prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta gäller däremot inte för ett samboförhållande.Lagförslaget invaggar lätt de samboende i en falsk trygghetskänsla. Sambolagenkommer säkerligen att ge upphov till många tvister även inför domstol, där detgäller att utreda när samboförhållandet inleddes. Detta gäller inte bara när desamboende flyttar isär; situationen kan bli ännu mera komplicerad, för att intesäga tragisk, när en part i samboförhållandet avlider och den avlidnesefterlevande kanske ifrågasätter när samboförhållandet ingicks. Detta kan juvara av avgörande betydelse för den efterlevande sambons arvsrätt framför alltnär det gäller fast egendom. Risken är stor att uppgift kommer att stå motuppgift, och det blir mycket skönsmässiga bedömningar som kommer att ligga tillgrund för exempelvis ett domstolsbeslut. Propositionen föreslår därför ett antal jämkningsregler,som skall lösa de här problemen. skrivning finns på den här punkten mera avtro än av vetande. På s, 46 i utskottsbetänkandet sägs bl. a,, att i vissa fallkan dock tidpunkten för inledandet av samlevnaden behöva fastställas mernoggrant. Om parterna inte kan komma överens om den tidpunkten, bör som anförsi proposifionen den dag då de kyrkobokfördes på gemensam adress kunna användas,"om inte övriga omständigheter talar i annan riktning". Nej, just det! Vad gör man då? Någon förklaring ges inte,utan utskottsmajoriteten fortsätter trosvisst: "Att fastställa när ettsamboförhållande upphörde torde enligt utskottets mening inte vara förknippatmed några större svårigheter," Så enkelt avfärdas besvärliga problem ochviktiga frågor. Problemen torde inte vara så enkla att lösa som man tyckstro både enligt propositionen och i utskottsmajoriteten. Jag måste ju ändåhoppas, eftersom det finns en majoritet för sambolagen, att majoritetensoptimism skall ha någon grund. Vad vi riskerar - och helt ionödan - är att vi geriom den nu föreslagna lagstiftningen skapar en form aväktenskap av andra klass - ett B-äktenskap, Detta avvisar vi bestämt ifrånmoderata samlingspartiets sida. Jag var något förvånad över attjustitieministern kallade vårt synsätt för cynism. Människor skall ha valfrihetäven när det gäller livssfil och samboendeformer, men samhället bör klartmarkera - och stödja- äktenskapet som den samlevnadsform som ger såväl äktamakar som barn trygghet och skydd i alla de skiftande skeden som vi möter undervår levnad. Det är beklagUgt att gång efterannan tvingas jäkta igenom viktiga frågor. Det är också beklagligt att närbesluten fattas, så är övergångstiden från gammal fill ny lag ofta alltförkort. Till detta får vi anledning att återkomma i annat sammanhang. Jag ber med detta att få yrka bifall till de reservafionerdär vi från moderata samlingspartiet armed, nämligen reservationerna1,2,3,4,5,6,7,9 och 10. 3ULLA ORRING (fp); kommer attfatta ett beslut som på ett eller annat sätt berör nära nog alla människor idet svenska samhället. Nuvarande giftermålsbalk ersätts av en nyäktenskapsbalk. Dessutom fillkommer ändringar i . Majoritetenföreslår också införande av sambolagen, men denna kritiseras starkt av oss. Det utredningsarbete som föregått förslaget har bedrivitsi mer än ett årfionde. lämnades direktiven till den utredning somresulterade i betänkandet SOU:1981:85 "Äktenskapsbalk", vilket alltsåkom 1981. Dagens beslut innebär sålunda sista etappen av ettreformarbete som pågått . Nya regler har förvisso tillkommit - vilket jusfitieministern här också har redovisat - om äktenskaps ingående och upplösning samt om makars underhållsskyldighet. De inarbetas i den nya lagen, , . tillstyrker i princip lagen omäktenskapsbalk med de justeringar som skett under arbetets gång. Vi fillstyrker även förslaget om ärvdabalk, vars konsekvenserfrämst blir att de gemensamma barnen nu får vänta på arvet efter denefterlevande maken/makan, dvs, att den kvarlevande vid en makes död får lagligrätt att sitta i orubbat bo. Folkpartitet säger däremot nej till det socialdemokratiskaförslaget om en