prot · GA0978 · 1986-12-31 00:00:00 — När jag har lyssnat tillBertil Fiskesjös inlägg har jag utgått från att det just har varit ett djuptnaturvårdsintresse som gjort att engagerat sig i denna debatt.Men så gjorde han alltså själv erkännandet att det finns frågor med ännu störredimensioner än detta fall. TillPer Stenmarck; Jag har pekat på de naturliga förändringarna av . Nusäger att dessa förändringar har kommit efter 1970. Det är intekorrekt, och det vet Per Stenmarck mycket väl - i varje fall om han vill göragällande att han seriöst har läst in den fråga som vi nu diskuterar. Sedanbörjan av har ju stora förändringar ägt rum. haralltså betydande förändringar registrerats, närsandsugningen inleddes. Fleratalare har här varit inne på att dokumentationen skulle vara så bristfällig.Jag vill gärna försvara på den punkten. Det finns såvälinternationell som svensk vetenskaplig dokumentation om sandsugningenseffekter på den miljön, på t. ex. bottenfauna och fiskebestånd. Varförvill ni förneka det? publicerade 1983 en rapport med titelnMiljöeffekter av marin sand- och grustäkt, en utvärdering. Naturvårdsverkethade självfallet beaktat de riskvärderingar och rekommendationer som finns iden rapporten, när verket fillstyrkte täktverksamheten på Sandflyttan. Med risk för att bli beskylld för envishet vill jag ändå upprepa, attde maringeologiskt sakkunniga inom SGU har sagt att det inte föreligger någonrisk för att och dess omgivande stränder skall påverkas av denaktuella täktverksamheten på Sandflyttan. Dessutom kunde jagkonstatera att debattörerna i denna interpellations- Om betygssystemet i skolan debatt harfortsatt att i första hand polemisera mot och kritisera remissinstanserna -och inte ifrågasätta regeringsbeslutet. Talmannen anmälde att PerStenmarck, och tredje vice talman anhållit att fillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1986/87:158,om betygssystemet i skolan har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att åstadkomma en över hela landet rättvisandebetygsättning i de schemalagda ämnena i och gymnasieskolan. Hon harockså frågat mig om - och i så fall när - jag avser att förelägga riksdagenförslag om ett nytt reformerat betygssystem. Enligt mening fungerar det modifieraderelativa betygssystemet inte, vare sig i eller i gymnasieskolan.Hon stöder sig på en undersökning som gjorts av länsskolnämnden i Stockholmslän och som avser betygens likvärdighet på de tre- och fyraåriga linjerna ilänets gymnasieskolor. Jag måste då först påpeka, att det modifierade relativabetygssystemet som nämner enbart gäller för . Dettabetygssystem infördes i samband med den nya läroplanen för i syfteatt undvika oönskade konsekvenser för del av den s. k. normalfördelningen. I gymnasieskolan innebär det relativa betygssystemet attde betyg som ges till rikets elever i en årskurs i ett visst ämne fördelas i deolika betygsstegen på den femgradiga betygsskalan - med betyget tre sommedelbetyg - enligt normalfördelningskurvan. I en enskild klass blirfördelningen naturligtvis i allmänhet en annan. Detta system fanns tidigare också i . I sambandmed att 1979 beslutade om ny läroplan, beslutade man också att denrelativa betygsättningen i skulle modifieras. Man tog bortföreskriften att betygen skulle fördelas enligt givna procentsatser. Standardprovenskulle behållas och användas som riktningsgivare för betyget 3. Den undersökning som länsskolnämnden i gjortligger helt inom ramen för den statliga skoladministrationens skyldighet attfölja och utöva tillsyn över skolans verksamhet. Det hör också till dessskyldigheter att verka för att det betygssystem som beslutat omfungerar i enlighet med intentioner. Jag har blivit informerad om att harbeslutat att länsskolnämnderna, inom ramen för sin aktiva tillsyn, /88 särskilt skall prioritera granskning av betygsättningen igymnasieskolan. Jag avvaktar med intresse utfallet av denna granskning.Skolöverstyrelsen arbetar också med nya föreskrifter om betygsättningen ochkommer under