prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Veterligen har det under tjänsteutövning förekommitsynnerligen olämpliga yttranden gentemot - mycket extrema sådana -som har vittnat om ett avsevärt hat mot statsministern. Detta är enåterspegling av den stämning vi finner hos en del extremistiska grupper iSverige, hade man kunnat vänta sig att de politiska instansernahade visat en kritisk urskillning och att de hade tagit itu med den här typenav extremisin och maktmissbruk samt försökt vända verksamheten och ge den enmer rationell och sund riktning. Det har förekommit något enstaka sådant fall.Vi hade en justitieminister vid namn , som direkt karakteriserade vissaav säkerhetspolisens allmänna politiska föreställningar om världsläget ochsäkerhetspolisens världsbild såsom "hjärnspöken". vet vi hur det gick med , Det organiserades entidningskomplott mot honom, där man på ett osmakligt sätt drog in hans ekonomioch hans privatliv samt skapade en stämning i vilken han såg sig föranlåten attavgå. Det var synd, för han hade verkligen en strävan att reorganisera vårsäkerhetstjänst på en rationell och rättsligt mera tillfredsställande grundval.Det är förvånansvärt vilken ryggradslöshet andra statsråd i det avseendetvisar. Det är mycket farligt när politiskt förtroendevalda - politiskabeslutsfattare - har ett sådant beroende gentemot myndigheter som de vet kommermed uppgifter som är diskutabla och över huvud taget har en inriktning och ettsätt att se på sin verksamhet som är tvivelaktiga. Den slutsats man kan dra skulle egentligen vara att föratt terroristbekämpningen här i skall läggas på en rationell grund -för att nian skall kunna få lät mig säga en täckande uppmärksamhet, som täckerin alla former av potentiell terrorism, för att man skall kunna få en politisktrationell och politiskt sund inriktning av verksamheten - måstesäkerhetstjänsten antingen fullt reorganiseras, eller också måste dessuppgifter i fråga om terroristbekämpningen lyftas över till kriminalpolisen.Vi har dess bättre en både kompetent och hederlig kriminalpolis i det härlandet. Den tål jämförelse med kriminalpolisen i vilka andra länder som helst -och väl det, får man väl säga. Jag tror att det vore av stort värde ifallsocialförsäkringsutskottet och justitieutskottet i något framtida sammanhangtog upp en diskussion om säkerhetstjänstens sätt att arbeta - en grundligdiskussion, den diskussion som försökte föra men som han av kändanledning inte fick tillfälle att fullborda. Jag tror att det skulle komma framåtskilligt av verkligt intresse, när man fördjupar sig i vad som händer och harhänt . Jag kan rekommendera dem som är intresserade att fördjupasig i sådan information. Bl, a, kan det vara intressant att uppmärksamma bokenDen permanenta komplotten av , Det är en ytterligt intres- santskrift gäller insyn i de här verksamheterna. Den utkommer för övrigt ien serie som heter just Insyn, Vpk har som bekant i anslutning till förevarandebetänkande framhållit att man måste "skärpa upp" kraven på bevisning,på dokumentation, när det gäller att bestämma vad som skall betraktas som ilagstiftningens mening potentiell terrorism och grunden för hur man skall klassificerafarliga personer. Vi har också menat att man måste akta sig för att låtatjallare förbli anonyma, för under anonymitetens skydd kan ju en människastjänstvillighet leda vederbörande till att lämna uppgifter som inte ärtrovärdiga eller som är direkt falska. Det har i alltför många sammanhangförekommit att sådana uppgifter förblivit hemliga för den anklagade.Vederbörande har inte fått ta del av dem på ett sätt som möjliggjort att inant, ex, genom förhör av uppgiftslämnaren eller kontroll av tidpunkter och andrasakuppgifter kunnat värja sig mot beskyllningarna. Också detta borde i lämpligtsammanhang uppmärksammas. Slutligen menar vi att man - det har vi också framfört ivår motion och det finns även i reservationen - måste göra någonting åt den politiskaskolningen inom säkerhetstjänsten, Omdet visarsig vara bortkastad möda, såkan,man i stället gå in på tanken att det kanske är dags att någon annaninstans tar över detta mycket svåra, ansvarsfulla och delvis måhända farligaarbete. