prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Alla motsätter sig det förslag som ligger påriksdagens bord. Jag tycker med förlov sagt att det är litet ofint avfinansministern att föra denna debatt såsom om vi från den borgerliga sidan pånågot sätt var agenter för SAF som inte kan tänka själva, för det var vad hanantydde, och säga atf de som vi citerar - alla de Metallföreträdare,industriarbetare och banktjärts-temän som har opponerat mot detta förslag - pånågot sätt nere på sin grodnivå, som hart formulerade det, är dumma i huvudetoch lurade. Har inte de rätten att tala för sin sak, och har inte vi rätten atthär återge dert saken, även om den strider mot de socialistiska doktrinerna? Jag tycker aft värtsterparfiefkommurtisterna måste bestämma sig. Jag vet atf ni driver tesen att höga lönerär bra och högre löner är ännu bättre. Men om rti rtu börjar hävda att löuerrtaskall styras av vinstutvecklingen är det någorttirtg artnat ni talar om. Dåskall vi ha höga lörtcr i högvinstföretagen och låga lörtcr ilågvinsfföretagen. Är det så ni vill badet? Jag trodde fakfiskt aft ett skältill att vpk stödde den här propositiortert var att ni ansåg aft en sådanutveckling är gauska farlig för lörtfagarrta - såvida rti inte menar att medhöga löner i högvinstföretagcrt skall vi också ha höga löner ilågvinstföretagcrt, så att de slås ut och folk förlorar jobbeu.Fackförcrtirtgsrö-relscrt har försökt föra ert lörtcpolifik som skall vara brainte bara för löntagarna utan också för rtärirtgslivet. Så är det faktiskt. bad mig ge exempel på att enskildavinstartdelar har skapat problem på arbetsmarknaden, och han ville åberopaBartkfjänstemanrtaför-. bundet, som har yttrat sig i den här frågan. Jag ärrädd för aft sopar en del av sirta problem urtdermattan just . Jag råkar rtämligert veta hur läget är påbanktjänstemartnaområdet. Staten äger faktiskt den tredje största affärsbanken,som icke har något vinstdelningssystem. Jag råkar veta om problemen med lönesättningen i PKbankennär de anställda jämförs med anställda i och S-E-Banken, där deanställda , om de har varit med från början, har uppsamlat så där en . Jag råkar kärtna fill diskussionert irtoni sparbankerrtaoch faktiskt också förcrtingsbankcrrta, , där def irtte firtrtsrtågra vinster atf fördela. Jag tror aft en vacker dag fårlyfta på förlåtcrt och erkärtna att de här systemen har skapat stora spänningarinom det kollektiv som banktjänstemännen är. Varför skall en som sitter viddiskcrt på Crt sparbartk och gör samma jobb som dcrt som sitter vid disken päHandelsbartkcrt kortstatera, att arbete har hart visscriigcrt haftsirt lön, men dcrt som har suttit i kassa har att lyfta mellan300 000 och . - delvis därför att denrta regerirtg, som rti bekämparså ivrigt, har förf ert ekonomisk politik som har gett bankerrta betydartdevinster? Löntagarna förstår bäst sin egen ekortomiska situatiort,säger . Ja, förvisso. Det är därför som väldigt mårtga av LO:smedlemmar står bakom detta krav. Metallirtdustriarbetareförburtdet talarfaktiskt för sina medlemmar, även om det finns grupper som har en avvikandemening. Vi har 4 miljoner löntagare. Det är 170 000 som omfattas avvinstdelnirtg . var mäkta bekymrad över atf vi, trots attfolkpartiet drog i gång , inte har kommit längre än atf definfe ens är av landets lörttagare som omfattas av vinstdelningssystem, Allade andra kan ju också furtdera över sirt ekortomiska situatiort och dra vissaslutsatser, säger att vinst och lön är skilda ting, och detborde jag veta, om jag rtågortsirt har läst , Mcrt poärtgcrt är ju här atfmau förvartdlar virtsten