åretatt ge ut ett särskilt servicematerial som hjälp för gymnasielärare vidbetygsättning. har också frågat om - och när - jag avseratt föreslå ett nytt betygssystem. Som svar på denna fråga vill jag säga attjag inte avser att nu lägga fram förslag om förändringar av betygssystemet igymnasieskolan. arbetade en parlamentariskbetygsutredning. Den dåvarande regeringen tog ställning fill utredningensförslag om betyg i i proposifionen om grundskolans-läroplan 1979.En bred majoritet i beslutade i enlighet med propositionen. Den parlamentariska betygsutredningen hade också vissaförslag om förändringar i gymnasieskolans betygssystem, men denna frågaöverlämnades till gymnasieutredningen, som senare lade fram ett annat förslag. arbete låg till grund för enproposifion , Gymnasieskola i utveckling, som i sin tur ledde tillett omfattande förändringsarbete i gymnasieskolan i form av en bredförsöksverksamhet. Ytterligare förändringar planeras för den yrkesinriktadeutbildningen i gymnasieskolan. De förslag som arbetsgruppen för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen har lagt fram bereds inomregeringskansliet. Ett nytt eller annorlunda betygssystem måste kunna bygga påfastlagda timplaner och kursplaner. Det är därför inte möjligt att nu taställning till frågan om vilka eventuella förändringar av gymnasieskolansbetygssystem som är önskvärda och möjliga att genomföra i praktiken. Jag vill ändå säga något mera allmänt ombetygsproblematiken, eftersom jag anser att de argument som framförs ibetygsdebatten ofta är alltför förenklade. Det finns många krav på och önskemålom hur betygen skall fungera. Det är ofta fråga om mål som kommer i konflikt.Man kan därför inte räkna med att det går att hitta något betygssystem som ärperfekt. Ur pedagogisk synpunkt skulle det kanske vara mofiveratatt i första hand jämföra eleven med hans eller hennes tidigare prestationer,eller att ha betyg i form av intyg över genomgångna kurser ungefär som vi nuhar i högskolan. Men betygen skall också kunna användas för urval. Detinnebär att eleverna måste kunna jämföras med varandra och rangordnas. Betygfrån olika skolor måste vara jämförbara. Hur olika uppfattningarna än är om vadsom är "rättvisa" betyg, är ändå alla överens om att det inte börvara lättare' att få bra betyg i vissa skolor än i andra. Alla utredningar och all forskning som hitfills har gjortsom betygen tyder på att relativa betygssystem är överlägsna andra när detgäller att klara betygens urvalsfunktion och uppnå jämförbarhet mellan betygfrån olika skolor. När man har föreslagit andra typer av system, t. ex.målrelaterade eller kursrelaterade betyg, har man i allmänhet varit medveten omatt detta skulle minska jämförbarheten. För att över huvud taget uppnå någon form av jämförbarhetmellan olika skolor och undvika att det i praktiken blir lättare att få brabetyg i vissa ämnen jämfört med andra, har de som har talat om målrelateradeeller kursrelaterade system ofta fört in relativa moment också i dessa system.Man har t. ex. utgått från att målen formuleras så, att man kan förväntas få enviss betygsfördelning. Blir betygsfördelningen en annan än den förväntadejusteras målen efter hand. Om betygssystemet i skolan Om betygssystemet i skolan Ett strikt målrelaterat system, där eleven betygsätts iförhållande fill preciserade mål, innebär stora problem: Det krävs att man noga preciserar olika delmål ochkravnivåer, vilket är mycket svårt att göra. Målbeskrivningarna måste dessutomhela tiden förändras i takt med att kunskapsstoffet förändras. Även om det i vissa ämnen, t. ex. matemafik eller vissayrkesinriktade ämnen, skulle gå att precisera detaljerade mål, blirsvårigheterna stora när det gäller ämnen som t. ex. samhällskunskap. Det finnsrisk för att man koncentrerar sig på sådant som går att mäta. Systemet kan blihårt styrt och begränsa de enskilda lärarnas valfrihet att lägga uppundervisningen. Man skulle t. ex. behöva centrala prov i alla ämnen. Systemetkan verka mycket