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. Tillämpningen av terroristlagstiftningen m. m. AnL 70ERIK (): Jag vill som inledning yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets hemställan i dess betänkande nr 9 och avslag påden reservation som avgivits i ärendet av en ledamot. Reservanten kritiserar den gällandeterroristlagstiftningen. Rättssäkerheten skulle vara bristfällig, Lagen skullevara ineffektiv när det gäller att förebygga terrordåd. Handläggandemyndigheter brister enligt reservanten i sina politiska analyser och sininformationsinhämtning. som reservanten kräver att terroristlagenavskaffas, så kräver man dock en ökad effektivitet i arbetet med att förebyggaterrordåd. När man kräver att bestämmelser omförberedelse till brott skall tillämpas som ersättning förterroristparagraferna i utlänningslagen, motverkar man möjligheterna tilltidigt förebyggande arbete mot térroristiska förberedelser. Reservationen,liksom den motion som den bygger på, motsäger sig själv på detta sätt i flerahänseenden. Alltsedan vi första gången förde in särskilda lagreglerför bekämpning av terrorism, , har bestämmelserna noggrant utvärderatsfortlöpande. Från att ha betecknats som en särskild terroristlag under de tvåförsta åren har reglerna tagits in som delar av utlänningslagen ,Ändringar har sedan införts , Terrorismen söker sig allt fler kanaler ochhandlingsvägar. Den ändrar karaktär och metoder. Utvecklingen är oroväckande.Därför behövs skyddande lagregler. Ansvarigt statsråd har på olika vägar fört dialoger om hurförebyggande av terrorism skall kunna ske, I utskottets betänkande refererastill det seminari- Tillämpningen av terroristlagstiftningen m. m. um somstatsrådet tog initiativ till , I detta seminariumdeltog företrädare för samtliga partier i , företrädare för juridisktoch vetenskapligt verksamma, berörda myndigheter, verk och departement. Somsummering av seminariets överläggningar deklarerade statsrådet att erfarenhetersom vunnits kunde ligga till grund för den fortsatta översyn av lagregler ochtillämpningsföreskrifter som hon önskade medverka till. Erfarenheterna övervägssåledes nu inom . Utöver detta har sedan ytterligareett viktigt uppdrag lämnats till den juristkommission som regeringen tillsattmed anledning av mordet pä statsminister , innebärande bl, a, attstudera hur den nuvarande' organisationen för att förebygga terrorism ochliknande angrepp har fungerat i praktiken, Med hänsyn till detta pågåendearbete finns således goda skäl att avslå kommunisternas motion. Såväl i vpk:s motion som i debattinlägg av Svenssonbåde och tidigare i denna kammare förekommer spekulativa insinuationer ompartiskhet och ensidighet i det polisiära utredningsarbetet. Det kännsangeläget att upprepa att det polisiära arbetet står under överinseende av enparlamentarisk styrelse. Därutöver skeralltid en ingående granskning av fleraoberoende instanser före beslut om avvisning eller utvisning, grundad på dehär diskuterade terroristparagraferna i utlänningslagen, nämligen dess 30 och40 paragrafer. Syftet med bestämmelserna är att genom åtgärder, riktademot en begränsad krets av icke önskvärda utlänningar, minska riskerna för att vårt land blir skådeplats eller förberedelseplats för nya terroristdåd med interna tionell bakgrund, ' -. De organisationer som avses i lagen är sådana som genomsin tidigare verksamhet visat att de systematiskt använder främmande område som skådeplatsförvåldsaktiöner med politiska syften och därför kan befaras göra det också i , Lagen omfattar även sådana organisationer som hitintills endast bedrivit dylik verksamhet i det egna landet, men som kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång för politiska syften ochtill följd därav kan befaras även här i vårt land bedriva sådan verksamhet. Däremot är lagen inte tillämplig på