prot · GA098 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi satsar också på att förbättra kommunikationerna iGävleborgs län - därför detta nya teknikcentrum, som arbetar föratt få till stånd. 49 (); Det behövs sannerligen samarbete på mångahåll, också mellan departement och kommuner och länsstyrelse och landsting. Densatsning som talar om räcker inte. Det går inte att nöja sigmed arbefsnriarknadspolitiska insatser. Det som behövs är långsiktiga insatser,och det behövs industripolitiska insatser. Det är bra med utbildning. Den sidan är okej. Det behövsockså satsning pånyföretagande,småföretagsamhef, teknikutveckling ochteknikspridning. I kommunerna arbetar man nu intensivt för aft förbättrasysselsättningen och inte minst skapa bättre förhållanden för ungdomarna ilänet som aldrig ser ut att få det stöd de behöver. 50 (vpk); J ag har sagt tidigare att jag inte motsättermig dessa åtgärder. Men de är inte tillräckliga. Sätt dessa åtgärder mot desatsningar man har gjort söderut! Då finner man att de insatser som görs iGävleborgs län är småpotatis, om jag får uttrycka mig på det sättet. Det ärdetta som vi reagerar mot. Det är inte tillräckligt. Jag hävdar att detta naturligtviskommer att bromsa upp en fortsatt ökning av arbetslösheten. Men faktumkvarstår, nämligen atf vi har 15 000 arbetslösa i vårt län och en våldsamt storutflyttning av ungdomar från länet. Det är alldeles riktigt, , attdet behövs långsiktiga åtgärder. När man satsar 90 miljoner på att bygga dessaLjusnebroar är det en mycket långsiktig åtgärd. Det är en åtgärd som kommer atfförbättra kommunikationerna i och som under lång tid framöverkommer att vara till stor glädje för näringslivet däruppe. Dessutom skulle jag vilja säga att utbildning är en av demest långsiktiga satsningar vi kan göra - att på olika sätt skapaförutsättningar för att människor skall kunna öka sin kunskap. Något merlångsikfigt kan vi inte göra. Utbildning är också något som industrinefterfrågar som allra mest som grund och förutsättning för ett mångsidigtnäringsliv, vilket vi är eniga om att vi skall bygga upp.. De åtgärder som vi nu har satt in är naturligtvis ingasmåpotatisar, men kommer också i fortsättningen självfallet attbehöva stöd från statsmakternaoch ett samarbete mellan statsmakterna, de regionala myndigheterna ochkommunerna. Det skall vi se till att får. 52 (): Jag håller gärna med om attdet är bra med utbildning, och det är bra med Bergslagspaketet, som innebär ensatsning på vår högskola. Men 90 miljoner är nålpengar i detta sammanhang. Detär faktiskt inte mycket att komma med. Utanför vårt län råder en efterfrågan påarbetskraft, vilket innebär att folk flyttar från vårt län. 2 000 personer harfått hjälp att flytta med starthjälp, varav har flyttat till andra län'.Detta innebär att vi får stora svårigheter.- har t. o. m. Gävles befolkningminskat. Det visar hur svårigheterna sprider, sig i hela länet. länvar det län vars befolkning minskade mest i hela landet. Det berornaturligtvis bl. a. på att våra ungdomar tvingas flytta ut från länet på detsätt som sker. 90 miljoner är nålpengar, och jag tycker inte att det är mycketatt redovisa för ett län med sådana stora behov som . 53 (vpk); Jag tror inte alls att vi är oense,, när det gäller vikten av utbildning. Vi behöver därför intetvista om den. Men rnan måste väl också kunna erbjuda människor som harutbildats till ett yrke ett fast arbete. Men det är detta man infe kan göra.Därför räcker det inte med de åtgärder som regeringen har föreslagitför . Det är detta vi diskuterar. Jag måste då än en gång draslutsatsen att vi skall skicka ungdomarna ut ur länet och atf vi skallfortsätta att förtidspensionera ungefär 1 000 personer i Gävleborgslän. Det är vad som har skett, och med det som har föreslagitskommer denna negativa process tydligen att fortsätta. Överläggningen var härmed avslutad. Om utvärderingen av jämställdhetsarbetets organisation 15 §Svar på fråga 1986/87:54 om utvärderingen av jämställdhetsarbetets organisation