sambolag, kommer att närmare redovisafolkpartiets förslag vad avser samboförhållande samt konsekvenser kringärvdabalken i sitt anförande. När nu giftermålsbalk ersätts av 1987 årsäktenskapsbalk är det en historisk händelse, balk ersatte i sin turden äldre . Förändringarna i samhället i stort avtecknar sig sålundaäven i takten i lagstiftningsarbetet inom äktenskapsrätfens område. Jag kan därmed instämma i lagrådets konstaterande, vilket ären avspegling av nutida skeende, nämligen att för det bestående äktenskapetbehövs numera ringa lagreglering - det är i upplösningssituationen somproblemen hopar sig. Äktenskapet är en uråldrig tradition och har även tidigareinneburit rättigheter och skyldigheter för makarna. skrivs åter in i de allmänna bestämmelserna i 1 kap.äktenskapsbalken att makar skall visa varandra trohet och hänsyn. Vidare skallde gemensamt vårda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa. Varjemake råder över sin egendom och svarar för sina skulder. Makar skall fördelautgifter och sysslpr mellan sig. De skall lämna varandra de upplysningar spmbehövs för att familjens ekonomiska förhållanden skall kunna bedömas. Det kansynas onödigt att räkna upp det här, men det finns ju ett fillfälle att.just påminna om dessa förhållanden. I har vi en lång tradition förett akfivt jämställdhetsarbete. Vi fäster därför stor vikt vid attlagstiftningen värnar om makars självständighet gentemot varandra. Även inomäktenskapets ram bör därför ett sådant regelsystem råda som ger trygghet försåväl kvinnan som mannen, som vill bo och leva tillsammans på lika villkor. Viansluter oss därför fill lagförslaget om den nya . Att giftasig eller att flytta ihop kommer fortfarande - även om den föreslagnasambolagen går igenom - att vara ett val som får olika rättsliga konsekvenservid en separation. anser att människor själva skall få avgöra sinsamlevnadsform. Samhället skall hålla sig neutralt. Men för de par som önskarreglera sitt förhållande och som tänker sammanbo på lång sikt är äktenskapethelt överlägset, inte minst för deras barn, innebär ökad ekonomisk jämställdhetmellan gifta makar. Visserligen är kvinnans roll nu annorlunda jämförd medtidigare generationers - både i familjen och ute i samhället -, med ökatekonomiskt oberoende för många kvinnor. Vi instämmer dock i lagförslaget varssyfte är att skydda den ekonomiskt svagare parten, som i de flesta fällfortfarande är kvinnan. Att barnen skyddas och får växa upp i ett gott hem ärför del en viktig utgångspunkt. Med trygga föräldrar följer ocksåtrygga barn. Därför strävar vi efter att föräldrarnas villkor skall vara godaoch jämlika. Den nya ger betydligt vidgade möjlighetertill jämkning vid bodelning och är därmed ett avsteg frånlikadelningsprincipen. Jämkning bör emellerfid nyttjas restriktivt. I förstahand skall den tillämpas på de kortvariga äktenskapen och ombodelningsresultatet kan anses oskäligt med hänsyn till makarnas ekonomiskaförhållanden. Även jämkning av äktenskapsförord bör därför nyttjasrestriktivt. Utgångspunkten är dock att ett äktenskapsförord är uttryck förmakars gemensamma vilja och därför bör respekteras, Folkparfiet går inte emotförslagen, men vill ändå markera hur angeläget det är att noggrant följarättsutvecklingen för att kunna ingripa om negativa konsekvenser uppstår. Vi har tillsammansmed moderata samlingspartiet och i en gemensam reservation redovisatbehovet av en kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser jämfört medandra samlevnadsformer, Pä vissa områden finns regler som givits en sådaninnebörd att de i realiteten kan ekonomiskt missgynna äktenskapet. Jag yrkarbifall till reservation 9 och därmed bifall till en utredning och kartläggningpå området. anser att äktenskapslagstiftningen skallvara så Äktenskapsbalk m. t/i. Äktenskapsbalk m. m. utformadatt den kan förstås av envar. Reglerna har stor praktisk betydelse och bördärför vara enkla och kunna tillämpas av gemene man. Tyvärr befarar vi att denya reglerna, med tanke på den brådska med vilken