en befrielserörelse, som för en väpnad kamp i sitt hemland eller, om medlemmarna i rörelsen är statslösa, där de har sin vanliga vistelseort, Redan det förhållandet att en utlänning tillhör enterroristorganisation gör att det är berättigat att anta att utlänningen ifråga är farlig. Detta är emellertid inte tillräckligt för att terroristparagrafenskall vara tillämplig, utan därutöver krävs att han tidigare medverkat i. någonterroristhandling eller är misstänkt för sådan eller, genom en ledandeställning eller på annat sätt, är mera aktiv i organisationens verksamhet. Rentpassiva medlemmar kan däremot inte avvisas med stöd av paragrafen, om intemedlemskapet som sådant ålägger medlemmen att delta i terroristhandlingar. Dethar ofta understrukits att terroristbestämmelserna måste användas med storförsiktighet. Beslut om avvisning eller utvisning av presumtivaterrorister fattas direkt av regeringen. Ärenden tas i allmänhet upp avrikspolisstyrelsen, men bereds av tillsammans medjustitiedepartementet. Innanregeringen fattar beslut i ett ärende om utvisning av eri presumtiv terrorist,skall alltid förhandling hållas, som regel vid . Genom attförhandling hålls inför én allmän domstol främjas en allsidig utredning iärendet. Vid förhandlingen - liksom beträffande ärendet i dess helhet - harutlänningen rätt tilTett offentligt biträde. Regeringens beslut om avvisning eller utvisning av enpresumtiv terrorist kan inte överklagas. Däremot är regeringen skyldig attompröva sitt beslut när det finns skäl till detta, t, ex, om nya upplysningaromutlänningen eller den organisation han tillhör ger anledning till en annanbedömning av riskerna för terroristdåd. Ett beslut om avvisning eller utvisning av en presumtivterrorist får inte verkställas om det föreligger s,k, politisktverkställighetshinder, dvs, om utlänningen i det land till vilket han skullesändas, eller till vilket han skulle kunna bli sänd från det landet, riskeraratt utsättas för politisk förföljelse. Han kan alltså ha en grund för politisktflyktingskap. Det skulle ta alltför att relateraalla de föreskrifter som 'finns tillförda lagen för att garanterarättssäkerhet och objektivitet. Det får räcka så här långt, för att bemöta deanklagelser om' politiskt godtycke, ineffektivitet och brister irättssäkerheten som insinueras i den motion som kommunisternaskrev under allmänna motionstiden . Tillämpningen av terroristlagstiftningen m. m. AnL 71JÖRN (vpk): gör som alla som vill komma ifrånproblemet pä ett bekvämt sätt. Han upprepar välkända formaliteter- och gärförbi verkligheten. Då visar han, på samma sätt som många andra som tar så härytligt på det hela, aningslöshet inför de här allvarliga problemen, som harfunnits . Vi känner ju igen dem ända sedan , ochdet är inte nämnvärt bättre , visar den aningslöshet som denhar som inte vill ta tag i de här problemen. Därför skall jag ställa någrafrågor till honom, och jag tycker att han borde hinna besvara åtminstone någraav dem. För det första: Vilka slutsatser drar av att advokaternavid det omtalade seminariet framförde allvarlig kritik mot möjligheterna för enmisstänkt att försvara sig mot anklagelser enligt lagen? För det andra: Anser att justitieministerRainer hade fel när han talade om att man inom säkerhetspolisen var präglad avpolitiska hjärnspöken - han använde detta ord? För det tredje: Anser att det är lämpligt förSveriges säkerhetspolis att i sin verksamhet samarbeta med detisraeliska.Mussad, som självt bedriver terroristisk verksamhet och mördar folki lämpliga sammanhang, också i , För det fjärde: Anser att det är lämpligt attsvensk säkerhetspolis bedriver samverkan med den franska säkerhetstjänsten, somju var ansvarig för attentatet mot ? För det femte: Anser att det är lämpligt attderi svenska säkerhetstjänsten samarbetar med den turkiska militärregimenssäkerhetstjänst, sorii man uppenbarligen gjort? När jag ställde en fråga omdetta tjll kunde hon inte svara pådenfrägan. vilket mankan tolka som att den svenska säkerhetstjänsten