konserverande. De som har föreslagit alternativ till ett relafivtbetygssystem har ofta tagit avstånd från ett system av denna typ och i ställetvelat ha en mer allmän beskrivning av målen. Men då måste man också erkänna attutrymmet blir större därför att olika lärare och olika skolor gör olikabedömningar. Om betygen inte behövde användas för urval skulle detta kanskeinte vara så allvarligt. Men så länge betygen behövs för urval, måste vi ha ettsystem där betygen blir jämförbara. Den senaste gymnasieutredningen föreslog att kursplanernaskulle utformas som ett system av grundkurser och tilläggskurser där elevernahade stora valmöjligheter. När det gällde betygen utgick man från vad som kundevara pedagogiskt lämpligt och föreslog då ett kursrelaterat system utan någrarelativa inslag. Man intresserade sig inte för frågan om jämförbarhet mellanolika skolor eller om detta system kunde användas för urval. , som har haft i uppdrag att föreslåurvalsregler till högskolan, har däremot koncentrerat sig på betygen som urvalsinstrument.Man menar att det relativa betygssystemet är det system som ger bästjämförbarhet och att det därför är viktigt att skolmyndigheterna ser till attdet fungerar enligt reglerna. Om betygen inte behöver användas för urval, har vi störrefrihet att diskutera alternafiva betygssystem eller möjligheten att avskaffagraderade betyg och i stället ha olika former av kompetensintyg. Men så längebetygen behövs för urval, är det vikfigt att vi har ett system som gerjämförbarhet. Man säger ibland att nuvarande betygssystem ökarkonkurrensen mellan eleverna. Men vilket betygssystem man än har, kommer detatt leda till konkurrens om betygen används vid urval. I ett målrelaterat system skulle man naturiigtvis aldrigkunna vara garanterad att komma in på en viss högskoleutbildning, om man haruppnått ett visst mål. Vilka chanser man har beror i praktiken på hur mångaandra sökande som har uppnått samma mål. Denna konkurrens kan vi inte kommaifrån så länge villkoren i vissa yrken är attrakfivare än i andra och så längeantalet platser i utbildningar som leder till dessa yrken är begränsade. Om vi använder betygen för urval, uppstår enkonkurrenssituation i skolan. Man kan minska betygens betydelse genom att byggaut utbildningssystemet, så att fler kommer in på de utbildningar de önskar. av dem som togs in i gymnasieskolan togs in på sittförstahandsval. Motsvarande siffra för högskolan var . Man kan också komplettera med andra urvalsgrunder. Vidintagning till gymnasieskolan får de sökande också poäng för intresse för söktutbildning och om han eller hon tillhör ett kön som är underrepresenterat i densökta utbildningen. Dessutom kan intagningsnämnden inom ramen för den friakvoten göra en friare bedömning och t. ex. ta in sökande som har särskilt stortbehov av utbildningen i fråga. När det gäller urval till högskolan finns ett förslag fråntillträdesutredningen om att högskoleprovet också skall användas somurvalsgrund. Detta förslag bereds inom . Jag tycker att det är värdefullt att diskussionen ombetygen fortsätter. Jag har till min glädje sett att ochSkola har tagit inifiafiv fill en bred debatt om betygen. Man har skickat utett studiehäfte. Rådslag om betygen, som i första hand handlar om grundskolanmen som också kommer in på frågor som gäller gymnasieskolan. Det kommer säkertatt öka intresset för och insikterna om betygsproblematiken. Om betygssystemet i skolan 18BIRGITTA RYDLE (m): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation. Svaret är långt men långtifrån uttömmande.Ministern har dock gjort tappra försök att utöver en beskrivning av vad som harförevarit i betygsfrågan i utredningar och riksdagsbeslut säga "något meraallmänt om betygsproblematiken". Men det stannar vid tappra försök. Jag konstaterar att det enda utbildningsministern har attsäga om betygen handlar om urval till högre utbildning. I svaret nämns ordet"urval" inte mindre än tio gånger på tre och en halv sida, om jag harräknat rätt. Att betyg