prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag kan dock inte underlåta att ändå känna oro medanledning av de fyra alternativ som generaldirektör har när det gäller att granska Norrlandstrafiken, åtminstone så som de har redovisats i tidningarna. Jag har svårt att se att något alternativ är särskilt positivt då det gäller att åstadkomma en utveckling i inland. Särskilt i fråga om ett alternativ har jag mycket svårt att förstå att det behöver utredas, nämligen alternativet att det inte skall gå några tåg norr om . Den deklaration som kommunikationsministern har gett här Prot; 1986/87:118 Om den framlida järnvägspolitiken 114 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna taletiden ärtyvärr överskriden. 115 Kommunikationsminister : Frutalman! Jag har redan i svaret sagt att de uppgifter som har gått ut imassmedia är felaktiga. Det finns inget sådant förslag inom SJ. Det var intedetta som det framlagda förslaget handlade om, utan det gällde andra i och försig viktiga saker. Jag kan väl tillägga med anledningav det senaste inlägget att det utredningsuppdrag som vi lämnade för ett parmånader sedan när det gäller Norrlandstrafiken syftar inte till att avvecklaNorrlandstrafiken utan det syftar till att undersöka hur rhan på olika sättkat\ förbättra trafikförsörjningen i . Det är klart att om man skallha underlag för en sådan diskussion får man undersöka olika alternativatrafikförsörjningsmöjligheter. Men inga beslut kommer att fattas utan ingåendediskussioner med bl. a. kommunala företrädare i dessa delar av landet. 116VIOLA (vpk): Utgångspunkten för min fråga var vilkasignaler SJ självt hade kommit med . För att få SJ påfötter så var den enda chansen en rent affärsmässig drift, sades det, och manskall bara köra tåg där det är lönsamt. Om den framtida järri-vägspolitiken Jag vill haka på där slutade,nämligen beträffande de fyra alternativ som bl. a. det privata konsultföretagetIdevo har lanserat. Är det inte så, , att här lanserar man fyraalternativ, varav ett är så otroligt rått och stentufft att det med detsammakan avfärdas? Men vilket alternativ är det näst hårdaste, som regeringen kanskekommer att stanna för? Jag tror att det, precis som jag har sagt i min fråga,handlar om rent privatkapitalistiska utgångspunkter. Några som helst garantierhar vi inte fått att järnvägen i skall få behållas sådan somden är. 117Kommunikafionsminister : Fru talman! SJ;s styrelse kan i ochför sig utveckla sina egna synpunkter, men jag har aldrig uppfattat saken såatt har menat att man skall avveckla all olönsam trafik. Vad SJ;s styrelse har sagt är att om SJ skall bedrivatrafik som inte är lönsam, får anslå medel för det. Det är bl. a.därför som vi har överläggningar mellan partierna kring hur mycket resurser somkan ställas till förfogande för den typen av trafik, och det har alltså ViolaClaesson och andra partiföreträdare här i under den närmaste tidenmöjlighet att påverka. 118 (vpk): Jag ber att få tacka för det. Men jag skullevilja ha en sak litet mera klarlagd. Man kan säga att det är Indevos och SJ:s sak att tittanärmare på de fyra alternativ som har presenterats, men ingår de i deöverläggningar som skall äga rum framöver mellan riksdagspartierna ochkommunikationsdepartementet. En sak som många är oroliga över är om man skalltitta på ett alternativ som Indevo väldigt klart har förespråkat men som ärnegativt för personalen. Kanske vi skulle kunna få veta litet grand om var SvenHulterström står i den frågan: Kommer man att ta mer hänsyn till SJ-personalenän till Indevos förslag? 119 Kommunikationsminister : Frutalman! SJ har inte presenterat fyra olika alternativ. SJ har presenterat,efter utredning av olika alternativ, en skrivelse med begäran om att ägaren,ytterst alltså denna riksdag, skall bidra med ett antal miljarder för attsanera SJ:s ekonomi. Vid de överläggningar som vi har skall jag med stortintresse lyssna på hur och andra anser att vi skall få fram depengarna. Överläggningen var härmed avslutad. 