prot · GA0925 · 1986-12-31 00:00:00 — Lyssna alltså på lantbruksstyrelsenoch och ta reda på om man där tycker att det finns speciellaskäl att ha en modell som gagnar verksamheten totalt sett och som innebär enöppenhet när det gäller de båda varianterna! Det betyder alltså att man i ettlän kan slå samman lantbruksnämnden och länets skogsvårdsstyrelse. Jag vet att detta är en het potatis. Men om man nu skalltala om försöksverksamhet vore det väl rimligt att något avvakta utvecklingen.Jag tolkar välvilligt civilministerns förslag så, att han tar intryck bl.a. avKronobergsresonemangen och skrivelserna från och är beredd attföra diskussioner om en något öppnare framtida modell för länsförvaltningen sominnebär att inte hela behöver stöpas i exakt samma form. Det är bra om man kan sälla sig till skaran av storalänsreformskrivare. Men jag är övertygad om att man, om man vill komma upp iAxel klass, får fundera litet mera över dessa saker. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1986/87:127 om föräldraledigheten 22Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Margö harfrågat mig om regeringen väntar på att männen självmant skall ändra attitydtill att använda föräldraförsäkringen, eller om regeringen kommer att föreslånågon förändring i föräldraförsäkringen. Jag vill påminna om att så sent som förra åretbeslutade om nya regler. Ett starkt hinder för män har varit att ersättninginte utgått utöver garandnivån om den ena föräldern varit hemarbetande ellerstuderande och saknat sjukpenninggrundande inkomst. Med de nya reglerna ärföräldrapenningen lika stor som sjukpenningen och oberoende av den andraförälderns sjukpenning. I anslutning till de nya reglerna harriksförsäkringsverket och försäkringskassorna bl. a. bedrivit ettopinionsbildande arbete för att förändra männens attityder tillföräldraledighet. Det är tänkt att det arbetet skall fortsätta. Vidare har beviljat medel förprojekt som syftar både till att uppmuntra fler män att ta pappaledigt och tillatt få reda på vad som hindrar män att utnyttja sina rättigheter. Jag kommeratt fortsätta att stimulera sådana projekt. Männens utnyttjande av föräldraförsäkringen är, som jagser det, en nyckelfråga i jämställdhétsarbetet. Mot denna bakgrund är det djuptbeklaghgt att männen inte i större omfattning tar vara på de möjligheter attvara tillsammans med sina barn som föräldraförsäkringen ger. 23 MARGÖ (vpk): När en familj får barn påverkasarbetsfördelningen i familjen. Vanligen stannar kvinnan hemma under störstadelen av föräldraledigheten och tar på så sätt redan från början huvudansvaretför barnet och hemmets skötsel. Det mönster som utvecklats under barnets förstaår i familjens arbetsfördelning fortsätter därefter i de flesta familjer. Jag och många med mig är övertygade om att för att dettraditionella mönstret skall kunna brytas och mannen få en chans att pånågorlunda lika villkor dela ansvaret för barn och familj måste mannen redanfrån början förmås att utnyttja sin rätt att genom föräldraförsäkringen varahemma hos barnet. Det är inte alldeles säkert att det hjälper med olika"morötter" för att få männen att vara hemma. De förändringar som hargjorts i föräldraförsäkringen - exempelvis förändring av tiden ochbättre ekonomiska villkor - har inte lett till att männen i nämnvärdutsträckning har valt att stanna hemma. Det svåraste arbetet för att uppnå jämlikhet mellan mänoch kvinnor är förmodligen att ändra attityder och göra upp med fördomar.Fördomarna om vad som är manligt och kvinnligt sitter oftast så djupt att detär befogat med handgriplig påverkan. Det räcker inte med bara information ochpositiva förebilder. Givetvis är det bra att man försöker ta reda på vad detverkligen är som hindrar männen att utnyttja denna rättighet, men jag tror inteatt detta hjälper. Jag undrar hur länge vi skallvänta. Med nuvarande takt kommer vi in innan en acceptabelfördelning av föräldraledigheten har åstadkommits. Skall vi vänta så länge? 24Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Jag håller med om attnuvarande takt är för låg, även om det har kommit färska siffror frånriksförsäkringsverket som visar att det har skett en liten ökning. avpapporna tar någon form av föräldraledigt. och avden sammanlagda tiden används av papporna. Det är en liten ökning, men det ärnaturligtvis en alldeles för ringa andel. Jag tror, precis som Margö att detta är enoerhört viktig fråga. De erfarenheter som har gjorts av bl. a. den grupp somunder har arbetat med frågan om mansrollen visarliksom forskningsresultat att män som utnyttjar föräldraledigheten får enstörre respekt för kvinnorollen, som de känner en lättnad över att dehar möjlighet att gå tillbaka dll sin vanliga mansroll. Men deras respekt föroch deras förhållande till kvinnorna har förändrats. Det som ännu inte harförändrats är förhållandet till barnen, och där är det papporna som har någotatt vinna, nämligen glädjen i att ha kontakt med sina barn. 25 MARGÖ (vpk): Jag är övertygad om att jag tycker att det är viktigt att männen stanriar hemma hos siria barridet första året och att det har betydelse för den fortsatta jämlikheten ifamiljen. Jag är emellertid inte säker på att vi har samma uppfattning om vilkaåtgärder som krävs för att få männen dithän. Om man ser på hur männen har använtföräldraförsäkringen och ser på sambandet mellan inkomster och utnyttjandet avföräldraförsäkringen som försäkringen har funnits visar detsig att det inte enbart handlar om ekonomin utan att det delvis ligger på ettannat plan. Jag är övertygad om att männen behöver en aktiv hjälp i fråga omkvotering av föräldraledigheten för att få en positiv påtryckning att stannahemma den . Om föräldraledigheten är kvoterad kan det inte användasmot mannen av arbetsgivaren att det är kvinnofasoner, att stanna hemma hosbarnet. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårerinra om de regler som gäller vid frågestunder. Jag hade inte tänkt begära ordet, men eftersomjag ändå fick ordet kan jag göra ett kort inlägg. Jag tror att man kan diskutera metoderna. Mansgruppen, somjäg nämnde förut, har gjort det och lagt fram en del förslag, som har varit utepå remiss. Remissammanställningen är gjord i departementet. Den är såfärsk att jag faktiskt inte har hunnit gå igenom den . Jag förutsätter att det som mansgruppen har föreslagitockså kommer att diskuteras i de fortsatta överläggningarna omföräldraledigheten. Jag tror egentligen att man inte kommer till rätta medatfityder, som det här handlar om, genom handgripligheter utan att vi gemensamtskall förklara varför männen också kan få ut så mycket positivt av att ta utsin föräldraledighet. Sedan skall vi inte glömma bort att vi ibland också måstepåverka kvinnorna. De vill naturligtvis ha, och behöver, en mycket stor del avföräldraledigheten. Jag tror att vi genom att jobba vidare ännu mer akdvt ochlyfta fram frågan, bl. a. i diskussioner i , kan nå en del resultat. 28MARGO (vpk); Jag tackar arbetsmarknadsministern. fickjag också chansen till ytteriigare en replik. säger att vi skall fortsätta arbetet medatt informera männen om fördelarna med att vara hemma under föräldraledigheten.Det är givetvis bra, men jag är inte övertygad om att det bara är ettinformationsproblem. Såvitt jag vet har samhället lagt ned en hel del dd ochomsorg på att informera männen om möjligheten att använda föräldraförsäkringen. Vi har informerat männen om deras eget bästa i tolv årstid. Det är eri , och om männen inte av sig själva och genomsamhällets information har förstått vilken betydelse det har att vara hemma närbarnen är små och vilken förmån det är, måste samhället på ett annat sätt gå inoch göra männen medvetna om att detta är en rättighet och en skyldighet - attstanna hemma och ta hand om barnen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1986/87:130 om temaforskningen vidLinköpings universitet har frågat mig vilka planerjag har för den fortsatta utbyggnaden av temaforskningen i . Hansfråga är ställd mot bakgrund av att denna utvärderats. Inom förbereds