har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta med anledning av utvärderingen avjämställdhetsarbetets organisation. Det var för att understryka att jäniställdhetsfrågorna harsamma tyngd som andra samhällsfrågor som regeringen bl. a. beslöt attinrätta ett jämställdhetssekreferiat inom . Den nyaorganisationen har också, enligt min mening, inneburit en större effektivitet isamordningen av jämställdhetsfrågorna inom och ökademöjligheter till ett åtgärdsinriktat arbete. Inom regeringen har ansvaret för jämställdhetsfrågornanyligen övertagits av mig. Eventuella åtgärder med anledning av den nämndautvärderingen övervägs . Om utvärderingen av jämställdhetsarbetets organisation 55CHARLOTTE (): Först vill jag tacka för svaret. Det är bra att nu överväger åtgärder medanledning av utredningen om jämställdhetsarbefets organisation. Det framfördesnämligen en hel del kritik i utredningen om jämställdhet. Jag skall nämnanågra punkter som exempel. JämO skulle i större utsträckning vända sig tilluniversiteten och stimulera till forskning om jämställdhet. Sekretariatet måsteföra fram jämställdhetsfrågorna bättre, sade man. Det var risk fördubbelarbete på grund av bristande kommunikation. Det var oklart var gränsenmellan sekretariatets och ansvarsområde gick. JämO borde fåökade resurser och befogenheter. Information från och till den s. k.beredningen fungerar infe. De viktiga informations- och opinionsbildandeverksamheterna försvann till stor del i och med atf den parlamentariskajämställdhetskommittén lades ned. Kontakter mellan sekretariatet ochkvinnoorganisationerna borde förbättras. Jag vill säga att därgjorde en fin insats, som jag hoppas kommer att följas upp. Medanledning av det sagda vill jag ställa några följdfrågor: Är statsrådet beredd aft ge JämO ökade resurser bl. a.genom den extra assistenttjänst som vi i föreslagit? På vilket sätt kan statsrådet tänka sig öka informationentill allmänheten och göra det opinionsskapande arbetet bättre? Med all respekt för storaarbetskapacitet: Kommer statsrådet att få tid att verkligen drivajämställdhetsfrågorna? Frågorna om JämO och det andra ChariotteBranting tog upp är sådant som vi håller på att diskutera i samband medbudgetarbetet och med anledning av rapporten. Jag kan säga att en del avrapporten säkert var bra, men allt stämde inte riktigt. Jag tycker att kritikenmot atf man infe informerat tillräckligt mycket är felunderbyggd. Jag uppleveratt sekretariatet och de olika organisationerna gjort mycket storainformationsinsatser. .Sedan kan jag säga att jag glädermig åt att ha fått den här arbetsuppgiften; den har jag haft tidigare.Jämställdhetsfrågorna är för mig väsentliga frågor. Jag kommer att se till attjag får tid att syssla med dem, därför att jag anser att de är bland deviktigaste uppgifter vi har i samhället. 57CHARLOTTE (); Jag beklagar aft jag infe fick något svar påfrågan om statsrådet verkligen är beredd att ge JämO ökade resurser. Det är ettoerhört viktigt arbete som görs med väldigt små resurser. Jag hoppas verkligenatt jag skall kunna få ett svar på frågan . Frågan om informationsinsatserna var uppe vid det senastemötet med jämställdhetsrådet. Det var en allmän önskan att man verkligen skullekunna få bättre informationsinsatser över landet. Min fråga kvarstår alltså;Vad tänker man göra? Det räcker inte med att vi har Jämsides, som kommer utfyra gånger . Om jag förstått det rätt - jag var inte medpå det sammanträdet - var man ganska imponerad över den mängd informationsmaterialsom finns. På detta område är det inte bara de personer som arbetar med JämOeller vid som måste bidra. Vi alla, inte minst deolika kvinnoorganisationerna, måste bidra och se till att detinformationsmaterial som görs centralt verkligen sprids ut. Här har vi engemensam uppgift. Om vissa finskägda företag i 59 (); Jag ser fram emot samarbetet med Anna-GretaLeijon. Jag konstaterar att här tydligen finns en viss ambition atf föra framjämställdhets-frågorna. Tyvärr har socialdemokraterna i regeringsställning intelyckats att höja jämställdhetsarbetets status. Jag kommer att följa statsrådetsarbete, och jag förlitar mig på att det nu sagda inte bara är högtidligt tal,för det är handling som behövs i jämställdhetsarbetef. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1986/87:4 om vissa finskägda företag iFinspång har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser atf vidta för att trygga fortlevnaden för det finskabolaget i med hänsyn till att majoriteten avbolagets styrelseledamöter bor och verkar i . Moderbolaget, , beviljades den 26 juni 1986tillstånd av regeringen till förvärv av av aktierna i och . Innan tillstånd beviljades företogs en sedvanlig prövningav avsikterna med förvärvet och dess betydelse för verksamheten i de bådasvenska företagen. Med hänsyn härtill gavs dispens för en finsk medborgare,bosatt i , atf ingå i det svenska dotterbolagets styrelse. Regeringen avser ej att vidta någraåtgärder i övrigt avseende . 61ANNA (); Jag får tacka för svaret på frågan. I en tidningsartikel har det angående regeringsbeslutet omstyrelsesammansättningen stått: "Regeringen säger ja för att Outokumpugett sådana garantier för den fortsatta driften vid och Wirsbo att detskulle vara förmätet att säga nej till ansökan." Naturligtvis frågar sig både de anställda och övrigaintresserade: Vilka är garantierna? Hur ser de ut, och hur pass långsiktiga kande vara? Jag frågar nu industriministern detsamma. Ett annatskäl till frågan ges av följande. Anser industriministern att de Om särskild beskattning avföretag i m. fl. Prot.1986/87:8 anställdas inflytande kan garanteras lika bra som omsfyrelsemajoriteten hade varit svensk? Frågan är berättigadeftersom ledningen för Wirsbo ' AB håller på att köra över deanställda i och flytta tillverkningen till . Ett tredje skäl till atf ställa frågan är afttillverkningen hos Metallverken och Wirsbo i gäller för unikakomponenter. Dessa är bra exportvaror, och de är nödvändiga urberedskapssynpunkt. Vi har alltså alla skäl att vilja ha dem kvar inte bara iFinspång utan i . Är detta också industriministerns uppfattning? Jag måste erkänna att jag har svårt attförstå fråga. Regeringen hade givetvis aldrig gett dennadispens om vi hade bedömt att ytterligare en styrelseledamot bosatt i hotat fortlevnaden av i . Redan i beslutet om dispens ligger således svaret på AnnaWohlin-Anderssons fråga. 63 (): Jag är fortfarande inte upplyst om vilkagarantier som reportrarna avser när de säger att regeringen fått sådana. Nogborde man väl kunna få veta litet mer om detta och inte bara få ett svar somnäsfan är ett jaså. Jag tycker också det är aktuellt att säga aft dennuvarande styrelsen för skulle kunna visa sin lyhördhet för de anställdagenom att anta de anställdas väl genomarbetade förslag till att behållakamrörsfillverk-ningen i . Men det har vi inte sett någonting av. En majoritet på en person är trots allt en majoritet. Attvarje land slår vakt om sin egen industri är självklart, oeh skulle man dåtycka att det vore av intresse att flytta tillverkningen t.ex. ut ur ,då har man full möjlighet att göra det med den majoriteten: Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på frågorna 1986/87:50, 62, 63, 64 och 65 omsärskild beskattning av företag I m.fl. regioner , , , och har-med hänvisning till uppgifter imassmedia-frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om en särskild skattpå företag i och andra expansiva regioner samt följderna av eneventuell sådan skaft. En kraftigförstärkning av de regionalpolitiska insatserna har skett under Trots detta finns det tendenser fill växande regionala obalansermed en ökad koncentration och nettoinflyttning fill storstadsområ- 28 dena och då främstStockholmsregionen. Mot denna bakgrund prövas och övervägsnu inom förslag och idéer för att på olika sätt förstärkaregionalpolitiken. Det handlar både om aft utveckla och förändra de befintligamedlen och att försöka finna nya medel för att påverka den regionalautvecklingen. Jag är under pågående beredningsarbete inte beredd att uttala migom vad dessa överväganden kan komma att leda fram fill för förslag omförändringar och kompletteringar av de regionalpolitiska medlen. 