prot · GA0949 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag har också varit kritisk till Öresundsdelegationensuppdatering och också till dess rapport , Det jag främst vänder migemot är den valhänta behandlingen av miljöfrågorna, är väldigtutsatt, och alla som har undersökt saken intygaratt det håller påatt hända enolycka i denna del av , Enligt Öresundsdelegationens rapport skall manfylla ut en vägbank mellan och , Dessutom skall manbygga.en tunnel mellan Drogden och Flintrännan.och sedan ytteriigarenågot borta vid Stora Balt, Det är huvudsakligen dessa två vägar somfärskvattenförsörjningen till tar, och det har man inte alls beaktat. Jag är väldigt orolig när det gäller miljöaspekterna isamband med detta bygge, och luftföroreningar tillkommer. Man kan i rapportenutläsa att nytillkommande godsmängd blir 1,5-2,genom trafikper lastbil och nyskapad godsmängd 0,7-0,via lastbilstrafik, Defmesta skall gå på dieseldrivna fordon där katalysatorrening inte fungerar. Manhar sagt att vi skäll stänga våra kärnkraftverk är 2010, I den här rapportenfrån Öresundsdelegationen har man i tabell 6 p, 7 sagt attytterligare 800 000 lastbilar kommer att trafikera bron. Det blir väl ihuvudsak kolkraften som skall ersätta kärnkraften. Jag frågar mig då vilka luftföroreningar vi får och hurdet blir med försurningen av skogar och sjöar. Dessutom har vi vägslitage ochtrafikolyckor att ta hänsyn till. Öresundsdelegationen har i sin rapport ocksåräknat galet när det gäller trafikunderlaget, tror jäg. På vissa ställensägerman och på andra två tredjedelar av lastbilstrafiken, och man har ungefärsarnma prognos då det gäller personbilar och bussar som skulle gå över bron.Jag tillåter mig tvivla. Jag har varit i förbindelse med . Därsäger man: Vi kommer inte att använda bron i den utsträckning somÖresundsdelegationens rapport talar om, för då skulle vi få 5,4, mil längreväg att köra för att konima fram till samma punkt väster om på E.4, Jag tycker att man borde tagit mera hänsyn till dessaproblem. Vi pekade på dem iden debatt som senast fördes. När nu DanLink kommiti gång och vi har beslutat i att lägga övertransporter från lastbil Prot.1986/87:49-, Om en fast trafikför-. rrot.iyoo/ö /. '(y fm jämväg med 3 miljoner tonkombilaster, och när dessutom Akeriförbun- 1 j oecemPer IVoO j uttalar sig som man gör, iförbindelse med vad som sagts från näringslivet. Om en fast trafikför- '' JS ''' nödvändigt att göraen noggrann undersökning innan beslut bindelse mellan fa"as om att bygga några fastaförbindelser, AnL 38LARS-ERIK (): Jagar visserligen inte interpellant, men jag villändå rikta ett tack till kommunikationsministern för det raka och entydigasvaret på interpellation. Det är inte så vanligt att svarenpå interpellationer och frågor bara består av ett enda ord- men ändå är såuttömmande som det besked kommunikationsministern har gett här , Dét är utomordentligt glädjande attkommunikationsministern och regeringen driver på när det gäller frågan omfasta förbindelser över och , Dessa frågor har diskuteratsi decennier både här i kammaren och i den allmänna debatten. Det är intekonstigt att diskussionen förts med intensitet och hetta, för frågan omförbindelser mellan och har utomordentligt stor betydelse, intebara för och , utan för landet som helhet, för hela , Den har betydelse ur industriell synpunkt, men också - ochdet är viktigt att understryka - betydelse ur kulturell, social och rentmänsklig synpunkt då det gäller två länder som har mycket gemensamt. För dem av oss som menar att det finns behov av fastaförbindelser mellan och är det främst de positiva effekterdessa förbindelser kan tänkas få för näringslivet som är avgörande, och omfattar av yta, men därhela av dess befolkning bor, 3,3 miljoner människor. Det säger sig självt att ett närmande med hjälp av snabbaoch säkra förbindelser skulle få positiva effekter för båda dessa delar avNorden, På bägge sidor av Sundet finns en mängd företag som skulle kunnastimulera och komplettera varandra och dra nytta av