etttreårsprogram för forskningen. Universitets- och högskoleämbetet har somunderlag för detta treårsprogram lagt fram förslag om resursförstärkningar inomhögskolan, bl. a. med avseende på temaforskningen i . UHÄ har ocksåöverlämnat en utvärdering av två av temana, som ger en mycket positiv bild avverksamheten. Regeringens ställningstaganden ifråga om bl. a. resurserna för temaforskningen redovisas i det kommandetreårsprogrammet för forskningen. Anf.30 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret påmin fråga. I temaforskningen vid försöker mananlägga en helhetssyn på samhällsfrågorna och samarbeta över ämnesgränserna.Statsmakterna har i olika sammanhang uttalat sitt stöd för verksamheten. År1975 sade dåvarande utbildningsministern i U 68-propositionen attden temaorienterade forskningen i kan utgöra ett värdefulltkomplement till den traditionella forskningsorganisadonen i landet. Liknandesynpunkter framfördes i en motion 1980/81 av m.fl. Där sade man bl.a. att den temaorienterade forskningen kan ses som en viktigforskningsorganisatorisk innovation i vårt land. Delar av denna temaorienterade forskning har - som framgårav frågan -varit föremål för en utvärdering av en internationell studiegrupp.Utvärde- Om svenskundervisningen för fly klingar ringen gertemaforskningen ett bra betyg, och det framhålls att verksamheten behöverytterligare resurser. måste vi se till att den temaorienterade forskningenföljer de ursprungliga intentionerna. Jag noterar att utbildningsministern isitt svar pekar på den positiva internationella utvärderingen. planerar också en temaforskning ombarns förhållanden. Statsrådet har i ett tidigare frågesvar - inovember - ställt sig positiv till en sådan forskning: Jag hoppas nuatt utbildningsministern försöker följa upp sina tankegångar från ikommande regeringsförslag. är ungt och har skapat godakontaktytor mot samhälle, näringsliv och fackföreningsrörelse. Det är i detperspektivet som man skall se temaforskningen. Jag ser med spänning fram mot budgetpropositionen ochregeringens forskningspolitiska förslag och hoppas att där kommer att finnastankar om ökade resurser till den temaorienterade forskningen vid Linköpingsuniver- ' sitet. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1986/87:132 om svenskundervisningen för flyktingar har frågatinvandrarministern om han är beredd att se till att inte byråkratin fördröjerflyktingars svenskundervisning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär j ag som skall besvara frågan. Ett nytt system för svenskundervisning för vuxnainvandrare har trätt i kraft . Regelsystemet för fördelning avresurser till kommunerna för den grundläggande svenskundervisningen ochriktlinjerna för lärarkompetens har lagts fast av regering och riksdag undervåren 1986 (prop. 1985/86:67, UbU 10, rskr 143). Beslutet föregicks av enomfattande debatt här i kammaren där bl. a. utformningen av statsbidragetingående behandlades. En av de bärande principerna var att resurserna skullebaseras på nyinvandringen kalenderåret före. kan, eftersamråd med statens invandrarverk, fördela en del av resurserna dll kommuner somenligt avtal tar emot fler flyktingar än föregående kalenderår. Från har jag inhämtat att antaletnyinvandrade kyrkobokförda under innevarande kalenderår väsentligt överstiger antaletunder föregående kalenderår. Ökningen leder enligt det gällande statsbidragssystemettill att resurserna för svenskundervisningen under nästa budgetår kommer attväsentligt överstiga vad som gäller för innevarande budgetår. På det sätt somjag angav i proposition 1985/86:67 kan regeringen då på tilläggsbudget föreslåriksdagen att en del av denna ökning läggs ut redan under innevarande budgetår.Frågan bereds inom . Den nuvarande ordningen för svenskundervisningen medgersåledes att ytterligare resurser kan anvisas redan under löpande budgetår omnyinvandringen visar sig ha ökat. Det är med andra ord fel att, som Hambraeusvill göra gällande, någon form av "byråkrati" skulle flyktingarnassvenskundervisning. 