nu skallinföras, kommer att kräva mer juridisk sakkunskap och rådgivning än denuvarande reglerna någonsin har gjort. uttalar därför skarp kritik mot den brist påsamordning som präglat uppläggningen av det omfattande lagstiftningsarbetet. fattar vi beslut om äktenskapsbalk, ärvdabalk och sambolag, innan desamlade konsekvenserna för de bestående rättsförhållandena kan överblickas. Beslutom genomförande och ikraftträdande kommer i anslutning fill den följdlagstiftningsom vi kommer att fatta beslut om . Följdlagstiftning inom bl. a.försäkringsrätten och nya regler rörande arvsbeskattning återstår. Förhållandetinnebär stor osäkerhet, och många människor kommer att behöva omprövatestamenten och äktenskapsförord. Det behövs både tid och informafion dels föratt kunna överblicka konsekvenserna, dels för att ändra tidigarerättshandlingar. Som jag sade tidigare pressar regeringen på. Enligtproposifionen om följdlagstiftningen skall den nya lagen genomföras den 1januari 1988, dvs. Var finns logiken i förfaringssättet attlåta utredning pågå och regeringskansli arbeta , medan den enskilde på sig att ställa in sig på en ny lagstiftning? Vi frånoppositionens sida anklagar socialdemokraterna för brist på lyhördhet.Vi har iutskottet gång på gång framfört kravet på en lång genomförandetid. Jag ber att få yrka bifall till folkpartietsreservationer i lagutskottets betänkande nr 18 och i övrigt till utskottetshemställan. 4MARTIN (): Familjelagstiftningen och arvsreglerna är avstörsta betydelse för alla som enskilda individer och som familjemedlemmarsamt för familjer och hela samhället. Även om det moderna samhället skalltillförsäkra alla en materiell trygghet, har familjen alltjämt, och torde äveni framtiden komma att ha, en avgörande betydelse för den enskildes trygghet ochtrivsel såväl under uppväxtåren som därefter. Ur hela samhällets synpunkt harockså stabila familjeförhållanden avgörande betydelse, bl. a. när det gälleratt minska sociala och ekonomiska problem samt för att barnen skall få växa uppunder trygga förhållanden som gör dem till så harmoniska människor som möjligt. Lagstiftningen om familjerätt och arv, liksom annanlagstiftning, måste utformas så att den medverkar fill så trygga och stabilafamiljeförhållanden som möjligt. Det anser vi från håll. Eftersomfamilje- och arvslagstiftningen direkt berör de allra flesta människor, är detviktigt att nya regler om arvsrätt och ekonomiska relationer mellan makar,ogifta samboende samt mellan föräldrar och barn upplevs som rättvisa och somsvarande mot de värderingar som den stora majoriteten i vårt land har. Den nya äktenskapsbalk som vi nu har att ta ställning tilloch de ändringar i arvsreglerna som föreslås syftar främst till att stärka denefterlevande makens ställning. Genom den föreslagna sambolagen ges ettgrundskydd för den svagare parten när ett samboförhållande upplöses. De nya lagarna har, som här tidigare nämnts, föregåtts avett mångårigt utrednings- och förberedelsearbete. Under utredningenfamiljelagssakkun-nigas senare hade jag förmånen att vara ledamot avutredningen och har därför på nära håll fått följa en del av det arbete somligger bakom de nya regler som vi nu har att ta ställning till. När jag jämfört regeringens förslag medmajoritetsförslaget från familje-lagssakkunniga har jag med tillfredsställelsenoterat att regeringen på flera punkter avvikit från majoritetsförslaget och istället följt förslag från oss reservanter i utredningen. Jag skall nämna fyrasådana punkter. Först och främst gäller det barns rätt fill laglott,alltså att föräldrar ej kan testamentera bort mer än hälften av vad ett barnhar rätt att ärva. En enhällig remissopinion stödde oss reservanter, som villebehålla laglotten. Det har även regeringen gjort. Vi är glada att laglottenblir kvar. Möjligheterna att göra barn, eller ett visst barn, arvslösaförhindras därmed. En annan punkt gäller reglerna om enskild egendom.Regeringen har därvid i viss mån följt oss reservanter i utredningen, nämligenbeträffande avsnittet