65 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag måste säga atf jagknappt trodde mina ögon när jag i pressen läste aft industridepartementet avregionalpolitiska skäl; som man säger, överväger att beskatta Storstockholmsnäringsliv. Men statsrådets svar bekräftar mina farhågor. Det blir enskatt. Med en särskild skatt på företag i skall mantydligen bekämpa företagens utveckling till en sådan grad att de nödgas flyttatill andra delar av landet. Det är industridepartementets strategi. Överallt iden fria världen stimulerar man den företagsamhet som går bra, men här läggerman en straffskatt på den. Finansministern förespråkade vid ett besök i expansiv polifik i . Han menade att en tillväxt i Västtysklandgynnar . Naturligtvis har han rätt. Men, som någon tidning skrev, detsom är sant i är tydligen inte sant i . Här villindustridepartementet klippa till med en extra skatt i akt och mening att dämpaoch försvåra företagens tillväxt i . Det här verkar ju inte riktigt klokt.Indusfrirhinistern, som har huvudansvaret för näringspolitiken i landet, måstege mig svar på den här frågan; Menar industriministern att ett blomstrandenäringsliv i är negativt för i stort? 66 (); Industriministern skall ha tack för svaret,även om det inte är mycket till svar. Jag kan konstatera att industriministernär mindre talför nu än vad både han och hans medarbetare var , då man talade om det här. Man talade om möjligheten atf lägga enextra skaft på tillväxt. Enligt min mening, herr talman, en alldeles huvudlösidé i ett land som ligger i botfen på tillväxtliga. I ett land medkraftiga ekonomiska obalanser, i ett land med den högsta arbetslöshetennågonsiri i en högkonjunktur - där har vi nu en regering som är beredd aftlägga skaft på den tillväxt som skapar de nya arbetstillfällen vi så välbehöver. Det finns dock en intressant reflexion mankan göra fill den här tanken. Det är att om man tror sig kunna minska tillväxtmed höjda skatter, då accepterar man också indirekt aft man kan öka tillväxtengenom att minska skatten. var i början avveckan på resa i län och besökte då Bergslagsdelen. Vi träffade mångabekymrade kommunalråd och företagare. Vi var i - jag har för migatt industriministern också var där för bara någon tid sedan. Vi pratade omdessa kommuners problem, och också om tillväxtskaften i . Om särskild beskattning avföretag i . Om särskild beskattning avförelag i m.fl. regioner Jag vill bara säga till industriministern att jag tyckeratt ni i era interna överväganden i departementet skall lyssna till t. ex.kommunalrådet i , som är partikamrat med industriministern. Han villinte ha högre skatt i , . Han vill ha lägre skatt iHällefors. Han begriper nämligen att skälet till de regionala obalanserna ochtill den mycket större tillväxten i är att tillväxtförutsättningarnaute i Bergslagen är för dåliga. Det är de förutsättningarna vi måste förbättra.Tag i stället vara på den andra sidan av denna tanke och sank skatten, så atfvi får en ökad tillväxt i de regioner där vi nu har problem. 67 (): Först vill jag be att få tackaindustriministern för svaret. Jag vill också säga att det är beklagligt attindustriministern inte är beredd att i diskutera de frågor som han iandra sammanhang är beredd att fillsammans med andra företrädare för industridepartementetdiskutera i media. Det är faktiskt meningen atf skall vara ett forumför polifisk debatt även i de frågor som industriministern handlägger. Omindustriministern inte är beredd att ge svar på konkreta frågeställningar omett regeringsförslag, borde han ända vara beredd att diskutera de grundläggandeprinciper som den här typen av diskussion i tidningar har aktualiserat. gäller först och främst; Är detindustriministerns uppfattning att högre skatter ger lägre sysselsättning?Om.industriministern har den uppfattningen, bör han också svara på frågan vaden lägre sysselsättningsgrad kan få för sociala konsekvenser iStockholmsregionen. Det är