29 §Svar på fråga 1986/87:528 om de värnpliktigas veckoslutsresor har frågat mig om jag avser attvidta några åtgärder med anledning av att ett regemente i inlettförsök med hemresor för de värnpliktiga med buss i stället för tåg. De aktuella bussresorna är en följd av beslutår om åtgärder för att få ned kostnaderna för värnpliktigas hemresor.Beslutet innebär att ett ökat kostnadsansvar läggs på de lokala militära cheferna. Om man från sida säger ja till besparingar ochdelegering av beslut kan konsekvenserna bli, som i detta fall, att SJ:strafikunderlag minskar. Mot bakgrund av att det hela grundar sig på ettriksdagsbeslut finner jag det inte rimligt att regeringen ingriper i de avtalsom försvarsmakten sluter med olika trafikföretag. Om de värnpliktigas veckoslutsresor 121 (): Jag tackar för svaret, menjag är besviken på innehållet. Nog måste det ändå ligga i regeringens intresseatt de värnpliktigas resor företas med tåg i stället för med buss. Enligt minmening finns det många orsaker till det. Det är självfallet tryggare och bekvämare för de värnpliktigaatt åka tåg än att åka denna långa sträcka med buss. Dessutom är det bättre förSJ på det sättet att det blir mer trafik på järnvägen, och det blir mindretrafik på vägarna. Vi kan väl inte vara oense om det förhållandet att ju mertrafik som förs över i "fel" riktning, dvs, från järnvägen tilllandsvägen, vilket betyder sämre förutsättningar för järnvägstrafik och sämreförutsättningar för miljön, desto mer kommer kravet att öka på vägbyggandet -vi vet att det är väldigt stort. Trafiksäkerhetsskäl talar för, som jag har sagt, att detvore bättre att resorna företas med tåg i stället för med buss. Jag kan intekomma ifrån misstanken - flera talare som har varit uppe tidigare i andrafrågor har berört det - att detta kanske är början till att järnvägstrafikenförsvinner norr om , och det vore verkligen att djupt beklaga. Jag tycker att det är litet syndatt kommunikafionsministern skyller på ett beslut som har fattattidigare. Jag hade faktiskt förväntat mig ett aktivare svar från SvenHulterström. 122Kommunikationsminister : Fru talman! Om beslutaromdecentralisering och delegering till de lokala militära cheferna, kan man intesedan komma och säga att man tycker illa om de beslut som man har givit dessa iuppdrag att fatta. Det är bara på den grunden som jag menar att regeringen integärna kan ingripa i enskilda ärenden av det här slaget. Annars har vi välungefär samma synsätt, nämligen att det är bra att så mycket som möjligt avtransportarbetet sker på tåg. Såvitt jag vet pågår avtalsförhandlingarmellan SJ och överbefälhavaren inför nästa utbildningsår. Från SJ:s sida harman i alla fall Om ersättningsarbete åt friställda inom förhoppningenatt förhandlingarna skall kunna ge ett avtal med försvaret. Hur detkommer att se ut i detalj vet vi givetvis inte . 123 (): Jag är medveten om att har fattatdet beslutet, men jag menade att om man inte bara ser detta rent, som mansäger, företagsekonomiskt utan ser vad det innebär totalt för landet i frågaom miljöeffekter, trafiksäkerhet och annat, borde man ju inte minst frånkommunikationsministerns sida ha litet åsikter om att det som håller på attske är fel och vara beredd att försöka vidta åtgärder. Det kan handla t. ex. om att ge SJ särskilda möjligheteratt ge rabatter och annat. Vi borde vara ense om att det är betydligt bättreför de värnpliktiga att åka tåg än att åka buss. Det gäller att komma tillrätta med problemet så att det inte blir en fortsättning på det prov man nupåbörjat. Överläggningen var härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1986/87:537 om ersättningsarbete åt friställda inom har frågat mig om det ärSSAB:s ägares uttryckliga vilja som genomförs av dess koncernstyrelse när 2 200jobb skärs bort inom företaget, samt vilka nya arbetsuppgifter som skallerbjudas de arbetslösa. Det förslag till strukturplan som ledningen för SSAButarbetat syftar till att få ett starkt och konkurrenskraftigt företag inför1990-talet. Ägarna skall inte godkänna planen. Styrelsen har ägarnas uppdragatt sköta företaget på ett sätt som innebär att företaget kan överleva på långsikt. MBL-förhandlingarna angående strukturplanen avslutades utom vad gäller i . Förhandlingar om trygghetsfrågorna har ännuinte påbörjats. Regeringen är fast besluten att göra allt för att hjälpade människor och regioner, som kommer att drabbas av neddragningarna vid . 