där regeringen skriver att vad som "trätt i ställetför enskild egendom skall vara enskild om inte annat har föreskrivits genom denrättshandling på grund av vilken egendom är enskild". Där följde alltså regeringenoss reservanter. Följderna av att egendom gjorts till enskild i övrigt blirbegränsade enligt regeringsförslaget. Det skall jag återkomma till. En tredje punkt där jag med tillfredsställelse har noteratatt regeringen följt reservanterna i utredningen gäller frågan om de ogiftasamboende. Vi tre som representerar de tre icke-socialistiska partierna iutredningen familjelagssakkunniga har ställt oss bakom sambolagstiftningen, menvi har reserverat oss på en punkt: att samboende skulle ha rätt att avtala omatt de särskilda reglerna om bodelning av bostad och bohag som förvärvats förgemensamt begagnande inte skall gälla i deras fall. Vi är glada över attregeringen där följt den enhälliga remissopinionen, som alltså stödde vårtkrav. På ytterligare en punkt har regeringen frångåttutredningsmajoritetens förslag, nämligen dess förslag om att för makar utanbarn den först avlidne makens arvingar i andra arvsklassen, alltså föräldraroch syskon samt deras avkomlingar, skulle förlora sin arvsrätt, om denefterlevande maken gifter om sig eller får barn med ny partner. En enhälligremissopinion avstyrkte bestämt detta förslag från familjelagssakkunnigasmajoritet och stödde den reservation som vi tre övriga representanter hadelämnat. Det är med tillfredsställelse jag noterar att regeringen även i detfallet följt reservanterna. Jag vill även uttala min tillfredsställelse över attregeringen inte har funnit skäl att ändra arvsrätten för arvingar i tredjearvsklassen. I ett särskilt yttrande i familjelagssakkunnigas betänkande angavde tre socialdemokratiska ledamöterna att de ansåg att kretsen avarvsberättigade borde inskränkas. I lagutskottet behandlade vi ensocialdemokratisk motion, och utskottsmajoriteten begärde att regeringen skulleöverväga att begränsa arvsrätten. Men inte heller på den här punkten harregeringen följt sina partivänner utan stött oss på den icke-socialistiskasidan. Äktenskapsbalk m. m. 2 protokoll 1986/87:100 Äktenskapsbalk m. m. har i huvudsak godtagit de avregeringen föreslagna nya reglerna, men på några viktiga punkter har vi i vårmotion LlOl och av den föranledda reservationer framfört krav på ändringar. Vår utgångspunkt är att familjelagstiftningen måsteanpassas till det samhälle vi nu lever i och de ändrade värderingar som gäller.Familjelagsfift-ningen skall ge trygghet för kontrahenterna och för barnen.Liksom slår vakt om den grupp eller de grupper som är svagare,tillstyrker vi att den efterlevande maken får en starkare ställning och attsambolagen införs, så att den svagare parten får vissa garantier vid delning avdet gemensamma hemmet när ett samboförhållande upplöses. En annan viktig princip för oss är att ingångna avtal somäktenskapsförord och testamenten samt villkor för gåvor skall respekteras.Ytterligare en princip måste vara att reglerna gällande skatter och avgifter,studiestöd och mycket annat är så utformade att det inte blir ekonomisktoförmånligt att gifta sig. I vad gäller respekten för ingångna avtal framhåller vi ivår motion att avtalen endast undantagsvis skall kunna jämkas. Vi kan nu medtillfredsställelse notera att ett enigt lagutskott i vad gällerförutsättningarna för att genom jämkning mer eller mindre frångå ettäktenskapsförord uttalar sig för en mer restriktiv tolkning än den som anges ipropositionen, I respekten för ingångna avtal ingår enligt vår meningäven att enskild egendom verkligen skall behandlas som enskild i olikasituationer. Liksom äktenskapet skall ge trygghet skall det också vara möjligtoch tillåtet att genom äktenskapsförord eller genom villkor för gåvor haegendoni som enskild och att verkligen få det respekterat. Enligt propositionens förslag får man, liksom hitfills,rätt att göra egendom till enskild, men konsekvenserna begränsas. Den avregeringen föreslagna ordningen leder till