prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:131 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Upplästesföljande inkomna skrivelse: Härmed får jag vördsamt arthålla om befrielse frånuppdraget som riksdagsledamot fr. o. m. . Dertna framställnirtg bifölls av kammarert. 3 § Föredrogs mert bordlades åter Lagutskottetsbetärtkartde /87:28 betänkande 1986/87:22Socialutskottets betänkartdert 1986/87:31-33 betänkande1986/87:20 betärtkartde 1986/87:24Arbetsmarkrtadsutskottets betänkande 1986/87:18 4 § Företogs fill avgörande rtäringsutskottets betänkartde1986/87:34, skatteutskottets betänkanden /87:44 och 46, justitieutskottetsbetäukanden /87:31 och 32, kulturutskottets betärtkartde 1986/87; 15 samtarbetsmarkrtadsutskottets betänkande 1986/87:17 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. A/ow. 4(Klippens kraftstatiort) ... Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIvar Frartzért m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:131 Mow. 5 (byte av ånggertcratorer i Rirtghals 2) 26majl987 Hemställart Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 52 förhemställan i reservation 3 av m. fl. 3 ledamöter avstod från attrösta. (fp) ärtmälde att hanavsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. () aumälde att hort avsett att rösta rtejmert markerats ha avstått från att rösta. Utskottets motivering godkärtdes med 160 röster mot 106för dert i reservatiort 2 av m.fl. anförda motiveringen. 32ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (investeringar i kärnkraftsartläggrtingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 7 (investeringar i överförings- och distributionsanläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avIvar Franzért och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (investerirtgar i värmeproduktiortsanläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (irtvesteringår i objektgruppen övriga ärtdamål) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 7 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (investeringarrtas allmänna inriktnirtg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIvar Franzért m.fl. - bifölls med acklamation. 13 (sektorsansvar för forskning och utvecklingrörande elkraftsteknik) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 9 av m.fl., dels reservation 10 av Svcrtssort -bifölls med acklamation. Mom. 14 (energimarknadens struktur m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avIvar Franzért m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (försäljning av ) Utskottets hemställart bifölls med 152 röster mot 146 förreservation 12 av m. fl. 77(energiföretag i ) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 40 förreservation 15 av och . Mom. 18 (lokalisering av vattenfallsverkets huvudkontor) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 190 röster mot 111 för utskottets hemställan medgodkänrtartde av den i reservation 16 av m.fl. anfördamotiveringen. Mom. 19 () Utskottets hemställan med godkännartde av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservatiort 17 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 22 (återföring av medel till vattenkraftskommunerna) Utskottets hemställan med godkänrtartde av utskottetsmotivering bifölls med 249 röster mot 52 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 18 av m.fl. artfördamotiveringen. Mom. 23 (stöd till omställnirtg av energisystemet m.m.)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 20 av m. fl. - bifölls med acklamatiort. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation19 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 25 (skyddet av kärnkraftverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. A/om. 26 (beredskap för kärnkraftsolyckor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (information med anlednirtg av ) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 52 förreservation 23 av m.fl. Mom. 28 (reservanordningar vid störningar ielförsörjningen m. Utskottets hemställan - söm ställdes mot reservation 24 avIvar m.fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls! Prot.1986/87:131 betänkande 44 26 maj1987 Utskottets hemställan bifölls med236 röster mot 63 för reservationen av Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 148 förutskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits i reservationen avKnut m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (jourdomstolar) Utskottets hemställart bifölls med 152 röster mot 149 förreservafionen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(samhällstjänst) Utskottets hemställart bifölls med 152 röster mot 148 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (kontraktsvård m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKarin Ahrland m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (fritidsfängelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBjörn Körlof m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4, 5 och 7 (arkeologiska undersökningar) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 236 röster mot 62 för utskottets hemställan medgodkänrtartde av den i reservation 1 av m.fl. i motsvarartdedel artförda motiveringen. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (frågan om vilka institutioner som får genomföraarkeologiska uppdragsundersökrtingar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 1av m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 10 (anslag till Riksantikvarieämbetet:Förvaltrtingskostnader) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av 6 m. fl. - bifölls genomuppresning. A/ow.72 (anslag till Kulturminnesvård) PfOt. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 3 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottetshemställart bifölls. Utskottets hemställart bifölls. Mom. 2 (talan mot beslut om åtgärder rhot domare) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 63 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 1986/87:26om forskning (prop. 1986/87:80 delvis och 1986/87:100 delvis), 1986/87:26 om forsknirtg (prop. 1986/87:80 delvis), 1986/87:27 om forskning (prop. 1986/87:80 delvis), 1986/87:16 om forskrtirtg (prop. 1986/87:80 delvis), försvarsutskottets betänkande - - 1986/87:9 om forskning (prop. 1986/87:80 delvis), 1986/87:23 om invandrarforskning (prop. 1986/87:80delvis), 1986/87:28 om forskning: inomsocialdepartementets verksamhetsområde och inom arbetsmiljöområdet m. m. (prop.1986/87:80 delvis), 1986/87:16 om forsknirtg, såvittavser kulturverksamhet, m.m. (prop. 1986/87:80 delvis och 1986/87:100delvis), 1986/87:27 om forskning m.m. (prop.1986/87:80 delvis och 1986/87:100 delvis), 1986/87:19 om forskning (prop. 1986/87:80 delvis). 1986/87:131 rtäringsutskottets betänkande Forskning, m. m. 1986/87:33om forskning (prop. 1986/87:80 delvis och 1986/87:100 delvis), 1986/87:16 om forskning avseendearbetsmarknadspolitik och jämställdhet (prop. 1986/87:80 delvis) samt 1986/87:19 om byggnadsforskning m.m. (prop. 1986/87:80 delvis och 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attutbildnirtgsutskottets betänkande 26, finansutskottets betänkande 26,justitieutskottets betänkande 27, utrikesutskottets betänkande 16,försvarsutskottets betänkande 9, socialförsäkringsutskottets betänkande 23,socialutskottets betänkartde 28, kulturutskottets betänkande 16,trafikutskottets betänkande 27, jordbruksutskottets betänkande 19,näringsutskottets betänkande 33, arbetsmarknadsutskottets betänkande 16 ochbostadsutskottets betänkande 19 skulle debatteras i ett sammanhang. Forskning, m. m. 1 (): "Den bästa tiden var nog när jag vardocent. En underbar tid. Det var bara forskning och inte mer än 75undervisrtingstimmar ." Så uttalade sig en av våra professorer i konstvetenskap,, i en av de artiklar som återfunnits i på senaretid och som skildrat forskningens verklighet. klagar, med berättigande, över att honinte får tid över till sirt forskrtirtg. Hon får använda och söndagarför att någonting skall bli gjort. Hon får ta fram . ur egeu plårtbokför att kunna bekosta trycknirtgen av den senaste bok som hort har åstadkommit.