väl känt att de sociala konsekvenserna avarbetslöshet, ungdomsarbetslöshet t. ex., är betydligt större i än påandra orter i landet. Industriministern bör också, även innan han har lagt framett konkret förslag, vara beredd att ge besked om huruvida han har något beläggför att stoppade jobb i skulle kunna ge tillväxt och nya jobb i andradelar av landet. Vad frågan gäller är på vilket sätt en bromsning avutvecklingen i kan ge högre tillväxt i andra delar av landet. Jag hoppas att vi fårsvar på de frågor jag har riktat till industriministern. Om vi infe får det, ärdet bara att beklaga atf när socialdemokrater äntligen tycks ha lärt sig attlägre skatter ger högre tillväxt och mer sysselsättning, så använder de denlärdomen i totalt fel riktning. 68GÖRAN (): Jag får inledningsvis tacka statsrådet försvaret. Det var ett svar som egentligen infe gav särskilt många besked - baradet att man försöker finna nya regionalpolitiska medel. Och det är isocialdemokratisk tappning nya skatter. Det kanvara av värde att till protokoll få anföra följande. Det är ett faktum atf trots sintillväxt aren region i obalans. är en region som inte enbartsjuder av storstadsliv och storstadspuls. Det är också en region med mångaområden som kan betecknas som ren glesbygd. Här finns skärgårdsområden därarbetstillfällena är få och där man kämpar för att få arbetstillfällen till stånd. På grundav dels obalansen på sysselsättningsområdet, dels glesbygdspro- blemen harStockholms läns landsting - i första hand genom - genom riktade åtgärder sökt sprida arbetstillfällen överlänet. kommer nyinvesteringar i kommersiella lokaler att beskattas, vilketkommer att kraftigt försämra möjligheterna till nyetableringar i regionen. Vad säger industriministern till exempelvis borgarrådetJohn-Olle , som i i budget avsatt ett ordentligtantal miljoner för utveckling av ett industricentrum i Skrubba - inte för attstjäla arbetstillfällen från eller från någon annan ort utan föratt skapa regional balans i och i och gesysselsättningstillfällen där människor bor. Det är nämligen det som dethandlar om. Frågan är: Skall det dras ett streck för skatten mittgenom , så att man därmed ger de södra delarna av enmöjlighet aft växa och de norra en uppbromsning? Detta är faktiskt en frågaockså för , vilket industriministern väl känner till. Om särskild beskattning avföretag i . 69BIRGER HAGÅRD (m): Även jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga-även om det var ett ganska uselt svar, som inte någon blirsärskilt mycket klokare av. Det fantastiska har inträffat att vi kunde höra statsrådet redogöra för de satsningar man görpå ; vi har tidigare kunnat läsa om hur regeringen har yelatstimulera teknikspridning - det växer upp teknikbyar runt om i landet ianslutning till våra högskolor - osv. Allt det här måste rimligtvis ha ettsyfte, nämligen att stimulera tillväxt ute i landet. Men så får vi nu höra att tillväxt bara kan tolereras upptill en viss nivå. Då frågar jag mig oroligt; vilken nivå? När skall man vararädd för att påläggas extra skatter? När blir man för duktig? När skall man iLinköpingsregionen, och börja oroa sig föratt kanske drabbas av det öde som uppenbarligen hotar näringslivet iStockholm? I och för sig är detta någonting alldeles orimligt.Självfallet kan man inte förbättra förhållandena i de svagaste delarna avlandet genom att försämra dem i de områden som verkligen går bra. Jag har inte fått svar på detta, men jag hoppas attstatsrådet skall ge ett. Finns det någon risk för att också exempelvisLinköpingsregionen drabbas av sådana här extraskatter? Det är ju en region somför närvarande är i hög grad expansiv. Överläggningen var härmed avslutad. Om planerna på försäljning av Viscariagruvan till ettfinskt företag Om de homosexuellas situation 18 §Svar på fråga 1986/87:69 om planerna på försäljning av Viscariagruvan till ettfinskt företag har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att genomföra för att förhindra en försäljning av Viscariagruvan till det finska företaget. i har i yttrandetillregeringen tillstyrkt att får tillstånd atf förvärvasamtliga aktier i . Ärendet bereds inom . Jagär därför inte beredd aft nu ta ställning i frågan. 