har samarbetat med dennasäkerhetstjänst. För det sjätte: Anser att det är lämpligt atten av de värsta terroristorganisationerna, Ustasja, nu inte klassificeras somterroristisk här i ? Slutligen: påstår att jag är spekulativ i mittframställningssätt och att jag kommer med uppgifter som jag inte skulle habestyrkt, Jagvill då ställa en sista fråga till : Är okunnig om att det vid upprepade tillfällen avenskilda befattningshavare inom säkerhetstjänsten till ansvarigajustitieministrar har framförts anmärkningar av just det slag som jag här hartagit upp? Det är samma typ av uppgifter. Det var också detta som på sin tidföranledde statsrådet att göra sin - tyvärr - ofullbordade insats föratt förbättra förhållandena. Svara på dessa frågor, , Han kan gärnagöra det här, men även inför sig själv, så att han, när han försöker svara påfrågorna, kanske får en annan bild än den av aningslöshet och ytlighet om attallt är väl. Det är nämligen en farlig bild som kan leda till allvarligamisstag i fortsättningen när det gäller att bedöma terrorismens natur och attförsvara sig mot den. AnL 72ERIK (): Jag vill här från bänken summera ett svar pånågra av frågorna från , Det är faktiskt frågor som kanske närmastbör riktas i form av en interpellation till ett ansvarigt statsråd som kan haden information som man behöver för en del av de frågor som ställdes. På följande punkter vill jag lämna en kommentar till JörnSvensson, En säkerhetspolis i skall inte etablera samarbete med någonpartisk säkerhetstjänst i ett annat land. Däremot skall man ha öppnainformationskanaler som kan vara viktiga för att inhämta avgörandeupplysningar för att kunna medverka till största möjliga rättssäkerhet ochskydd för detta land, ställer frågor om vissa rörelser och omvissa säkerhetstjänster. Jag kan inte ge de exakta svaren i dessa fall. Det ärnärmast det berörda statsrådet, som har den insynsmöjlighet som krävs i ettsådant läge, som kan göra det. Juristerna var kritiska vid detta seminarium, säger , Ja visst, statsrådet har ju inbjudit till ett seminarium för att fåen utvärdering av ett alltid pågående föränderligt lagstiftningsarbete kringett känsligt lagområde där vi har ny lagstiftning - , Jag vill upprepa vad jag sade i mitt tidigare inlägg,nämligen att terrorismen ändrar karaktär och metoder. Det kan därför finnasskäl att se över även terroristbestämmelser och lagstiftning i vårt land medhänsyn till detta. Jag är inte aningslös, , Men jag kanske intevill vara så övertydlig i formuleringarna som gärna är i dessafrågor i denna debatt. Utvecklingen på den internationella terrorismens område äroroväckande. Därför skall vi ha en god lagstiftning, och vi skall ha ettregelverk som fungerar och som ger en god rättssäkerhet i detta land. Vad nifrån vpk i er motion begärt är att vi skall stryka ett streck överterroristlagstiftningen och baraanvända oss av föreskrifter om förberedande av brott. Den balkengäller även om man förbereder brott inom detta område. Men terroristlagen behövervi för att skydda oss här i landet, AnL 73 (vpk): förbättrar ju inte sin sak genomdetta inlägg där han framför allmänna deklarationer om att vi behöverterroristlagen för att skydda oss här i landet. Ja visst, men vad jag harförsökt säga är att terroristlagen inte skyddar och inte har skyddat, eftersomman aldrig har varit uppmärksam mot det håll varifrån terrorisrrien verkligenkommer. Man 'är uppmärksam mot annat håll där risken är mindre ellerobefintlig. Därför slår det fel. Man tillämpar lagen ineffektivt och använderresurserna på ett felaktigt sätt. Det är ju detta som är problemet. Därförbehöver vi en omformning av lagen - en ny lag - och framför al|t en annaninriktning av verksamheten, så att man verkligen serden politiska verklighetensådan som den är och inte har denna så att säga sjukligt konspiratoriskauppmärksamhet åt bestämda håll som man struntar i farorna från dethåll därifrån de företrädesvis kommer. Sedan måste jag säga att det är mycket avslöjande - ochdet visar återigen hur rätt