125 (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret påfrågan. Den kanske kunde ha ställts under SSAB-debatten; i så fall hade vi haftsaken undanstökad. har i alla fall industriministern med klarhet sagt attdet är ägarnas uppdrag som denna styrelse har. Därmed har han också sagt attdet är regeringen som har tillsatt en ny styrelse, vilket medförtbörsintroduktion och att 2 200 jobb försvinner i gruvorna i ochDannemora, i och elektrostålverket i Domnarvets järnverk ochfrivalsver-ket i . Därmed får man också konstatera att regeringen sattplanlösheten i system. Det är detta frågan egentligen gäller. för mer sedan, men ännu inte gett arbetarna och regionen något besked omvad man egentligen skall göra med regionen. Några statsråd har-anmält att det kan kommasvar från regeringen huruvida gruvan i skall få respiteller kortare, om de arbetande skall få arbetsmarknadsutbildning och därmedflyttning eller om några andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall vidtas. Därmed har regeringens handlande, som jag sagt tidigare,blivit en politisk terror mot befolkningen. Den oro som finns inom företagenoch i omgivningen är oerhört stor. Man är bitter mot regeringen, när den nuäntligen, som jag tycker, tar bladet från munnen och säger: Det är vi som haransvaret för detta - men vi har ingenting att erbjuda! Jag vill också ta tillfället i akt att konstatera attlönsamhetskraven består. Industriministerns frånvaro i SSAB-debatten bidrarockså fill osäkerheten om huruvida lönsamhetskraven i skulle varaannorlunda. Jag skulle vilja fråga industriministern: det inte såatt avtalet har gällt och gäller? Om ersättningsarbete åt friställda inom Låt mig först tillbakavisa att strukturplanenskulle ha något med börsintroduktionen att göra. Låt mig också tillbakavisapåståendet att regeringen inte avser att göra några insatser för de människoroch regioner som drabbas. , fru talman, vissa människor, däribland Lars-OveHagberg, gör det lätt för sig. Det enda de gör är att kräva och anklaga. Jaghar aldrig under mina många frågestunder här i med honom föra fram ett enda konkret förslag. Han är en av dem som heltbortser från sjunkande stålpriser, sjunkande malmpriser, sjunkande dollarkurseroch minskad efterfrågan på stål och malm. Detta är rena obetydligheter försomliga inkl. . Men vi kan ju inte äta upp det stål viproducerar och den malm vi bryter, även om somliga är mycket stora i mun. Dessamänniskor gör företagandet till den enklaste sak i världen. De anser bara attägaren är dålig, för passiv eller gömmer sig och att företagsledningen är usel.Varför inte pröva på att ta över, äga och driva en gruva eller ett stålverk?Jag kan säga till att den som vill köpa skall få bra villkoroch en rejäl slant med på färden. Det går inte att bortse från attdet är stålkris i hela världen. Ingen ljusning är i sikte på deninternationella stålmarknaden enligt ,'som offentliggjordeberäkningar som pekar på en mycket stor överkapacitet när det gäller stål. Idetta läge gäller det att vi rustar upp svenska stålföretag och ser till att deinvesterar så att de blir konkurrenskraftiga. Det är detta som vill göra,men det verkar totalt bortse från. 127LARS-OVE :(vpk): Det var mycket stora ord av enindustriminister som har planlösheten som målsättning när han ställer 2200 arbetare i ovisshet om vad söm skall hända. Vad jag harföreslagit industriministern när det är kris är att regeringen skall ta tillsamhällsekonomin öch inte öka lönsamhetskraven för att på det sättet rädda såmånga jobb som möjligt. 