till lön. Det sker faktiskt i företagen, infealltid fill företagsägarrtas glädje. Det här förslaget är ett sätt attförvartdia vinst fill lön, och irtgert som sysslar med detta i praktiken tordebestrida att det är på det viset. Sedan är det uuderbart att höra åberopa facketsom sartrtirtgs-vittne, när mart på hävdar att vinsfdclnirtgcrt aldrighar påverkat löneförhandlingarna där. Det är bra aft tror på vad denfackliga rörelsen säger, men jag är inte säker på aft man när def gällerlöneförhandlingar alltid skall ta för givet att det som synes ske är det somhar skett; det är min erfarenhet från i den här brartschcrt. Jag hade ett möte med Volvofacket, Det vär slutet, sägerCarl Bildt, Ja, det var så slutet att vi hade crt gemcrtsam presskonferensefteråt, där vi talade om för massmedierna vad vi hade kommit till idiskussioncrrta om socialavgifter och Crt del andra frågor. Jag respekterar för att hart irtteförsöker dölja vad avsikten är, nämligert att vi med vinstandelar skall få ettmera differentierat lörtcsysfem och avlägsrta oss frårt principen lika lön förlika arbete. Det är han medveten om, och han välkomrtar tydligert denutvecklingen, , Det är möjligt att ni infe har haft några samtal medArbctsgivareförenirtg-crt om detta - jag vill inte påstå det. Jag konstaterarbara; Detta är precis vad ett antal starka förbund inomArbctsgivareförcrtirtgen har eftersträvat så . Och någon bättreauktorisation för politiken att slå sönder den solidariska lörtcpolitikcrt ärtatt riksdagert skulle ställa upp för dcu kan ju knappasthoppas på. Därför,herr talman, undrar jag om den ideologiska skärningspunkten verkligen går mellanägande och icke-ägande och infe mellan hur lönerna och inkomsterna skallfördelas för lartdets lörttagare. Jagställde ett par frågor, och jag kartske kart få svar på dem om det finrts fid. Om vi irtte hade lörtfagarfortder, skulle ni dåkunrta acceptera att virtstandelar skattemässigt behandlas som artdralörtcformer, eller måste de fortfarartde stimuleras och gynnas genom speciellaskatfefavörer? Dertartdra frågan var; Om vi nu skall sprida arbetsglädje, inflytande osv, viaägande, hur skall vi då göra med de åtminstone 1,5 miljoner stats- ochkommunalanställda som aldrig får en charts att vara med i sådarta system? Skallvi betala dem högre löner än artdra, eller vad skall vi hitta på, så att de fårdel av alla de fördelar som ni påstår att vinstandelssystemen har? Jag är inte särskilt upprörd över vinsfandelssyslemets existens. Vorejag det skulle jag ha rekommenderat socialministern att försöka diskrimineradessa system - men det har jag inte gjort, och det har inte regeringert ställtsig bakom. Detta hindrar emellertid inte aft vi konstaterar att det finrtsrtegafiva effekter med vinstdelnirtgssystemcrt som vi irtte örtskar oss. Vårprirtcip har varit aft behartdla vinstandelssystem på samma sätt som andraersättningsformer, genom atf helt enkelt ha ett rättvist och konsekventskattesystem och socialavgiftssystem. Det är egentligen detta som det handlarom. 24 ()replik; Låt mig först notera att fortfarande inte vill taavstånd från den desirtformafiort i denna fråga som Sfig ägnar sig åt. Jagtycker att en crtkel sakupplysrtirtg borde vara på sirt plats på dert härpunkten, Kjell-OlofFeldt refererar - mot bakgrund av att staten äger PKbartken -till situationenpå bankområdet, där PKbartkert irtte har rtågot vinstdelnirtgssystem mcrt därHartdelsbankcrt och S-E-bartkert har def. Han säger aft detta ställer tillproblem, och jag tror att han faktiskt har alldeles rätt på dert punkten. Menden naturliga slutsatsen åtmirtstortc