71 (vpk); Jag får först tacka industriministern för svaret. Tyvärr känner jag inte igen industriministern i dettasvar. . frejdighet atf ge uttryck för värderingar och analyserhar tydligen förbytts i raka motsatsen, tigandets filosofi. Den här frågan är ändå politisk-ideologisk. Vad anserindustriministern om försäljningen av viktiga naturtillgångar ur ? Frågan är också företagsekonomisk. Vilken bedömning kanman göra av Viscariagruvans framtida värde, i ljuset av aft det finns ennärbelägen fyndighet i Patovaara - visserligen tills vidare bristfälligtundersökt - som kan ' komma att ge viktiga samverkansfördelar i form avgemensam anrikning och annat i ett senare skede? Det finns ytterligare en viktig industripolitisk aspekt:Hur skall man se på försäljningen av ytterligare sulfidmalmstillgångar urSverige, när sulfid-malmssmältningsindustrins egna gruvor börjar sina? Det finns alltså många skäl till att regeringens samladebedömning borde komma fram. Regeringen borde inte lämna fältet fritt förspekulationer och gissningar i denna fråga och bara överlåta en eventuellmotståndsrörelse fill folket. Tala ur skägget, . ! Överläggningen var härmed avslutad. 19 §Svar på fråga 1986/87:52 om de homosexuellas situation har frågat mig när och i vilkenform jag ämnar framlägga förslag till rörande förbättring avhomosexuellas situation i samhället. Min avsikt är - som framgår av propositionsförfeckningen -att förelägga en proposition för ställningstagande våren1987. 73JÖRN (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Det är juinte alltid så, att det som står i en förteckning verkligen kommer till stånd.Men jag får väl tolka statsrådets svar så, att en proposition verkligenframläggs . När jag frågade i vilken form statsrådet ämnade framläggaförslag till avsåg jag kanske också aft statsrådet i svaret skullekommentera vilka åtgärder det handlar om. Rör det sig om åtgärder när detgäller likaberättigande t. ex. på det familjerättsliga planet eller rör det sigom andra typer av åtgärder som syftar till att motverka diskriminering? Jag skulle vara glad om statsrådet kunde kommentera dettaen aning utförligare. Själv nöjer jag mig med att för dagen endast betona denoerhörda vikt som man i nuvarande läge måste fästa vid kommande proposition.Det måste bli en bra proposifion som riktar ett slag mot den diskriminering ochde fördomar som homosexuella utsätts för i vårt samhälle. Det är särskilt denolyckliga koppling som ibland förekommer mellan homosexualitet å ena sidan ochden allvarliga aidsfrågan å andra sidan som gör det nödvändigt att man ser tillaft öppenhet, erkännande, upplysning och motverkande av diskrimineringverkligen präglar framtidens samhällsbild i . Om konstnärernas ekonomiska situation Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1986/87:40 om konstnärernas ekonomiskasituation har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att förbättra konstnärernas ekonomiska situation. Genom regelbundna samtal med konstnärernas organisafionerhar jag fått en god insikt i de konstnärliga yrkesgruppernas skilda problem.Jag är således väl medveten om den utsatta situation som i synnerhetbildkonstnärerna har trots betydande insatser från samhällets sida. I årets anslagsframställningar finns en rad olika förslagtill åtgärder som syftar till att förbättra konstnärens arbets- och levnadsvillkor.De övervägs i samband med beredningen av den kommande budgetpropositionen. Jagär inte nu beredd atf föregripa regeringens ställningstaganden. I detta sammanhang vill jag nämnaatt regeringen efter förhandlingar nu träffat överenskommelse med och andra berörda organisationer om höjning avbibliofeksersätfningens grundbelopp för innevarande och nästa budgetår. Förslagmed anledning av överenskommelsen kommer aft föreläggas iproposifion om tilläggsbudget I fill statsbudgeten för innevarande budgetår. 75MARGARETA ();