1986/87:1187 maj 1987 Om ersättningsarbete åt friställda inom Det harvarit receptet. Men det har inte industriministern lyssnat på. Somliga, herr industriminister, det är de fackligaföreträdarna. Vpk:s förslag här i är grundat på de fackligaföreträdarnas förslag. Det är en mycket stor oförskämdhet av industriministernatt säga att de har stor mun som de kan äta med. De vill ha sina jobb och ettbesked av landets industriminister om vad som gäller framöver. Men det beskedetkan industriministern inte ge . Detta är den politiska skandalen. Jag syftade inte på stål- och malmarbetarna iDalarna, utan jag syftade faktiskt på . Men att göra insatser iDalarna har inte precis underlättats av vpk:s och agerandenär det gäller regionalpolifiken. Jag har förstått att förvpk;s del är hjärnan bakom beslutet i arbetsmarknadsutskottet. Han har blivitordentligt lurad av de borgerliga. Han har gjort sitt eget hemlän och Boriängeen björntjänst när han medverkat till att minska regeringens möjligheter attvidta långsiktiga åtgärder. Ja, det gör de. Och det kommer attregna pengar över de län som inte är i behov av högre länsanslag, medande behövande i t. ex. kommer att få mindre pengar efter Lars-OveHagbergs inhopp. Och inte är det någon lysande bravad som för människorna i , utan människorna i och kommeratt få sätta sin tillit till den socialdemokratiska regeringen när det gällerregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 129 (vpk); Industriministern riktar sig till mig, meneftersom mitt agerande grundar sig på de fackliga företrädarnas information ochkunskap slår det vidare än så, herr industriminister. Beträffande länsanslagen är det litet patetiskt attindustriministern gör uppvaktningar just i min kommun och i Ludvikaoch om stöd i miljardklassen som han nu i riksdagenondgör sig över ett anslag på 300 milj. kr. När nu kommer att beställa mer pengartill infrastrukturella insatser får vi se om regeringen ställer upp eller inte.Men det gäller alltså inte min person, herr industriminister, utan regeringenspolitik, som i detta avseende sviker de arbetande i . Intill dags datum harregeringen inte ett besked att ge dem som skall ställas på bar backe. Detta ärfortfarande den politiska skandalen. Faktum är, , att man genomöverenskommelsen med de borgerliga partierna om regionalpolitiken totaltminskar det regionalpolitiska anslaget. Det tycks inte alls bekymra ,inte ett dugg, utan det är partitaktiskt motiverat. Jag läser ett och annat av vad säger ute ibygderna och skriver i spalterna. Han har verkligen medverkat till att spridamissinformation och skrämma upp de anställda i regionerna. Man får nästanintrycket att alla neddragningari skall ske , när den avvecklingsperiod som diskuterats iMBL-förhandlingar rör sig och i några fall ännu längre. Jagkänner inte till någon omstruktureringsfråga i vårt land där man har haft en sålång omställningsperiod som det här är fråga om. Men och vissamassmedia har fått det till att framstå som att neddragningarna redan skallske , när vissa åtgärder verkligen sätts in först . Om ersättningsarbete åt friställda inom 131 (vpk): Jag har inte talat om år, jag har uttryckt migom stålrörelsen . Jag har tolkat industriministerns svar så, att han intehar några svar alls till de arbetande. Jag tror att industriministern ochregeringen nonchalerar den oro som en arbetare känner som befinner sig i enregion eller inom en näring med hot att förlora sitt jobb. Man kan intehandskas med dessa människor hur som helst. Men regeringen ger dem inga besked.Man för en politik som gör att jobb försvinner. Man har ingenting i beredskap.Den gamla hederliga principen inom arbetarrörelsen borde naturligtvis gälla,att man innan man lägger ner arbeten ser till att det finns nya. Att efterlevadenna princip har i varje fall landets industriminister inte bidragit till. Hanförsökte här blanda bort korten när det gäller hans egen roll. Men både somägare till och som industriminister gör han platt intet . Jag förstår mycket väl att inte villta en diskussion om regionalpolitiken. Jag tror att han har börjat få litetkalla fötter när han skall förklara för människorna i sitt hemlän