ett närmare samarbete medvarandra. Det visar en rad undersökningar som är gjorda bl, a, avÖresundsdelega- tionen. Men det finns också en rad andra skäl som talar för fastaförbindelser över , Det vore ett sätt att ytterligare utveckla dennordiska gemenskapen, att skapa bättre kontakter när det gäller näringsliv ochkultur samt sociala och mänskliga förbindelser. Visionen av som engemensam marknad - ett med utveckling kulturellt och med sociala band-skulle kunna hållas levande. Frågan om fasta förbindelser är inte bara en skånskangelägenhet, det är en nationell angelägenhet. Den har betydelse inte bara förMalmöregionen och , utan för hela och hela , Det handlar om huruvida nya framtidsindustrier skallläggas någonstans i de norra delarna av den europeiska kontinenten, eller om detack vare goda förbindelser över lika gärna kan etableras i ochden övriga delen av , Förbättrade kommunikationer med och kontinentenskulle öka möjligheterna för industriell expansion i , där inte minstMalmöregionen drabbats hårt av strukturella förändringar, senast genombeslutet omavveckling av den civila fartygsproduktionen på , äri dag en barriär mellan två länder, en barriär som måste raseras för attmöjliggöra bättre kontakter mellan människor och inom näringslivet. Detta ärnågra av de viktigaste utgångspunkterna för den inställning som vi har tillde fasta förbindelserna över och den positiva inställning vi Jag välkomnar också att det visat sigfinnas tekniska lösningar på frågan om kombinationer mellan tågtrafik ochlandsvägsförbindelse mellan och , Som framhölls i detbetänkande från trafikutskottet som behandlades ingår också iöverläggningarna att göra en värdering av dessa och andra tekniska lösningarför Öresundsförbindelserna, Det skulle vara utomordentligt positivt om det gickatt skapa en lösning som kombinerar tågtrafik och landsvägstrafik, , Herrtalman! Jag vill än en gång tacka kommunikationsministern för svaret. Jag villuttrycka den varma förhoppningen att vi äntligen kan fatta beslut iden segdragna frågan om de fasta förbindelserna över , Om en fast trafikför-. AnL 39Tredje vice talman (): Kommunikationsminister käcka jai kammaren kom väl inte så överraskande med hänsyn till uttalanden han gjorttidigare, men ur beslutsmässig synpunkt är beskedet mycket överraskande. Detinnebär att regeringen har bestämt sig för hur det skall bli. har juinte fattat beslut i denna fråga. Den normala ordningen hade varit attriksdagen finge säga sitt, och sedan regeringen verkställt beslut riksdagenfattat. Efter detta ställningstagande från kommunikationsministerns sida kanman fråga sig vad det utredningsarbete som man brukar hänvisa till skall tjänatill. Lägg ner utredningarna, för allt i världen, om ni är så klara över attbron skall komma till och att den är bra ur alla aspekter! Då behöver vi juinte utreda mer. Hela maskineriet blir då ett slags spel för gallerierna. Jag förstår att man kan vara ängslig för attutredningsarbetet drivs vidare utan att man först har fattat ett beslut. Omdetta utredningsarbete drivs som det skall bedrivas, kommer det, såvitt jagförstår, att visa sig att bron är omöjlig, i har här på ettförtjänstfullt sätt tagit upp de viktiga miljöaspekterna. De har varithelt bortglömda ellei- rudimentärt utredda. Det verkar inte betyda någontinghur bron påverkar miljöfrågorna och vilken effekt projektet får för miljön.Andra skäl är helt avgörande i sammanhanget, såvitt man nu kan förstå av dettasvar. En viss kluvenhet finns dock i regeringen, I ett annatinterpellationssvar , som jag hade tillfälle att höra, betonadestatsrådet att miljöfrågorna skulle nian minsann ta noggrannhänsyn till innan män fattade ett beslut. Jag skulle vilja fråga kornmunikationsminister man över huvud taget inom är intresserad avmiljöeffekterna av ett brobygge, eller om man lagt detta helt åt sidan. Brobygget kommer faktiskt, precis som iHelsingborg framhöll, att ha en mycket stor betydelse för strömföringen genomsundet Prot.1986/87:49 och för hela , håller på att dö - det