jag har när jag talar om aningslöshet - att detutskott som i kraft av sin parlamentariska posifion skall kontrollera detstatsråd som skall verkställa beslut enligt denna lag väljer en talesmansom inte kan uttala sig om och inte kan komma med något omdöme om vadUstasja-rörelsen är för något och huruvida det är berättigat att den betraktassom terroristisk eller ej. Jag har ställt en fråga: Anser att detär berättigat att man tvättar terroriststämpeln av ? Är det ettbra exempel på antiterro-ristverksamhet? Det kan han inte svara på, eftersomhan tydligen inte vet något om denna rörelse av . Det tycker jag på någotsätt är signifikativt just för den stämning som råder bland svenskaparlamentariker. Vi borde på ett helt annat sätt gå in i denna verksamhet ochse hur den verkligen ser ut. Det kommer nämligen med all sannolikhet en våg avny,och annorlunda terrorism - mycket tyder på det. Då måste vi ha en beredskapoch veta att myndigheternas uppfattning bygger på en politisk syn och enpolitisk värdering som står i överensstämmelse med realiteten och inte utgördet som kallade just hjärnspöken. terroristlagstiftningen m. m. AnL 74ERIK (): Det som ärendet gäller är en motion från vpki vilken vpk begär att terroristlagen undanröjs ur lagstiftningen och att man istället enbart skall använda sig av eller att man gör en översynav terroristlagen och dess tillämpning. Vi har från utskottet svarat att vi behöver behållaterroristlagen, men att den översyn som kontinuerligt har skett under flera årfortfarande pågår och att en bearbetning sker dels påarbetsmarknadsdepartementet, dels i den särskilda juristkommissionen. Jag harbehandlat ärendet som det föreligger, dvs, grundat på en motion. Vidbehandlingen kanske det inte åligger oss att fastställa enskilda organisationersstatus i vårt land . 6 protokoll 1986/87:46 AnL 75JÖRN (vpk): vill jag säga att jag, eftersomdetta tydligen är vad man brukar kalla ett pedagogiskt hopplöst fall, faktiskttycker att det åligger en ledamot av det utskott som skall kontrollera dennalags efterlevnad och tillämpning att Ha en sådan kunskap om den europeiskaterrorismens natur att han kan svara på dessa synnerligen självklara frågor somjag har ställt. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(klarare regler för socialavgifter) Först biträddes reservation 3 av ochKenth Skårvik med 46 röster mot 39 för reservation 2 av ochRune , 229 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m, fl,med 71 röster mot 46 för reservation 3 av och ,196 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 159 röster mot72 för reservation 1 av m, fl, 83 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (ansökan om förhandsbesked) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 115 förreservation 4 av m, fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (en omvänd generalklausul) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avNils Carlshamre m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (sänkt sjukförsäkringsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 42 förreservation 6 av och , Mom. 6 (lönekostnadspålägg för utländska gästföreläsare) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 153 förreservation 7 av m, fl. Mom. 7 (arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 153 förreservation 8 av m, fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (överensstämmelse mellan förmåner och avgifter) Utskottets hemställan bifölls med159 röster mot 155 för reservation 9 av m, fl. Mom. 12(kvittningsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avNils Carlshamre m,fl, - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 Utskottes hemställanbifölls. Mom. 2 (förändring av terroristlagstiftningen) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 15 förreservationen av Margö , 1986/87:7 om vissa yrkestrafikfrågor m,m, (prop,1986/87:5), Vissayrkestrafikfrågor m. m. AnL 76 (): Först några principiella synpunkter i ärendet. Proposition 1986/87:5 om vissa yrkestrafikfrågor