att han harmedverkat till en överenskommelse som innebär minskat anslag tillregionalpolitiken och mindre möjligheter att sätta in åtgärder. Så enkelt ärdet. Dessutom fortsätter här att skrämma upp och missinformeramänniskor som berörs av strukturomvandlingen. Det tycker jag är allvarligt aven ledamot av att både ute på fältet och i fortsätta medden skrämselpropagandan, som bara har partipolitiska undertoner. Denna regering har i , iMalmö och på tiotals orter runt om i landet visat att det verkligen görs storaregionalpolitiska, och arbetsmarknadspolitiska insatser för att hjälparegionerna och de människor som berörs av strukturomvandlingen. Vi har gett ettstabilt och säkert löfte till människorna i och påandraSSAB-orterattvi skall ställa uppför dem och göra allt för att hjälpa dem framöver. 133LARS-OVE (vpk): De fackligt ansvariga i Domnarvets ,av vilka de flesta har samma partibeteckning som industriministern, säger i dagatt ett tåg, med i spetsen, har kört över dem och att det ärregeringen som har skickat det dit. Man säger också att MBL är som en pärm utaninnehåll. Jag undrar vem det är som skrämmer. Industriministernanklagar mig för att skrämma, men han slår väldigt brett mot den arbetarrörelsesom känner oro. Han tar inte den oron på allvar. Sedan tilllänsanslagen, herr industriminister. En uppräkning på 200 milj. på länsanslaget betyder 600 miljoner. Om regionalpolitiska insatser i industriministernge för infrastrukturinsatser. Och bara tre kommuner begär en miljard!Vad är detta? Och kommer att begära mer. Då är det upptill regeringens och industriministerns vilja. Men kanske är det så beträffandede 300 miljonerna att man inte ville satsa något mer på infrastrukturen. Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1986/87:564 om regionalpolitiskainsatser i har frågat mig om jag - medanledning av arbetsmarknadsutskottets, som hon uttrycker det, positivaskrivningar om infrastrukturella satsningar - är beredd att med det snarastelägga fram förslag om ett paket med regiönalpolitiska insatser till Gävleborgslän. Frågan är föranledd av att de borgerliga partierna ochvänsterpartiet kommunisterna i arbetsmarknadsutskottet har beslutat gå emot detav regeringen föreslagna nya anslaget för kompetensutveckling öch infrastrukturellaåtgärder i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Om det blir beslut kommer det programarbete försärskilda insatser i inland och andra särskilt utsatta regioner sompåbörjats inom - med utgångspunkt från att de föreslagnamedlen skulle finnas tillgängliga att användas från -naturligtvis att påverkas och försenas. Detta gäller även för insatser iGävleborgs län. Jag kan inte hålla med GunnelJonäng om att majoritetsskrivningarna i utskottets betänkande är positiva -tvärtom. Även om länsanslaget kommer att öka tillhör de län somförlorar på de borgerligas och vpk:s överenskommelse. Den innebär dessutom attanslagen totalt förregionalpo-litiken kommer att niinska nästa budgetår, vilketnaturligtvis är mycket allvarligt. Uteblivet centralt anslag och minskadeanslag totalt för regionalpolitiken minskar givetvis utrymmet förregionalpolitiska insatser, vilket regeringen beklagar. 135GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på frågan. Jag blev oroad när jag läste i tidningarna omindustriministerns uttalande att lägga insatserna åt sidan närindustriministern inte fick igenom sina regionalpolitiska förslag iarbetsmarknadsutskottet. Vi i behöver verkligen stöd. Vi kämpar enhård kamp för vår framtid. Detta behövs, för vårt län har år den nästhögsta arbetslösheten i landet, och år minskar länet sin befolkningmest av alla län i landet. Vi har mycket positivt att falla tillbaka på i vårt län,men vi behöver också regeringens stöd. skrev jag en omfattandemotion om länet och begärde ett X-paket. Den frågan har-senare tagits upp avsocialdemokraterna i ,och har på ett utomordentligt sätt arbetat fram ett förslag tillett X-paket, vilket industriministern känner till väl. När nu oppositionen.