Ändå är privilegierad i forskarsamhället - hon har ju en fasttjänst. I ert annart av DN-artiklarna kan mart läsa om ertinteriör från strålnings-biologiska institutionen vid ;"vet de flesta inte om de har något arbete ." På denrtainstitution "är bara tre av de 25 forskarna anställda på universitetetsanslag". Detta är ingalunda någort unik situation. En av forskarrta där, docenten , lever på ettstipendium på . ur en fond för oavlörtade docenter. Hon harfått anslag till material för sin forskning- , av ett forskningsrådtill grundmaterial - men irtga pertgar till lön. Hon har också fått pengar förett par mårtader frårt oljebolaget . Hon är och säger att hon ilängdert naturligtvis inte kan leva på detta sätt. En doktorand - litteraturvetaren - säger ien tredje artikel att det ekonomiskt är en katastrof att forskarstudera. Mandrar på sig stora studieskulder, man förlorar irtkomster , och detväntar ingen självklarbelöning när man är framme vid målet. I och för sig kan valet tyckas vara lätt i 25-årsåldern.Man uppmuntras av sin professor, som gärna vill ha fram forskarbegåvningar. Menså småningom blir det kärvare, eller som säger: "gårirt i den gyllene medelåldern med en lört på 6 800 krortor i mårtaden. Ungefärlika mycket som en betydligt yrtgre polisaspirant fär under sinutbildnirtg." Mert i själva verket är det bara ca 4 000 av de 13 000 aktivadoktorartderna som har någon som helst form av forskarlön, alltsåutbildningsbidrag eller doktorandtjärtst. Så ser alltså verkligheten ut bakom fasaden, bakomNobelfester, bakom talet om dert akademiska frihetert, bakom talet omforskningens frihet. Vi har ett forskarproletariat. Om man betänker hursvältfödda många har varit vid universitet och högskolor är det förvånansvärtatt unga människor över huvud taget vill ge sig in på forskarbanan, att de villsatsa på en forskarutbildning. Mot den här bakgrunden förvånar dét inte, att denforskningspolitiska proposition som har lagts fram har fått ett positivtmottagande. För det är inte längre fråga om nedrustning, utan vi kan säga attdet är litet silverskimmer på molnkanten. Det ger förhoppningar om en bättreframtid. Det skall också sägas att den här propositionen i mångt och mycketutmärks av en ärlig vilja att försöka rätta till problemen. Vi brukar så oftafrån talarstolen här i kammaren irtrikta oss på att bara ge ris åt varartdra,att det må tillåtas mig att i det här fallet också överräcka en ros - en rödros kanske - till utbildningsminister . Naturligtvis är det med tanke på den svält som har huseratvid våra urtiversitet som vi fått se den ibland kanske alltför stora optimismsom grundar sig på att forsknirtgen nu skall få 500 milj. kr. ytterligare underde tre närmaste åren. Denna summa kan jämföras med de 600 milj. kr. sombankerrta, då de fartrt att de hade alldeles för mycket pertgar, undrade vad deskulle göra med. De kände sig tvuugna att ställa upp, och som tur var fanrtsdet diverse svältfödda irtsfitutiorter till hartds som behövde litet pertgartill sirt utrustrting. Det är alltså tur att vi har ett kapitalistiskt systemdär bankerrta gär så bra som de i själva verket tycks göra. Ävert om det alltså firtrts mycket positivt att säga ompropositionen, finns det naturligtvis också invärtdrtingar. Det återspeglasinte minst i de 185 reservationer som är fogade till de olika betänkandena,varav 83 faller på utbildningsutskottets område. Jag vill passa på, herrtalman, att , innan jag glömmer det, yrka bifall till samtliga reservationermed moderata företrädare. Vi har en praxis att yrka bifall till samtligareservationer, vilket i och för sig tål att diskuteras. Det finns två huvudinvändningar som jag skulle vilja taupp när det gäller själva