ochvård, och hon uttalade mycket entydigt att detta också var hennes önskan. I magasinprogrammet deltog från regeringspartiets sidariksdagsledamoten . Hon uttalade att "när man har såmånga barn som Du (syftade på sexbarnsmamman, min kommentar) tycker jag att detär en utmärkt lösning att kunna bli anställd som dagmamma, men man kan kanskeinte direkt säga att alla som bara har ett barn skall kunna bli anställd, fördå kan det bU lite mer komplicerat. Men har man så här många barn är det enutmärkt lösning." - Om man har tre barn, som Du har, skulle Du dä tycka attdet var OK (med anställning som dagbarnvårdare, min kommentar)? - Detkan man diskutera, svarade . - Och det är välen skillnad jämfört med , i din attityd eller i densocialdemokratiska attityden? - Nej, det trorjag inte---- , svarade . I många av vårt lands kommuner försiggår endebatt om den lagliga möjligheten att utbetala en form av ersättning tillföräldrar som vårdar och fostrar egna barn, via anställning som dagbarnvårdare.Debatten har motiverats dels av intresse för valfrihet inom barnomsorgen, delsav insikten om att det för flera kommuner blir svårt att nå det av riksdagenuppsatta målet om förskola för alla barn . Det är viktigt att entydigabesked ges till kommuner som söker nya vägar inom barnomsorgen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: År statsrådetberedd att medverka till en ändring av nuvarande bestämmelser beträffande familjedagbarnvårdare,så att det blir möjligt för kommuner att anställa föräldrar med många barn somdagbarnvårdare, med uppgift att vårda de egna barnen? Om så ärfallet, kommer även föräldrar med två eller tre barn att få möjlighet att räknasina barn som underiag för dagbarnvårdariön? Prot.1986/87:75 27 § Meddelande om frågor ... .. , ' ~ Meddelades att följande frågorframställts Meddelandeom frågor j . 1986/87:384 av () tillfinansministern om löntagarfondernas verksamhet; Löntagarfonder infördes genomett demokratiskt beslut i riksdag. Ett av syftena med fonderna är attkunna förse mindre företag med riskkapital. har en tilltänkt affärmellan tjänstemän i en affärsbank och en löntagarfond förhindrats genom klartodemokratiska metoder. a. har hot och trakasserier förekommit isammanhanget. Jag vill därför ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänkerfinansministern vidta i syfte att slå vakt om att löntagarfondernas verksamhetkan fullföljas enligt i demokratisk ordning fattade beslut? 1986/87:385 av () till statsrådet om : , Är regeringen beredd att godtaatt byggnadsminnesmärket , , byggs om tillrestaurang? 1986/87:386 av () tillsocialministern om reglerna för omhändertagande av barn: Två fall av omhändertagande av barnär aktuella i mitt hemlän. Det ena gäller ett barn som med tvångförts från fosterföräldrarna till den biologiska fadern. Det andra gäller ettbarn som fråntagits rätten att vara hos sin biologiska mor. Med anledning av de reaktioner dessa fall givit upphovtill vill jag till socialministern ställa följande fråga: Avser statsrådet ta några initiativför att se över gällande regler för omhändertagande av barn? 1986/87:387 av () tillutrikesministern om handläggningen av visst asylärende vid svenska ambassadeni : Enligt uppgifter i massmedia sökteen tidigare minister i asyl på den svenska ambassaden i ett parmånader innan han blev mördad. Olika besked har lämnats om orsaken till att haninte fick hjälp att lämna landet. En UD-tjänsteman har i förklarat att ministernfick beskedet att han måste söka asyl i ett annat land. Undantag kunde baragöras om det förelåg omedelbar livsfara, och så bedömde man inte situationen.En annan UD-tjänstemanhar i samma tidning förklarat att den före detta ministern själv intevill att förhandlingar skulle tas upp med den nya regimen. UD-tjänstemanhar enligt hävdat att ställt sig positivt men att det inteförelåg någon formell asylansökan. Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern: Vad är orsaken till att den föredetta ministern i inte fick hjälp av den svenska ambassaden? 1986/87:388 av () till justitieministernom åtgärder mot snatteri: Snatteri i varuhus och butiker harutvecklats alltmer till ett ekonomiskt och socialt problem. Personal av olikakategorier som arbetar inom handelns område upplever i många fall en otrygg ochstressad situation. Snattare å sin sida uppfattar att det mot bakgrund av ringarisk för straffpåföljd "är gratis för såväl ungdom som äldre att begåvardagsbrott av typ snatteri". Vilka åtgärder avserjustitieministern vidta för att stävja omfattningen av snatteri? 1986/87:389 av () till statsrådet om biståndssamarbetet med : presenteradenyligen en rapport som beskrev brutal, omfattande och systematisk tortyr ietiopiska fängelser. I vittnesmål efter vittnesmål har offren berättat förAmnesty att de blivit utsatta för upprepad tortyr i syfte att förmå dem atterkänna inblandning i politisk opposition och namnge motståndare till regimen.Tortyren har också drabbat medlemmar av protestantiska kyrkor för att förmå dematt avsvära sig sin tro. En del av offren har förts bort efter tortyren,uppenbarligen för att dödas i hemlighet. Andra har dött i samband med tortyr.Det finns likaså rapporter om att skolungdomar har torterats. Offren har hotats med att de kan bli fängslade igen om deavslöjar hur de har blivit behandlade. Det svenska biståndssamarbetet skall enligt en enigriksdag främja en demokratisk samhällsutveckling. Mot dennabakgrund vill jag fråga biståndsministern; Vilka slutsatser kan enligtregeringens mening dras beträffande biståndssamarbete av Amnestys rapporter omtortyren i ? 28 §Kammaren åtskildes .