att makar inte kan förutse deframtida konsekvenserna av ett upprättat äktenskapsförord. Så t. ex. föreslåsatt även egendom som genom äktenskapsförord gjorts till enskild skall omfattasav den andre makens övertaganderätt beträffande bostad och bohag. Vi anser att enskild egendom även i detta fall skallrespekteras. Det har vi understrukit i reservation nr 1, som vi avlämnattillsammans med , och jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillden reservationen. En viktig del i de nya reglerna är stärkandetav efterlevande makes ställning. Här kan självfallet olika lösningar väljas,men gemensamt för alla blir att stärker man den efterlevande makens ställningbegränsas barnens arvsrätt. I varje fall försenas deras erhållande av arv efterföräldrarna. Eftersom det är viktigt att den efterlevande kan ha kvardet gemensamma hemmet och så långt möjligt leva vidare under samma ekonomiskavillkor, har vi stött regeringens förslag om att den efterlevande maken fårbehålla hela boet och att de gemensamma barnen får ut arv först sedan även denandra föräldern avlidit. När det gäller giftorättsgods anser vi detta varariktigt och försvarligt. Men mot bakgrund av principen om att ingångna avtalskall hållas och att enskild egendom skall respekteras anser vi, som framgårsåväl av vår motion som av reservation nr 2, som vi har avlämnat tillsammansmed , att den avlidnes enskilda egendom skall ärvas av barnen. Makesarvsrätt skall alltså enligt vår mening ej omfatta den avlidnes enskildaegendom. Egendom kan vara enskild genom äktenskapsförord, genom villkor förgåva eller genom att det i testamentet anges att egendomen skall vara enskild.I de både senare fallen måste det obestridligen vara emot givarens ellertestatorns vilja att egendomen vid dödsfall skall övergå till efterlevande makei stället för fill barnen. Ofta har väl egendomen gjorts fill enskild för attfastigheten eller annat skall stanna inom släkteneller av andra skäl inte gåöver till maken. Det är att märka att med det föreliggande lagförslaget kommeringenting att hindra den efterlevande maken från att förbruka eller avyttra denavlidnes enskilda egendom så att barnen aldrig får ut denna. När det gällerdenna helt nya regel är det anmärkningsvärt att det i propositionen endastanges att det saknas anledning att göra skillnad mellan giftorättsgods ochenskild egendom - inte heller justitieministern redovisade i sitt anförandenågot ytterligare underlag för detta ställningstagande. Utskottsmajoriteteninstämmer i departementschefens märkliga uttalande i propositionen. Från rättslig synpunkt och med hänsyn till den av ossbetonade vikten av respekt för ingångna avtal och förordnanden bör enligt vårmening enskild egendom inte ärvas av den efterlevande maken. Vårt förslagöverensstämmer med traditionen i vårt land, och det motsvarar reglerna iDanmark och , som i övrigt i ganska stor utsträckning påverkat detlagförslag vi nu behandlar. Samstämmigheten mellan de nordiska rättsreglernahar betonats även av justitieministern. Dessutom har många remissinstanserframfört samma krav som det vi nu har reserverat oss för. Med detta vill jag yrka bifall till reservationen nr 2 avcentern och moderata samlingsparfiet. Enligt är det viktigt attfamiljelagstiftningen utformas så att det för de allra flesta upplevs somnaturligt att ingå äktenskap. Äktenskapet skall ge trygghet, och genomförstärkning av efterlevande makes ställning får nu äktenskapet ekonomiskarättsverkningar som det haft. Äktenskapets ställning stärkshärigenom. Men det är många andra regler som kan verka negativa på äktenskap iförhållande till andra samboendeformer. Vi anser det viktigt att reglerna omskatter, bidrag, studiestöd och mycket annat skall vara så utformade att detinte är ekonomiskt oförmånligt att välja äktenskapet som samlevnadsform. Imotionen L402 begär och jag att en kartläggning skall göras avde ekonomiska konsekvenserna av äktenskap jämfört med övrigt samboende. Dennakartläggning skall ge underlag för förslag tilländringar av regler