32 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga, som jag tycker är upplysande och viktigt, nämligen attkommunerna kan räkna med att anslaget kommer att höjas också innevarandebudgetår. Men jag tycker även att svaret visar att det är en byråkratisktkrångUg ordning som man har valt. Det hade varit betydligt bättre om man intehade haft sådana ramar som tillämpas. När rätt till undervisning föreliggerborde man också direkt kunna besluta om att sätta in de timmar som behövs. När det gäller lärarnas kompetens vill jag säga att detnaturligtvis är oerhört viktigt att de är kompetenta. Riktlinjerna på områdetär antagna av , men man har visat en stör stelhet vid tillämpningen avkompetenskraven. Jag skulle önska att regeringen gav de verkställandemyndigheterna besked om att man något mindre stelt och byråkratiskt och mersmidigt kan låta kunskaper som är väsentliga för arbetet väga upp brister i denformella kompetensen, t. ex. svenska som andra språk; det är mycket få som hardet. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern: man inte tänka sig attandra kunskaper - inte bara svenska som andra språk - kunde få väga upp bristeri den formella kompetensen och ge anledning till en snabb och smidig dispens? Jag delar uppfattning attreglernabör tillämpas obyråkratiskt. För att visa hur det går till i verklighetenhar jag undersökt förhållandena med avseende på hemkommun,. Den kommunen fick sina första flyktingar frånIran. har redan beslutat att kommun skall få 419studietimmar utöver vad kommunen tidigare disponerat för den grundläggandesvenskundervisningen i kommunen. Beslutet expedierades i går. Det kundeBirgitta inte veta, men det visar på en obyråkratisk handläggning. De lärare som man i hade tillgängliga hade inte denföreskrivna kompetensen. Man ansökte om dispens , ochskolöverstyrelsen beslöt att ge dispens. Den kunde då inte vetaatt skulle framställa den här frågan. 34 (): Jag vill verkligen hjärtligt tacka förtillägget till svaret. Det visar hur viktigt detta frågeinsdtut kan vara: Närutbildningsministern undersöker förhållandena blir byråkratiska regler intelängre så krångliga, utan det går att fatta beslut snabbt och smidigt. Jag beratt få varmt tacka för att vi har kunnat lösa problemet i genomutbildningsministerns insatser här. Men självfallet är det inte bara med tanke på som jagfrågat. Det kan finnas flera kommuner för vilka det är vikdgt att demyndigheter som har att Om svenskundervisningen för flyktingar 1986/87:25 handlägga dessa frågor fårinstruktioner om att de inte behöver fördröja handläggningenpå grund av krångliga byråkratiska regler. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Förste vice talmannen meddelade att frågorna 1986/87:108, 119, 123, 138 och 140på grund av att industriminister var sjuk inte kunde besvarasvid detta sammanträde. 12 § Svar på fråga 1986/87:110 om statens aktieinnehav i har frågat när regeringen avseratt sälja ut statens aktiemajoritet i . De förslag som framförts om begränsningar i ägandet avbankaktier syftar till att undvika att banker knyts dll vissaägarkonstellationer inom näringslivet. Dessa frågor behandlas avkreditmarknadskommittén (Fi 1983:06). Problemställningenberör sålunda inte statens ägande i . På den direkta frågan vill jag svara att regeringen intehar för avsikt att förslå någon utförsäljning av statens aktiemajoritet iPK-banken. 36 (): Jag tackar för svaret, som - det måste jagtyvärr konstatera- är ganska torfdgt. Jag utgick i min fråga nämligen från detfaktum att chefen för bankinspektionen har sagt att ingen bör äga mer än 10 %av en affärsbank, och det förbigår statsrådet skickligt genom att inte med ettord beröra den bakgrunden till frågan. Svaret innehåller emellertid en del synpunkter som jagtycker väl motiverar ytterligare frågor. I det ursprungliga uttalandet från bankinspektionen förraåret finns inget tal om att begränsningen i ägandet bara skulle avse ägare urnäringslivet. Jag vill hänvisa statsrådet till bankinspektionens skrivelse