också har andra funktioner undviker utbildningsministernhelt att tala om. Hela svaret andas den socialistiska inställningen: Betygär inte bra, men vi måste behålla dem tills vi hittar bättre urvalsmetoder. Det har förekommit en hel del artiklar ipressen med anledning av den kartläggning av betygsättningen i ett antalgymnasieskolor i som länsskolnämnden där låtit göra. Dennautredning visade att det i varje fall i vissa ämnen i gymnasieskolan sker enbetygsglidning, som inte stämmer med reglerna för det relativa betygssystemet. Utifrån denna undersökning skall nu låtaytterligare ett antal länsskolnämnder - nio stycken enligt vad jag har inhämtat- göra motsvarande kartläggning. Generaldirektör säger i samband därmed:"Men egentligen anser jag.det vara dags att vi får pröva ett helt nyttkursrelaterat betygssystem. Politikerna borde kunna enas om enförsöksverksamhet." Denna invit ställde sig tveksam, föratt inte säga kallsinnig, till. I en fidningsintervju säger han: "Det ärinte aktuellt med någon försöksverksamhet och inte heller med en nybetygsutredning. Ett kursrelaterat betygssystem skulle kanske vara bra om vibara skulle kontrollera hur väl eleverna tillägnade sig vissa kunskaper. Men sålänge vi inte har tillräckligt antal platser på alla utbildningar måste vikunna rangordna dem med jämförbara betyg." Får jag fråga utbildningsministern; Finns det inte någotannat i tankar kring betyg än urval, urval och åter urval? Om betygssystemet i skolan Kan en socialdemokrat aldrig tänka sig att ettkursrelaterat betygssystem, där en elev tävlar med sig själv, i slutänden kangälla som ett urvalssystem men vara ett system där skolan genombetygsgivningen har hjälpt eleverna till aha-upplevelser om vad som är deträtta att satsa på, det rätta för att uppnå en position i arbetslivet som mantrivs med och ufifrån vilken man kan utvecklas och nå nya positioner? Harutbildningsministern funderat över varför vi i gjortbetygsgivningen så dramatisk? Så dramatisk att den inträffar första gången näreleverna gått i skolan sju och ett halvt av . Vi moderateranser att betygen skall ingå som en naturlig del i skolans arbete. Och de skallnaturligtvis sättas utifrån den enskilde elevens egen situation och vararelaterade till kursplanernas krav och inte fill vad klasskompisen ellerEva kan. ' Har utbildningsministern aldrig tänkt på att det är värdefullt fören elev att få skriftligt bevis på att det har lönat sig att anstränga sig? Harutbildningsministern aldrig tänkt på att en elev från ett mindrestudiemotiverat hem kan få den nödvändiga kicken och med ett bra betyg vågasatsa på fortsatt utbildning? Vad jag vill säga är att betygen fyller andrafunktioner utöver att tjäna som urval. För det första ger det elevernamotivation: att anstränga sig, att se att det lönar sig att satsa extra.Ytterst är det fråga om att göra klart för dem att det är viktigt för derasframtid att skaffa sig grundläggande och nödvändiga kunskaper. För det andra är betygen en fråga om information - tillföräldrar, till eleven själv, till andra lärare eller till arbetsgivare. Ochdet är en information som fillgodoser rättssäkerhetskrav i en utsträckning sominformella kvartssamtal mellan lärare, föräldrar och elever inte kanåstadkomma. Hur sådana samtal utformas avgörs vid den enskilda skolan. Samtalkan föras med varierande underlag. Inga systematiska uppgifter finns som angerhur den lämnade informationen når fram eller om den uppfattas på ett riktigtsätt. ansökte ett antalkommuner i - bl. a. , där man gjorde en seriös enkätbland elever och föräldrar - om dispens för att få ge eleverna betyg påmellanstadiet och i årskurs 7. Dispensen begärdes efter det att det visat sigatt av eleverna och föräldrarna ville ha denna försöksverksamhet. Men allaansökningar avslogs. Mot bakgrund av det uttalande från som jagtidigare refererade till vill jag fråga: Är utbildningsministern verkligen inteberedd att medverka ens till en försöksverksamhet.med kursrelaterade betyg? År utbildningsministern beredd att nu medge försöksverksamhetmed kommunala betyg under tidigare årskurser, om en förfrågan därom kommer? Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag vill först erinra om att det betygssystemvi nu har i beslutades av 1979. säger attdet betygssystem vi nu har är präglat av tankarna hos en socialistiskmajoritet. Det ärnågot att överskatta den socialistiska gruppens styrka i , ommajoriteten föreföll överväldigande 1979. Jag har försökt att ge ett nyanserat svar på den härinterpellationen. Jag får då höra att jag använt ordet "urval" tiogånger på de sju sidor som mitt skriftliga svar omfattade. Efter dennainträngande analys ställs frågan om det inte skulle vara möjligt att hakursrelaterade betyg i stället. Det var faktiskt vad vi hade i det gamla systemet med A, Boch C och dess olika mellanformer. Det var då ett tänkt kursinnehåll som skullesvara mot vart och ett av dessa betygssteg. Men det brukar gärna påstås att dentidens skola inte var mindre hetsad än den nuvarande är. Den berömda filmen omden tidens "lyckliga" skolsystem kom för övrigt att heta Hets. Jag tycker att det är rimligt att man diskuterarbetygssystemet. Jag tycker att man bör diskutera det på det nyanserade sätt somgörs i det material som och Skola har gett ut. Jag tror inteatt det finns någon enkel lösning på detta problem. Jag vill också erinra om att internationella jämförelservisar att vilket betygssystem man än har - även det av omhuldadekursrelaterade systemet - kommer det att leda till stora problem. Just därföratt en av uppgifterna för betygen är att avgöra vilka elever som skall komma inpå gymnasium eller högskola uppstår dessa urvalsproblem. Om betygssystemet i skolan 20BIRGITTA RYDLE (m): I interpellafionssvaret framhållerutbildningsministern att ett kursrelaterat betygssystem skulleminska jämförbarheten mellan elever. Men vad utbildningsministern då talar om ären jämförelse mellan elever i samma klass, eller kanske rättare sagt sammaårskurs. Men vad händer vid jämförelse mellan skilda årskurser? Med ettrelativt betygssystem måste en sådan jämförelse göras, eftersom vi vidövergången mellan grundskola och gymnasieskola har intagning tillgymnasieskolan även av 17-18-åringar. Stämmer betygen med centrala proven fråndet ena året till det andra? Hur förändras de centrala proven mellan åren? Medge, , att det relafiva betygssystemet,modifierat eller inte, är ett dåligt system som minst av allt gagnar eleverna.Och det är deras utveckling och framgång som vuxna medborgare vi skall ha somutgångspunkt för våra politiska beslut. Ni socialdemokrater har mycket dåligt stöd hos föräldraroch elever för er ideologiska inriktning mot en betygsfri skola. EnSIFO-undersökning visar att av de fillfrågade ville ha betygfidigare i . av dem som deltog i undersökningen ansåg att detär nytfigt för de flesta barn att få betyg varje termin i skolan - endast 7 %ansåg det vara skadligt. Vi moderater anser att nuvarande relativa betygssystemskall ersättas av ett betygssystem som mäter elevens egna kunskaper iförhållande till läroplanens krav. Vi anser också att betyg skall ges oftare äni dag med början vid utgången av lågstadiet. Antalet betygssteg bör vara flerän fem, och den fullständigt onödiga dramatik som finns runtbetygssättningen kan på det sättet motverkas. Slutligen, och det är inte minst viktigt, måste det gesmöjligheter att få ett redan givet betyg omprövat och medräknat fill sitt fullavärde vid ansökan till 3 protokoll 1986/87:77-79 Om betygssystemet i skolan Jag har framför mig här en insändare i enkvällstidning, där en mamma beskriver hur hennes son, som är och ingethögre önskar än att komma in på arkitektlinjen, icke har en möjlighet attförbättra ett en gång givet betyg på naturvetenskaplig linje. Alla vägar ärstängda för honom att kunna skaffa sig ett bättre betyg och nå den utbildninghan så gärna vill ha, medan däremot hans granne som hoppade av både från socialoch från humanistisk linje på gymnasiet har alla möjligheter att få betyg när han-nuhar blivit äldre och mognare. Anser inte utbildningsministern attdetta är en orättvisa som vi måste komma bort ifrån? 