vetvi. Och det krävs många åtgärder för att vi skall klara av att restaureraÖstersjön, Det krävs Omen fast t fkf samverkande åtgärder från en långrad länder. För att det över huvud taget bindelsemellan '''"' " möjligt att få ftisk igen - och föratt hålla frisk och K" h -måste strömföringen genom Öresundfungera. Av de särskilda insatser som olikavetenskapsmän här har gjort och de mycket noggranna beräkningar som harpresenterats vet vi att brobygget kommer att ha en mycket stor inverkan påströmföringen. Vill man alltså utan något noggrant utredningsarbete verkligenfatta ett sådant här beslut, som kan få kolossala konsekvenser förhela ? Enligt min mening vore det enda rimliga att man här tillsatteen kommitté som innehöll dels svensk expertis på detta område, dels ocksårepresentanter för de andra Östersjöstaterna, fortlevnad är enviktig fråga inte bara för och utan för alla de stater somgränsar til) , Det finnsäven många andra miljöaspekter som det voreanledning att ta upp i detta sammanhang. Men jag skall inte göra det , utanjag kommer med anledning av det svar som nu har gett attomedelbart skriva en interpellation riktad till statsrådet . föratt se om hon verkligen står fast vid vad hon har sagt i eninterpellationsdebatt här i kammaren eller om hon har samma slags ytligakunskaper om miljöfrågorna som kommunikationsministern tydligen har, AnL 40 Kommunikationsminister : . Anledningen till att jag svarade så kortfattat varnaturligtvis att det så sent som hölls en relativt lång debatti kammaren om Öresundsförbindelserna, Jag hade därför inte skäl att upprepaallt det som då sades. Vad har frågat om är ju om jag bedömerdet som sanriolikt att en fast förbindelse mellan och kommeratt stå klar senast äi- 1995, Jag har svarat att jag gör det. Hur kan man dåsäga detta, med tanke på debatten om denna fråga ? Jag fårnaturligtvis utgå från den händelseutveckling som just är aktuell, nämligen efter det att Öresundsutredningarna hade återupptagits mellan åren 1982 och1985 nu från dansk sida genom en bred majoritet i har kommitöverens om hur Stora Bält-förbindelserna skall ordnas-detta var ju detavgörande hindret för att gå vidare. Eftersom detta var det enda skäl som anfördes från dansksida för att gå vidare tillsammans med oss när det gäller frågan omÖresundsförbindelserna, får man ju betrakta det som ett stort steg framåt. Mendet hindrar inte att det kan behövas ytterligare utredningar, och det är detsom vi nu har satt i ,gång med, frågar när ett mera definitivt besked kanges. Bedömningen är att det utredningsarbete som startade skallkunna vara färdigt . Därefter har, såvittjag kan förstå, de båda parlamenten ett beslutsunderlag. Om frågan inteåterigen fastnar i den politiska beslutsprocessen bör det alltså vara möjligtatt fatta ett beslut , De bedömningar som tidigarehar gjorts .innebär att en fast förbindelse - med hänsyn till projekterings- och genomförandetider- i så fall skulle kunna vara färdig . Detta är ikorthet bakgrunden till det korta svar som jag har lämnat. frågar vidare vad den här förbindelsen iså fall kommer att omfatta. Man undersöker två alternativ, dels en sydligaretunnelförbindelse i området /, dels det som frågan merakonkret gäller, nämligen en bro mellan och . Det nya i detalternativ som undersöks är att man - till skillnad från tidigare i,dagbedömer det vara möjligt att denna bro också skulle kunna omfatta enjärnvägsförbindelse. Detta har vi i de båda regeringarna betraktat som ettmycket intressant alternativ. Det är alltså det som man nu konkret utreder. Ensådan förbindelse skulle, om inte något alldeles oförutsett inträffar, omfatta bådeen landsvägs- och en järnvägsförbindelse. Detta är utgångspunkten för deutredningar som pågår. Det har här sagts att det skulle vara att vantolkariksdagens mening om man svarar på det sätt som jag har gjort och om det frånutredarnas sida sänds ut ett pressmeddelande som leder till uppfattningen attutredarna har fått stöd genom riksdagsdebatten . Detta harframhållits av , Även i ifrågasatteom