tillregeringen , där man lägger fram ett konkretlagstiftningsförslag som inte alls inskränker begränsningen av ägandet till attgälla näringslivsinstitutioner. Det finns också en annan faktor som är intressant attnotera. Vi har ju fått en banklagsproposidon av gigantisk omfattning.Jag vill fråga statsrådet om inte den innehåller svaret på den fråga somöverlämnades dll kreditmarknadskommittén i anledning av bankinspektionenstidigare skrivelse. Den lämnades till kreditmarknadskommittén, och har nuföranlett en proposition om banklagstiftning. blir frågan till statsrådet:Har vi därmed inte fått svaret på frågan om ägarbegränsning, och är inte svareti så fall negativt? I den nya banklagstiftningen finns ju ingenbegränsningsregel såvitt gäller aktieägandet i bankrörelser. Till slut vill jag fråga statsrådet om han delarbankinspektionens uppfattning att ingen får äga i en affärsbank.Varför skulle den Om statens aktieinnehav i regeln i så fall inte gälla staten? Gäller inte principenom likhet inför lagen Prot. 1986/87:25 staten? Det finns i den nya lagensförsta kapitel 17 § ett tecken på att statsrådet inteanser det. Där undantar statsrådet nämligen' staten från kreditjävsreglerna.Gäller alltså inte principen om likhet inför lägen staten i bankverksamhet? Det- var ganska många ytterligare frågor. Jagtror att jag begränsar mig till det som har direkt samband med den fråga somjag har besvarat. I den proposition om ny banklag som har lagts fram. berörsinte frågan om ägarbegränsning. Den frågan ligger däremot hoskreditmarknadskommittén, enligt de direktiv som har lämnats till kommittén. Därklargörs också vad det gäller, nämligen att om ett bankaktiebolag, genom attdess aktier förvärvas, kommer att ingå i t. ex. en industrikoncern, kan denbankfrämmande industriverksamheten bli överordnad bankens egen verksamhet. Detär, såvitt jag förstår, motivet till att både den gamle och den nuvarandebankinspektören har tagit upp frågan. Vi har menat att denna fråga skallbelysas i sin helhet av kreditmarknadskommittén. Jag kommer inte att uttalanågon uppfattning i frågan innan vi har det underlaget. 38 (): Det gäller just dessa synpunkter somstatsrådet nu tar upp, nämligen om risken för att en bankägare på ettotillbörligt sätt gynnar sina egna intressen genom sitt dominerande inflytandeöver en bank. Den risken kommer till uttryck därigenom att han ger sig självförmånliga lån. Eftersom statsrådet svarar som han gör måste jag frågahonom: Innebär inte ert ståndspunktstagande i kreditjävsfrågan, så som det är återgivet i den nya propositionen, att ni tar ställning i den här frågan? Där säger ni under vilka omständigheter kreditjäv gentemot ägarintressen föreligger. Man skäll äga . Då är man en akdeägare med dominerande inflytande enligt denna proposidon. Och så undantar ni staten. Detta leder mig till att upprepa min andra fråga: På vilka grunder anser regeringen att staten är undantagen från svensk civillagstiftning? Varför gäller inte statens ansvar i banklagstift ningen - som för alla andra ägare? ' Anta att staten, genom , hade kunnat köpa uppGötabanken. Skulle då inte lagen gälla staten? Om ägdes av en statligindustrikoncern, , vore det parallella företeelser. I övrigt anserjag inte det. Sedan dll frågan om den nya banklagen. Den kan inte tolkasså att man därmed har tagit ställning till frågan om ägandet inom bankerna. Omså hade varit fallet hade ju frågan tagits upp där. 40NIC (): Får jag då be statsrådet utveckla sin syn påkreditjäv? Är inte just reglerna om kreditjäv regler som syftar till att enakdeägare med dominerande inflytaride irite skall tillgodogöra sig barikenstjänster på ett för bankens insättare och intressenter riskabelt sätt? harni ju i bankrörelselagens 1 kap. 17 § tagit ståndpunkt. Är detta en ståndpunktsom statsrådet avser att ändra ? Är propositionens förslag på den härpunkten inte allvarligt menat? Och åter igen. Varför är inte svensk civillaggiltig för den svenska staten? Förste vice talmannen anmälde attstatsrådet . Å. anhållit att dll protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare inlägg. .Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1986/87:111 om politisk marknadsföring har frågat vad jag som ansvarigkonsumentminister avser att göra för att jämställa vad han kallar politiskmarknadsföring med en näringsidkares marknadsföring av varor och tjänster. Jag avser inte att vidta några åtgärder som syftar tillatt jämställa politiska budskap med marknadsföring av kommersiell natur. 42 ALL (m): Jag tackar statsrådet för svaret, som ju varungefär vad man kunde vänta sig. Frågan var väl litet för provokativ för attden skulle gå att besvara. Men jag tycker att statsrådet kunde ha kostat på sigatt konstatera det utomordentligt viktiga i att politiker inte strör löftenomkring sig. Jag skall försöka ge ett exempel på varför jag ställdefrågan. Man kan nämligen säga att det finns två sorters politiska budskap. Detena är den allmänna storskrytarvalsen, som meddelar omvärlden att om minpolitik vinner gehör kommer alla att bli lyckliga och rikare. Men det finnsockså en annan typ av politiska utfästelser, som är viktiga, och det är när enbetydande politiker ställer ut faktiska löften. Jag skall ge ett exempel på ettsådant faktiskt löfte som har fått förödande konsekvenser. I förra årets valrörelse utfäste finansminister påett distinkt sätt att beskattningen av bostadsrättsförsäljningar inom loppet avett år - , som han uttryckte det - skulle komma att bli sådan somvillabeskattningen, vilket innebure att den som sålde sin bostadsrätt skulle fåsätta pengarna i en s. k. fond och sedan disponera resurserna för att köpa enannan bostadsrätt. Många människor planerade efter detta och misslyckades,därför att det kommer ju ingen skatteändring för dessa människor. Det har letttill ekonomiskt förödande konsekvenser för enskilda personer. Jag förstår att statsrådet inte tänker gå upp i någonreplik, för det lär väl inte ens vara möjligt en gång att göra. Låt mig fåavsluta med ett bra och konkretförslag: Se till att ger ut litet färre riktlinjer och Prot.1986/87:25 Om reglerna för Trisslotteriet omdirigerarsina resurser till att utge förslagsvis en skrift som heter octi bluff,där man går igenom utställda politiska löften och möjligen rekommenderarmedborgarna att iaktta stor försiktighet när dessa löften läses ochefterföljes. För det första tycker jag inte att man skallställa sådana frågor att frågeställaren sedan måste inveckla sig i långaförklaringar till varför frågan har ställts. För det andra vill jag säga att jag har i anslutning tillden faktiskt ställda frågan uppfattat det så att det har rått politiskenighet om att den politiska opinionsbildningen skall vara fri. Om ha till stånd en annan sakernas ordning, bör han, tycker jag, i förstahand ta upp frågan inom sitt eget pard. 44 (): Skälet till att jag ger mig in i långtgåendeförklaringar är givetvis att svaret inte innehåller någon som helst antydan om attstatsrådet har velat förstå varför man måste ställa sådana här frågor. När jag sedan ägnar mig åt att tala om frågans innehåll,gör jag det inte med utgångspunkt i något slags ofrihet i fråga om polidskpropaganda. Jag talar inte om propaganda, utan jag talar om konkret utställdalöften. Det är ju illavarslande att när ett statsråd utställer löften, dettaleder till att människor gör privatekonomiska dispositioner som sedan medförgrava förluster för dem, därför att de litar på löftena. Ett statsråd måste naturiigtvis känna sig mycket illaberörd av det fall jag nämnde. Jag har hämtat det ur en statsrådet närståendepublikation, nämligen HSB:s ddskrift, där man har begärt försiktighet medlöften och, när löften har ställts ut, efterlevnad av dem. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svarpå fråga 1986/87:133 om reglerna för Trisslotteriet i har frågat statsrådetLönnqvist om han är beredd föreslå förändringar avseende reglerna förTrisslotteriet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Det s. k. Trisslotteriet anordnasav Svenska .