ökar anslagen till regionalpolitiken,dels genom större länsanslag, dels genom att öppna för pengar tillinfrastrukturella åtgärder, utgår jag ifrån att äntligen får sinchans. Länet behöver, som jag sade, ökade anslag, och när nuindustriministern t.o.m. kommer att erbjudas mer pengar av är det,som jag ser det, statsrådets skyldighet att lägga fram förslag om pengar tillolika projekt. Framför allt är detta naturligtvis en enastående möjlighet förindustriministern att åstadkomma mycket positivt i länet och att över huvudtaget medverka till en bättre regional balans. Att vi i länet skulle kunna förlora på att ökaderegionalpolitiska satsningar görs är en orimlighet. Industriministerns svar kan bara tolkas på ett sätt:industriministern vill inte medverka till en bättre regional balans ute i våralän. När industriministern säger att anslagen minskar totalt är det fel - detinser alla som läser arbetsmarknadsutskottets betänkande. Om regiönalpolitiska insatser i Nej, , det är inte fel. En sådantabell står att läsa i utskottsbetänkandet. Det är 100 milj. kr. mindre i deborgerligas och vpk;s majoritetsskrivning beträffande regionalpolitiken.Dessutom är det 300 miljoner anvisade för nästa budgetår, för det centralaanslag som de borgerliga och vpk nu säger nej till. Jag kan inte tolka i och för sigbalanserade inlägg på annat sätt än att hon i likhet med nubörjar få kalla fötter och börjar bli rädd för vad hennes parti har ställt tillmed i arbetsmarknadsutskottet. Kanske hon börjar inse att hennes partikamratBörje har fixat en uppgörelse som blir besvärande förcenterpartiet. Det kan inte vara roligt att behöva försvara en nedskärning avregionalpolitiken, en nedskärning som dessutom tydligen har skett påcenterpartiets initiativ. Jag kan bara säga som en vädjan till : Det ärinte för sent att ångra sig och agera. Var med och fäll utskottsmajoritetensolyckliga beslut och ställ upp för regionalpolitiken, när vi diskuterar den den21 maj! 137 (); En minskning av de regionalpolitiska anslagenunder nästa budgetår kan endast ske under en förutsättning, nämligen att industriministerninte ställer upp. Alla som läser betänkandet kan konstatera att det står attutskottet räknar med att det kan komma att behövas större belopp än de 300milj. som industriministern talar om. Regeringen bör, står det, med detsnaraste återkomma till . Dessutom höjs alltså länsanslagen med 200milj. Vi räknar med att detta kommer att ske , för jag trorinte att regeringen är så snål att den minskar länsanslagen till kommandebudgetår. Om regionalpolitiska insatser i hänger jag inte riktigt med - det ärmöjligt att vi har olika utgångspunkter i våra matematiska övningar. Jagtillämpar den princip söm jag har lärt mig i skolan att lägga ihop de olikaanslagen. Då kommer jag faktiskt fill att de borgerliga och vpk minskaranslagen till regionalpolitiken med totalt 100 milj. kr. Så säger : Industriministern måste ställa uppför regionalpolitiken. Det är ju det jag har gjort genom att lägga fram ettförslag om ett särskilt anslag på 300 milj. kr. för nästa budgetår. Men detsäger de borgerliga och vpk nej till. Om har ändrat sig ochtycker att industriministern och regeringen skall ha pengar för att satsa bl.a. i , var då med och säg nej tillutskottsmajoritetens skrivning och säg ja till anslaget på 300 milj. kr. Sägnej till en minskning av regionalpolitiken! Jag förstår inte riktigt hur GunnelJonäng kan komma till en annan slutsats än denna. 139 (): Varför skulle jag säga nej till någonting somjag anser är bättre för mitt län? Den skrivning som utskottsmajoriteten görinnebär mera pengar bl. a. till . Jag kan inte gå emot det, ochjag skulle vilja se de riksdagsmän som kan gå emot det förslaget när den dagenkommer. Jag skall gärna gå igenomsituationen i med och redogöra för det arbete som vihåller på med där. Det är faktiskt så att deborgerligas och vpk:s förslag innebär att kommer att tillhöra deförlorande länen. däremot kommer att vinna på de borgerligas ochvpk;s förslag. Länsanslagen kommer nämligen att regna över alla län.