21 Utbildningsminister : Herr talman!Vad nu förespråkar är en återgång till det som en gång kalladeskompletteringsraseriet, där elever som inte varit så frarhgångsrika igymnasieskolan fortsatte att komplettera sina betyg på olika sätt för attdärmed konkurrera ut andra elever. Jag vill påpeka att tillträdesutredningenkommer med ett förslag som innebär att den som inte varit framgångsrik igymnasieskolan skall ha möjlighet att genomgå högskoleprovet. Dåfinns det alltså möjlighet att pröva sina krafter igen. Slutligen vill jag säga att om man har ett kursrelateratsystem, måste dessa kurser exakt anges från central nivå för att tillämpasfullständigt likformigt i varenda skola. Vad som därefter återstår av lärarnasfrihet att välja uppläggning av sin undervisning kan inte vara mycket. Önskanatt ge lärarna frihet ätt efter sitt eget pedagogiska intresse och sina egnakunskaper lägga upp undervisningen leder till att det är svårt att ha ettkursrelaterat system. 22 (): Det sista utbildningsministern sade förstårjag inte alls. Det är faktiskt som har fastställt kursplanerna, ochkursplanerna är ju styrande för verksamheten i skolan. Att lärare sedan harfrihet att lägga upp undervisningen på det sätt som den enskilde läraren tyckerpassar bäst är en helt annan sak. Kursplanerna är som sagt centraltfastställda. Jag håller med om det utbildningsministern sade i slutetav sitt svar, att det är värdefullt att vi har en debatt kring betygen. Men endebatt för faktiskt inte frågan framåt bara genom att finnas till. Det måste juockså ske någonting som har sin utgångspunkt i debatten. gjorda undersökningarpekar på - jag upprepar det igen - att en stor majoritet av svenska folket villha betyg i skolan och att betygen skall vara så rättvisa som möjligt gentemotden enskilda elevens prestationer. Därför är det djupt beklagligt attutbildningsministern inte på något sätt är beredd att ställa upp på enförändring eller ta initiativ till åtminstone en försöksverksamhet. 23Utbildningsminister : Herr talman! Jag vill bara i all enkelheterinra om att de läroplaner som antas av ju inte rimligtvis kan varaså detaljutformade att man med utgångspunkt därifrån kan göra standardprov somanvänds i alla rikets skolor. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellationerna 1986/87:159 och 175 om bilavgaserna 24 Miljö- och energiminister : och har ställtett antal frågor som rör bilavgasernas inverkan på miljön. Jag besvarar derasfrågor i ett sammanhang. Avgasutsläppen från biltrafiken har länge varit ettallvarligt miljöproblem. Att biltrafiken innebär olycksrisker ochbullerstörningar är uppenbart. Med ökande biltrafik och allt bättre kunskaperhar vi dessutom börjat inse hur skadliga avgaserna är för hälsa och miljö. Vivet nu att bilavgaserna, som bl. a. svarar för större delen avkväveoxidutsläppen, skadar människor, djur och växtlighet. Jag tror att alla nubegriper att dessa skadeverkningar måste tas på yttersta allvar och attomfattande åtgärder krävs för att begränsa dem. Beslutet om införande av blyfri bensin och betydligthårdare avgasut-släppskrav för personbilar års bilmodeller bör sessom ett betydelsefullt första steg i ansträngningarna att minskaavgasproblemen. Jämfört med dagens bilpark blir utsläppen från dessa bilarnärmare 90 .% lägre när det gäller koloxid samt kolväten och lägre närdet gäller kväveoxider. , när allt större andel av vår bilpark blirutrustad med katalytisk avgasrening, kommer avgasutsläppen från personbilarnaatt minska väsentligt. För att säkerställa detta resultat fordras fortsattaansträngningar för att förbättra tillsynen och kontrollen av att bilarnauppfyller de fastställda kraven. Nya bestämmelser om tillsyn och kontrollkommer att gälla från . Hårdare avgasutsläppskrav övervägs ävenför tyngre fordon. kommer att redovisa förslag tillnya avgasbestämmelser för dessa fordon.