propositionen. Det gäller det bristfälliga sambartdetmellan den grundläggande utbildningen och forskningen. Det krävs i olikasammanhartg kvalitet i forskrtirtgen. Det är riktigt. Men det räcker inte med attkräva detta inom forskningen och i forskarsamhället. Vi måste kräva kvalitetinom hela utbildningsväsendet, dys. i hela ungdomsskolan, i hela dengrundläggande högskoleutbildningen och även när det gäller antagnirtgen såvältill gymnasiet som till högre studier. Vi behöverha respekt för kunskap och kompetens, rtågortting som måste Forskning, m: m. Forskning, m. m. genomsyrainte bara forskningen utan också hela samhället. Finrts dert respektert förkurtskap och kompetens? Finns den för utbildningsområdet? Det synes mig varadåligt beställt med detta. Om vi börjar med att titta på vet vi attåtskilliga tusen lämnar skolan som funktionella analfabeter. De kaninte skriva, räkna eller läsa tillfredsställande. De har inte fått lära sigrespekt för kunskapen och för den roll den spelar. Var har vi betygsättningen?Den har haft åtminstone det goda med sig att den ger respekt just förkuuskapen. Kunskapsrelaterade betyg är något som vi moderater alltid harefterlyst. Hur ser det ut med dert framtidagrurtdskollärarutbildningen? Hur skall någon som har studerat matematik underen termin kurtrta undervisa i matematik på högstadiet? Eller - när det gällerantagnirtg till gymnasiet -brister det inte i förkunskaperna ?Var.finrts respekten för kunskapen? När det gäller den grundläggartde högskoleutbildningerthar vi uuder senare år kunnat se hur anslagert har urholkats. Det var enminskning på under /84, och har det irealiteten varit fråga om en fortsatt minskning som anslagen tillforskning har ökat. Vi har alltså fått en tilltagande obalans mellan de bådasektorerna, mellan forskningen och den grundläggande högeskoleutbildningen. Detgår inte, herr utbildningsminister, att ha en syn på kvalitet, kunskap ochkompetens när det gäller forsknirtgen och en annan, ofta motsatt syn när detgäller de stadier som föregår forskningsnivårt. Inte heller finrter man att staten uppskattarforskarutbildning och forskning på det sätt som borde ske. Jag efterlyser medandra ord ert meritvärde-rirtg av dert akademiska utbildningen, där staten somarbetsgivare borde gå i spetsen och vara normgivare. Det enda som har skett äratt en doktorsexamen skall motsvara statstjänst rtär någon söker enstatlig befattning. Vad som borde ske här är en ordentlig inverttering av vilkastatliga tjärtster som bör ha doktorsexamert som formellt behörighetskrav.Detta skulle sanrtolikt stimulera forskarutbildning och skulle troligen ocksåöka respekten för kunskap och kompeteus. En annart skönhetsfläck som vi finner i propositionengäller den skyldighet som man nu vill ge anställda att anmäla bisysslor. Manborde ha avvaktat. Ett nytt system har införts, och det tyder pä klåfingrighetoch också på ert brist på förtroertde för våra forskare och universitetslärarenär man vill ålägga dem en sådan här skyldighet. - Detta om den grundläggande utbildningen, sambandet,helhetsperspektivet. Jag vill också speciellt beröra ett annat område,nämligert den s.k. sektorsforskningen. Det finns rtaturligtvis olika sätt attorganisera forsknings- och utvecklingsarbete. I utförs av allgrundforskning vid våra universitet och högskolor. Det är med andra ord statensom har ansvaret för att ge den fria och obuudna forsknirtgen så gynnsammabetingelser som möjligt. Man har diskuterat uppdragsforskningen rätt mycket -dess rtackdelar mert också dess fördelar. Betydligt mirtdre uppmärksamhet harägrtats åt den politiskt styrda forskningen. Med politiskt styrd forskningavser jag i detta fall uppdrag.som departement eller av departementen utsedda särskildadelegationer samt myndigheter av olika slag lägger ut på universitet ochhögskolor. De totala sektorsforsknirtgsresurserna är enligt UHÄ likastora som de totala resurser som universitetert och högskolorrta