rnan verkligen hade tolkat terminologin rätt i trafikutskottets senastebetänkande i frågan, alltså det betänkande som behandlades i den: 19november. Det är visserligen riktigt,att det i betänkandet, som Hans Petterssonsäger, talades om Örésuridsförbindelserna och inte specifikt om fasta förbindelser.Men i betänkandet stod det att utskottet underströk att det enligt dess meningär "angeläget att dessa.och övriga nu aviserade nya undersökningar" -vad man då syftade på var helt klart de undersökningar som pågår om fastaförbindelser- "genomförs skyndsamt och att man får fram underlagför ett för överskådlig tid definitivt beslut hur förbindelserna över Öresundbör utformas." Vad skulle utskottet ha för anledning att begära attutredningarna genomförs skyndsamt och att man får fram ettbeslutsunderlag om utskottet inte var positivt till fasta förbindelser överÖresund? Det fanns ju annars inte någon som helst anledning för utskottet attgöra ett sådant uttalande. Jag menar att det därför är fel när man säger attkommunikationsdepartementet, någon enskild företrädare för departementet,eller utredarna skulle ha vantolkat riksdagsdebatten och beslut.Önskade inte riksdag något fortsatt utredande av fasta förbindelseröver , fanns det tillfälle att fatta ett sådant beslut den 19 november.Riksdagen fattade inte något sådant beslut, utan avvisade tvärtom motionskrav iden riktningen. Därför måste man väl uppfatta det så att har ställtsig bakom trafikutskottets betänkande och understrukit angelägenheten ay att vifår fram ett nytt beslutsunderlag - ett beslutunderlag som innefattar fastaförbindelser oeh inte bara Öresundsförbindelser över huvud taget. Om eri fast trafikförbindelse mellan och AnL 41STEN i (m):. Det är ju ett positivt besked vi har fått häri dag. Jag önskar statsrådet lycka till, så att han också kan övertyga sina partikolleger nere i när det gäller denna förträffliga ståndpunkt. Sedan långtid tillbaka har önskemål om en bro mellan och Prot.1986/87:49 framförts. Under närmare har broförespråkarepå olika 15december 1986 sätt talat för en fast förbindelse mellan de bådastorstäderna. -..,,-.. hitintillsinte gjorts mera än talats i brofråean. verkar det dock som om en Om enfast trafikfor- ' ...I II .fl islossning har åstadkommits.Detta i och med att danskarna nu visar ett , .. , verkligt konkret intresse. Detta ärpositivt för kommun. län, Skåneoch hela . Sedan urminnes tider har människor alltid strävat efteratt skapa fasta och trygga förbindelser. I de fall det har varit praktisktmöjligt har broar byggts. Människor har uppfattat broar som det bästa sättetatt skapa förståelse människor emellan. Där broar har byggts har som regelvälfärden utökats, innebärande att ekonomisk och social trygghet haråstadkommits för niånga människor. Brobyggen och framtidstro har gått hand ihand. har också broar mellan länder inneburit stabilitet och avsaknad avväpnade konflikter. Varför skulle inte allt det positiva somåstadkommits i samband med brobyggen gälla även för en bro mellan ochKöpenhamn? Kritiker mot det aktuella brobygget och vissa politiska partierhävdar att en bro innebär dålig ekonomi och stora påfrestningar på miljön.Varför allt negativt om just denna bro, när alla andra broar alltid uppfattatssom positiva? Jag kan ännu inte utesluta tanken om att bromotståndettill viss del beror på framtidsrädsla, men också på rent och skärt taktisktpolitiskt "fiska-fänge". De som anför miljöhänsyn som skäl för ett avståndstagandetill en bro agerar enligt min uppfattning något egendomligt. 