så attäktenskapet inte missgynnas. Med anledning av vår motion och en motion av ungefär motsvarande krav har vi tillsammans med moderata samlingspartietoch lämnat reservation nr 9 med krav på en sådan kartläggning. Jagber att få yrka bifall även till denna reservation. Jag vill härefter övergå till sambolagen. Även om den nya och de ändradearvsreglerna får den största betydelsen för de flesta människorna synes detvara den föreslagna sambolagen som väckt det största intresset av de lagförslagsom vi nu behandlar. I utredningen familjelagssakkunniga framlades enhälligtett Äktenskapsbalk m. m. Äktenskapsbalk m. m. förslag omen sambolag. Vi tre representanter för de icke-socialistiska partiernareserverade oss dock på en punkt, där vi förordade rätt för sambor att avtalaom att lagen inte skulle fillämpas på dem när det gällde delning av detgemensamma hemmet. Samtliga remissinstanser stödde oss reservanter, vilket ävenregeringen har gjort. Sambor får alltså frihet att avtala sig bort från viktigadelar av sambolagen, om de så önskar. Det är att märka att den nu föreslagna sambolagen inte ärhelt ny, eftersom vi alltsedan 1974 har haft en lag om ogifta samboendesgemensamma bostad. Denna lag ger den sambo som bäst behöver bostaden, dvs. ipraktiken den som skall ha vårdnaden om gemensamma barn, rätt att närsamboendet upphör överta bostad som innehas med hyres- eller bostadsrätt. Dessaregler inarbetas nu i den nya lagen. Vid bedömningen av om vi behöver en sambolag eller intemåste man se på vilken omfattning samboendet har. Vi kan konstatera att detogifta samboendet har stor omfattning i vårt land. av alla par ärogifta samboende. Nära hälften, , av alla barn i vårt land föds av ogiftakvinnor, och vi torde kunna dra slutsatsen att huvuddelen av dem är ogiftasamboende. Med hänsyn till samboendets omfattning och med hänsyn till vikten avatt skydda barnens ställning, liksom att stärka den svagare partens ställningnär ett samboförhållande upplöses, anser vi från att det finnsstarka skäl för den föreslagna lagstiftningen. Vi anser det vara mycket viktigtatt parterna vid upplösning av ett samboförhållande har lika rätt fill det hemsom de gemensamt byggt upp. Det får inte längre vara så, att om exempelviskvinnans inkomster använts till löpande utgifter och mannens mera till inköp avkapitalvaror, kvinnan skall riskera att få lämna det gemensamma hemmet nästanutan några rättigheter. har alltså tillstyrkt regeringens förslag tillsambolag liksom den inställning som vi alla hade i familjelagssakkunniga. JagvilL beklaga att den enighet som förelåg mellan parfiernasföreträdare i den utredningen icke finns kvar när vi , , skallta ställning här i . Den nu uppkomna oenigheten mellan partierna äranmärkningsvärd, eftersom flertalet remissinstanser utifrån vitt skildautgångspunkter fillstyrkt förslaget om en begränsad lagreglering av samborsförhållanden. Oberoende av om vi tycker att det är bra eller mindre bra attmänniskor bor samman utan att vara gifta med varandra är det någonting somförekommer i stor utsträckning i vårt samhälle. Vi ser det därför som heltnaturligt att införa en lagstiftning som är anpassad till den verkligasituationen i vårt land. Jag vill även ta upp sambobegreppet. Uttrycket sambor eller ogifta samboende förekommer redan iflera lagar, men kriterierna för vilka som skall betraktas som sambor är olikai flera lagar. Under remissbehandlingen av familjelagssakkunnigas betänkandeframhöll många remissinstanser önskvärdheten av att kriterierna borde vara sålika som möjhgt. Vi har tagit upp denna fråga i vår motion. när samboförhållanden får ökad betydelse ochrättsverkan genom sambolagen är det speciellt lämpligt att se över kriteriernaför sambor i syfte att så långt som möjligt få ett enhetligt sambobegrepp i alllagstiftning. Att veta vilka regler som gäller skulle underlätta både för demsom är sambor och för de myndigheter och övriga som har kontakt med samboende.Det vore lättareatt veta vad som gäller om reglerna vore så lika som möjligt,