förfogar överför forskning, dvs. Men av dessa sexmiljarder är det bara en miljard som går till universiteten och högskolorna. Socialdemokraterna ser uppenbarligen inga problem med denhär politiskt styrda forskningen utan har tvärtom velat uppmuntra den. Mycketav problemert vid våra universitet och högskolor skulle självfallet lösas omanslagsramarna vore högre, och UHÄ har också föreslagit att 30 å avsektorsmyndigheterrtas resurser för forskrtings- och utvecklingsarbete skallanslås till den långsiktiga kunskapsuppbyggnadert, dvs. mellart en och en halvoch två och - detta att jämföra med den endamiljard som går till universitetert och högskolorna. Vi har inom moderata samlingspartiet tagit fasta på dettaoch föreslår att i en första etapp av fackdepartementens medel försektorsforskning skall föras till de berörda fakultetsanslagen och tillforskningsråden. UHÄ pekar alldeles särskilt på några områden där oklarhetråder om ansvarsfördelning och annat. Det är sådant som information och masskommunikation,samhällsmedicin, miljömedicirt och kultursektoru. Detta är områden somhögskolorna och universiteten borde få ett direkt ansvar för. Därför föreslårvi i det här sammanhanget en avveckling av delegationert för social forskning,av , statens råd för byggnadsforskningoch arbetarskyddsstyrelsens forsknirtgsavdelrting. Vi kan också tänka oss att andra organ böravvecklas eller att mart i varje fall bör överväga att avveckla dem. Dit hör t.ex. trartsportforsknings-berednirtgen. Över huvud taget kan vi konstatera att sektorsforskningnaturligtvis alltid kommer att förekomma i viss utsträckning, men det kartirtte vara riktigt att lägga dert tyngd på den som regeringert vill göra.Medlert borde i stället överföras direkt till urtiversitetert och högskolorna. Mycket annat skulle vara att säga om de olikareservationerrta, mert jag avstår från att gå in på dem i detalj. Jag skallinte heller beröra många av de andra områden som vore intressanta att ta upp:hur man skapar en kreativ miljö vid våra universitet och högskolor, hur man gerämnena ert starkare ställning, hur man kart föra över ansvaret för byggnaderoch lokaler till universiteten och högskolorna. Jag skall bara sägaett par ord om två angelägenheter. Temaforskningen vid har tagits uppi den moderata partimotiortcrt. Vi kan med tillfredsställelse notera attutskottet förutsätter att UHÄ skall få i uppdrag att utarbeta ert långsiktigplan för fortsatt uppbyggnad av temaforsknirtgert och att behoven noga skallanalyseras inför nästa forskningspolitiska proposition. också något om forskningen vid de småhögskolorna. Vi har här i slagit fast att vi skall ha fastaforskningsresurser på sju orter, dvs. vid elva olika enheter. Därutöver har vii detta land inte råd att bygga upp några ytterligare fasta forskningsresurser.Forskning förekommer dock självfallet även vid de mirtdre högskolorrta. Vi harmånga kreativa människor Forskning, m. m. Forskning, m. m. som kommerdit och som naturligtvis också söker och ser till att de får anslag av olikaslag. För framtiden gäller det kanske att utarbeta ett system där mau direkt isamklang med universitetert och de stora forskningsinsfitufionerna får enmöjlighet till utveckling. Det betyder mycket, inte minst persortligen för delärare som är verksamma där. Forskningen är en viktig angelägenhet. Manskulle utan vidare kunna säga att hela vårt väl och ve står och faller med attvi har en hygglig forsknirtg. Propositiorten är ett steg i rätt riktning. Detfinrts dock skönhetsfläckar som det är angeläget att rätta till. Anf.2 (); inledde den dåvarande utbildningsministerrtJan-Erik en ny och betydelsefull tradition i svenskutbildningspolifik. lade fram den första forsknirtgspolitiskapropositiorten. Den irtnebar flera viktiga nyheter. Det konstaterades attplarterirtgert av svensk forskning och av forskningens finansiering måsteomfatta , att det måste ske en prioritering av de mestbetydelsefulla forskningsområdena