1Sverige har vi tusentals mil av vägar. Varför skulle dä ny väg i formav en bro innebära ett oacceptabelt hot mot miljön? Det har också i brodebatten riktats kritik mot och oro föratt en våldsam ökning av turismen till från utlandet skulle bliföljden om en bro blir byggd. Visst finns det skäl misstänka att turismen tillvår landsända kommer att öka efter ett brobygge. Men är det så negativt? Är detinte bra för alla om blir mera intressant ur turistsynpunkt? En välfungerande turistverksamhet skapar, som alla vet, arbetstillfällen. Vi harmycket att visa i och borde rimligen inte ha något emot att fleramänniskor besöker vårt vackra landskap. Ett annat ofta använt argument från bromotståndarna är attett brobygge skulle innebära ökad arbetslöshet, framför allt hos de rederiersom bedriver färjetrafik över . Visst blir marknaden mindre intressantför de nämnda rederierna ifall en bro byggs. Det går dock inte, enligt minuppfattning, att ha detta snäva synsätt. Vi får inte glömma att samma resonemang fördes av franskaskräddare och engelska textilarbetare under förra århundradet. De sistnämnda villesom bekant kasta ut vävstolarna därför att man såg dessa som ett hot mot detegna jobbet. lyckades det,inte, och det skall vi nog vara tacksamma för. Hur skullevårt land sett ut om t. ex. fackliga organisationer av rädsla för att mistade befintliga jobben hade sagt nej till den teknik vi har inom En sak är säker. Den ekonomiska och sociala välfärden skulle förde flesta i vårt land ha stannat vid drömmar och inget annat! När man talar om att en bransch fårbesvärligheter efter ett brobygge får en annan sakinte förglömmas, nämligen det stora antal nya arbetstillfällen som en brokommer att skapa. tänker jag inte på de jobb som aktualiseras i samband medsjälva brobygget. Även om de blir många så är de inte stadigvarande. Det jagsyftar på är de många jobb som kommer att tillföras regionen efter ettbrobygge. Många företag har uttalat ett klart intresse för att satsa pånyetableringar om en bro byggs. Det handlar säkert om många flerarbetstillfällen än de som försvinner hos rederierna. Avslutningsvis vill jag återkomma till att ett brobyggeskulle innebära ett lyft för hela regionen, ett lyft som så välbehöver och är värd. Att säga nej till en bro är detsamma som att säga nej tillframtidsutsikter av synnerligen positiv natur. Har vi råd till detta? Enligtmin och många andras uppfattning har vi det inte. En bro mellan och är den säkraste ochbästa kommunikationsled vi kan tänka oss. Därför borde vi för människornastrygghet och välfärd snabbt komma i gäng med brobygget. Om en fast trafikförbindelse mellan och AnL 42 (): Jag är på sätt och vis tacksam för det svarsom jag tycker att kommunikationsministern har förtydligat här. nämligen att ominget oförut-se;tt inträffar kommer en landsvägs- och järnvägsbro att ståfärdig . Det innebär att de kommuner som är på vägatt investera betydande belopp i hamnar och järnvägsförbindelser kan fåmöjligheter att ompröva sina planer och se om de verkligen är sä viktiga. Däremot är jag mycket besviken över att man är på väg attfatta beslut om att bygga en bro mellan och . Jag delar i sakallt det i , och harsagt. Jag kan inte förstå att denna broförbindelse egentligen skall varaspeciellt nödvändig, eftersom man har utomordentligt goda förbindelser översundet . Jag anser också att man skall vara mycket försiktig ochrädd när det gäller de miljöaspekter som här har redovisat. Jagtror att kan få mycket stora problem att i fortsättningen vara ettlevande hav, om man ytterligare försämrar förutsättningarna för att fiskevattenpå ett bra sätt förs in i . Jag tror att man mycket noga skallse efter om investeringarna för en fast förbindelse mellan och Köpenhamnverkligen motsvarar det behov som finns. Behovet är, vad jag kan förstå,utomordentligt ringa. En fast förbindelse är inte något riksintresse, somLars-Erik säger. Det är möjligtvis ett lokalt intresse i de allrasydligaste delarna av . Jag vill trots det tacka kommunikationsministernför svaret. AnL 43VIOLA (vpk): Det var ett mycket intressant inlägg somkommunikationsministern gjorde här i talarstolen. Det stöd han har fått förÖresundsbron från några talare är inte särskilt förvånansvärt. Det rör sig omsamma talare som var uppe i den långa debatten . Jag har fått svar från kommunikationsministern på en av defrågor jag ställde. Han instämmer helt i tolkning avriksdagsbeslutet. undviker kommunikationsministern att diskutera vadsom sades i Om en fast trafikförbindelse