inledsmed konstaterandet att lagstiftningen om yrkesmässig trafik - liksoriilagstiftningen om transportförmedling - är både omfattande och komplicerad, Ipropositionen säger föredraganden: "En strävan bör vara att minska antalet regleringarinom yrkestrafikområdet, Utgångspunkten bör vara en friare, mer marknadsmässigutveckling," Dessa uttalanden borde ha givit utskottsmajoritetenanledning att på ett flertal punkter biträda de förslag som framförts i ettantal borgerliga motioner. Men tyvärr måste vi konstatera attutskottsmajoriteten gjort blygsamheten till en dygd när det gäller attåstadkomma avregleringar. Tänk om man kunde få uppleva att utskottsmajoritetenuppvisade beslutsamhetens friska hy i lika hög grad när det gäller attåstadkomma mindre byråkrati som när det gäller att införa nya pålagor! När en votering här i kammaren resulterar inågon rösts övervikt till förmån för en majoritet bestående av socialdemokrateroch vpk-are är det att anse som ett i demokratisk ordning fattat beslut, somskall gälla och respekteras,. Antagligen kommer ett antal pensionärer ochpensionssparare att få uppleva ett sådant i demokratisk ordning fatfat beslutom . När denna kammare för någon tid sedan, också i demokratiskordning, fattade ett beslut som innebar att regeringen skulle föreläggariksdagen förslag om upphävande av lag och den lagstiftning i övrigtav betydelse vad gäller trafikhuvudmännens monopol på trafikering"srätt,då, gick kammaren i sitt beslut emot utskottsmajoriteten. Men då skall beslutetinte gälla och inte respekteras. Att kommunikationsministern nonchalerarriksdagens beslut är illa och får väl prövas i enlighet med vårakonstitutionella regler, men det är också illavarslande att ävenutskottsmajoriteten ställer sig bakom att beslut åsidosätts på dettasätt. Tycker socialdemokraterna att detta är ett bra agerande? Prot.1986/87:46 ställa frågan direkt till företrädaren förutskottsmajoriteten, , lOdecernber 1986 om han tycker aft ettsådant handlande stärker kammarens anseende. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Så till de olika delfrågor som aktualierats ipropositionen och i olika motionsyrkanden och som behandlats i trafikutskottetsbetänkande /87:7, I motion 424 kräver vi moderater i princip fullständignäringsfrihet inom transportsektorn, minskad byråkrati inom transportområdet,en utvärdering och omprövning av trafikpolitiska beslut liksom enöversyn av yrkestrafiklagstiftningen. Med hänsyn till den stora betydelse trafikpolitiken haroch kommer att få för hela utvecklingen i samhället borde en uppföljning av1979 års trafikpolitiska beslut ske inom ramen för en parlamentariskutredning. Det är inte tillfredsställande med enbart de kontakter som utlovatsav departementet och som skall ske med de företrädare för departementet somskall arbeta med en kommande översyn. Jag yrkardärför, herr talman, bifall till reservation nr 3, I fråga om 1985 års busslinjereform förutskottsmajoriteten ett märkligt resonemang. Jag citerar ur betänkandet: "Enligt föredraganden utgör lag ett exempelpå hur önskemålet om marknadsmässighef och samhälleligt inflytande kansammanföras till en fruktbar lösning utan regleringar. När reformen hargenomförts fullt ut har behovsprövningen i praktiken avskaffats såvitt gällerlokal och regional busslinjetrafik i trafikhuvudmännens regi. Med stöd av dennya lagen kan huvudmännen upphandla trafiktjänster under mer marknadsmässigaformer än och anlita de företag som kan utföra trafiken på detbästa och billigaste sättet. Detta överensstämmer - betonar föredraganden - med;,, grundtanken bakom 1978 årslänstrafikreform, enligt vilken det ytterst är landstingen och kommunerna somansvarar för att en tillfredsställande trafikförsörjning genom kollektivpersontrafik upprätthålls. Några förändringar av dessa grundläggandeförhållanden säger sig föredraganden inte vara beredd att föreslå. Han förordardärför att någon ändring inte görs beslut." Utskottsmajoritetenhar i sitt yrkande följt vad föredraganden förordade,