samt att de yngre forskarrta måste få ertförbättrad studiefirtartsierirtg. Planering, prioritering och rekrytering vartre viktiga begrepp för . Det är glädjande att socialdemokraterna har följtfolkpartiet i spåren. Även i årets forskningspolitiska proposition, den tredjei ordningen, betonas dessa ting - planering, prioritering och rekrytering. Detgäller framför allt rekrytering av de unga forskarrta som skall söka rtykuuskap. De skall också utgöra ert bas för rekrytering av 1990-talets och2000-talets universitetslärare, men också för industrin och de lärda verken. Det glädjer mig, och säkert många andra, attutbildningsministern är här , och att han också är anmäld som talare. Vidflera tidigare tillfällert när vi har diskuterat utbildningsfrågor har visaknat utbildnirtgsministerrt i talarsto-lert. Det är anmärkningsvärt att vi år1987 när man från alla håll och kanter betonar utbildningsfrågornas betydelsehar haft så svårt att få upp utbild-rtingsministern i talarstolen under deutbildningspolitiska debatterna. Liksom vill jag understryka betydelsen av enhelhetssyn på utbildningspolitiken - allt hänger sammart. Jag förstår attmirtistern hoppas på beröm - även jag skall ge honom beröm - och ertfridsam debatt, eftersom hart artser att det råder enighet om forskningensstora betydelse. Det råder ertighet om att forskningen har en stor betydelse.Men jag har, liksom , lagt märke till att arttalet reservatiorterfaktiskt är gartska stort. Min matematik fick det fill 184 stycken, och jag vetinte riktigt vem som har rätt. Det är trots allt en skillnad gentemot 1982 och1984 då reservationerrta endast var 12 resp. 19 till antalet. Att ständigt söka ny kunskap är ettkänneteckcrt för oss människor. Till skillnad från alla artdra resurser som vianvänder och förbrukar växer kunskapen ju mer den anvärtds. Det tycks irttefinrtas några gränser för kunskapstillväxten. Det är genom forskningen som vinår kunskap - kunskap som sedan genom undervisning skall nå ut fill studeuternaoch sippra ner till ungdomsskolart gertom lärare som utbildats viduniversiteten. Men det är också gertom forskningen som vi skall nå den kunskapsom skall ge nya produkter, som vi vill föra ut på världsmarknaden. Det ärpåfallande att stora delar av vår industri, som faktiskt för inte så längesedan kunde anklagas för viss utbildnings- och i varje fall bildningsfientlighet,bygger på kunskap och forsknirtg. Vi lever i ett kurtskapsindustriellt samhälle, där det äralldeles tydligt att utbildning och forskning är grundert för både vårtmateriella och vårt andliga välstånd. Därför instämmer jag självfallet i regeringensbedömning att också humartiora och samhällsvetertskap behöver nya tjänster i entid då informationsteknologi och bioteknik så radikalt förändrar våra villkor. Utart tvivel ärdet bra att densocialdemokratiska regeringen nu vill satsa 500 friska miljortcr påforsknirtgen. Men vi skall sannerligcrt inte glömma att bakgrunden till attregeringen nu anser sig ha råd med den satsningen är att bartkerrta vid jultidfaktiskt mer eller mirtdre tvingades gå med påatt lova att ge bort 600 milj.kr. till högskolor och universitet, dvs. 100 miljoner mer än staten satsar inya pertgar. När forskningspropositionen lades fram var detockså aktuellt att den socialdemokratiska regeringert ville dra in 450 miljonerfrån ungdomsskolan på ett enda budgetår. Cyniskt uttryckt, skulle skolbarnenbetala professorerna! blev indragningen från ungdomsskolan inte så stor somavsetts, men den socialdemokratiska regeringerts satsrtirtg påutbildningsområdet är inte alls så lysande som man ständigt upprepar. Utbildningsministerrt erkärtde också så sertt som ilördags vid doktorspro-motionen på att stora delarav forskrtingspropo-sitionen kunde skrivas om efter det att bankerrta idecember lovat pengar till högskolan. Hade inte bankerna gett pengar tillutrustning, hade det inte kunrtat bli så mycket peugar till tjänster som ärfallet.