mellan och Han går i stället in för atttolka trafikutskottets betänkande. betänkande är i sig mycketintressant. Det uttrycker den mycket stora vånda som inte minstsocialdemokrater känner inför ett kommande beslut om . Man kanfråga sig varför. Det finns de som fortfarande använder exakt samma argumentsom 1973, då frågan också föranledde en lång debatt i kammaren. De står upp somspöken och tror att exakt samma argument går att använda . Andra harfaktiskt lärt sig en del av utvecklingen, av de yttre omständigheterna och avopinionens roll i sammanhanget. Jag tycker att det hedrar de socialdemokratersom har börjat lyssna till de verkligt viktiga argument som finns och somgäller bl.a. miljön. Det finns ju partipolitiskt obundna organisationer,centerpartister och vpk-ledamöter som säger att vi också måste lyssna påhamnarbetarna, dem som företräder sjöfarten och dem som säger att det innebärett stort hot också sysselsättningsmässigt, om man skulle bygga bron. En bro skulle ju också innebära en enorm ökning avbiltrafiken här i landet, både av den tunga trafiken och av personbilstrafiken.Därom råder inget tvivel. Men en del står upp och hyllar detta faktum att detskulle bli en sådan enorm trafikökning, därför att det är bra för tillväxten osv. Men, , jag skulle gärna vilja ha svar pånågra andra frågor som jag ställde. Vilka nya sakskäl kan få statsrådet attändra uppfattning i fråga om fasta förbindelser över ? Det kan låtaväldigt tufft att stå här och svara med ett enda ord. Det är tufft, om man nustruntar i opinionen. Finns det inte några som helst argument som skulle kunnaleda till att kommunikationsministern och andra i regeringen ändrar uppfattningi fråga om och också inser att riksdagsdebatten den 19 novemberfaktiskt gav vid handen att fler än hälften av debattinläggen var starktkritiska till ? AnL 44HANS i (s): Jo, , det är väl riktigt kan uppfatta ett skrivet meddelande och budskap på olika sätt. Anledningentill att trafikutskottet skrev som det gjorde var att det ville skynda påbeslutet om förbindelserna över . Förbindelserna mellan och Köpenhamnär ju urusla . Men så länge vi har brofrågan på dagordningen är det ingenvettig människa som satsar pengar på att åstadkomma bra trafik med båtar. Menvi förväntar oss att man skall kunna åtgärda trafikhindren mellan ochKöpenhamn genom fartyg. Det skulle vara bra mycket bättre än att satsa sex sjumiljarder på att bygga en bro. Det pratas om fasta förbindelser. Var blir det fastaförbindelser? Jo, danskarna har beslutat att bygga en bro över Stora Balt,som män räknar med skall vara färdig . Men vi har väl inte så stornytta av ? Då får vi åka längre i för attkomma till än om man åker över Rödby-Puttgarden, där det inte finnsnågra fasta förbindelser. En fast förbindelse innebär för flertaletmänniskor att man åker till och ställer sig i kö där för attkomma på en färja. Det kan väl inte finnas någon mening med det? På tror man att en bro ärfärdig 1995. Men det tar att projektera bron, enligtÖresundsdelegationens rapport, och byggnadstiden är . Det innebär ,och då skulle vi alltså ha fattat beslutet . Det är en fråga som jag vill ställa till kommunikationsministern.Pås. 143i Öresundsdelegationens uppdaterade rapport står att det skall finnassymmet-ri i ländernas arisvar för byggande och drift. Undertill står dét: Mankan notera att det 1973 beslöts att skulle bygga MK-leden, medanansvaret för skulle delas mellan länderna. Vi åtog oss alltså att bygga kommunikationerna mellanMalmö och . Då hade vi efter långt socialdemokratiskt styre pengar ikassan, men ser det annorlunda ut. Vi har väl inte några pengar att satsapå en bro ensidigt från ? Jag frågar då: Vad menas med detta uttalande?Det är litet svårtolkat. Har vi fortfarande spenderbyxorna på oss? Om en fast trafikförbindelse mellan och AnL 45 Tredje vice talman (): Det skulle vara.trevligt om nian i den härdebatten kunde slippa påhopp av den karaktären att de som är emot bron harframtidsrädsla och är utvecklingsfientliga. Det är rent trams.