för mig och jag tror för alla artställdapå PKbartkert utifrårt den situationert är; Varför skall inte PKbanken ha ettandel-i-vinst-system när Handelsbartkcrt och S-E-banken har det? Men dennaturliga slutsatsen för - och där har vi trots allt den gamlemarxisten och socialisten - är att vi då skall stoppa dessa system påHandelsbartkcrt och S-E-banken, Förmåner skall alltså begränsas, medan vi villge ett delägande, eftersom staten borde kunna dela med sig av vinsterna tilldem som bidrar med att arbeta fram dem. Såtill frågan om sambandet mellan fonder och andel-i-vinst-system, Kjell-OlofFeldt ställer den något märkliga frågan om vi, om det infe fartns någralöntagarfonder, skulle vara med om att begränsa andel-i-vinsf-systemcrt.Självfallet inte! Sambandet är ett anrtat, det är politiskt, och det ligger påer sida. På grund av er politiska åskådning - låt oss infe dölja att detta igrunden är en ideologisk fråga, vilket mycket ärligt erkänner- vill ni ha etf kollektiviserat ägande och sparande, ett centraliserat ägandeoch sparande. Det är därför som rti irtförde lörttagarfortderrta. Vi villdäremot ha ett individuellt ägande så långt detta över huvud taget är möjligt. spridaägandet till ertskilda märtrtiskor, till lörtfagarrta. Därför vill vi gynnaandel-i-virtsf-system och avskaffa fonderna, medan ni vill avskaffaandel-i-vinst-systemen och gyrtrta fortderna, avslutar sedan med atf säga: Det är baralikabehandling som det handlar om. Han vill inte diskriminera. Han är inte allsemot detta. Han vill infe kännas vid formulcriugar ipropositionen -han kommcrtterade irtte det, Mcrt det är irtte så. Jämför dcrtskattebehandling som regeringen föreslår beträffande löntagarfonderna, denkollektiva vinstdelningcrt, med den skaffebchandlirtg som mart nu ger deindividuella vinstdelrtingssystemen! Man befriar lörttagarfortderrta gcrtomspeciallagar från så gott som varje form av skatt. Beträffande de individuellasystemen lägger man med speciallagar på rtya skatter. Där framträder dertideologiska skillnaden - det är här den ligger. Det hartdlar faktiskt irtte omlörtcspridrtirtg. På dertrta purtkt ber jag också att få referera fill statsministern,chef, som i debatten om pensiortsskatten sade att det var ifråga om ägandet som dert stora ideologiska gränsen faktiskt går, 25 () replik; fortsätter att radaargument mot andel-i-vinsf-sysfem pä varandra. Han säger att def är ert mycketlitert andel av de anställda som änrtu är med i artdel-i-vinst-systcm. Det äralldeles riktigt att den andelen hade kunnat vara större - om fler hade varitpositiva till det inifiativ som tog , Vi kan åandra sidan glädja oss åt att det har skett en ökrtirtg i accelererande taktunder senare år. Det är möjligt att motståndet i varje fall i många företag rtuär brutet. I så fall tror jag det beror på att många har upptäckt att det ärbra om de anställda får vara med och äga företagen och dcrt vägert också utövairtflytartde. Problemet med de offcrtfligartsfällda, som Kjell-OlofFeldt tar upp, har vi Urtder alla förhållartdert. Det är självklart aft vimåste hitta former för att sfimulera de offcrtfligansfällda, för atf bättreutrtyttja deras farttasi, skaparkraft m, m. för att på olika sätteffektivisera dert offentliga sektorn, Mcrt vi kan ju inte göra varjearbetsplats i exakt likadan, utau vi måste acceptera attförhållartdcrta är olika. Vi får då hitta olika former för att stimuleraproduktivitet och effektivitet på arbetsplatserna. Jag läste i det senaste nurnret av Tiden enintervju med där han får frågan varför det ofta blir ett sådantliv om förslag som fjärde AP-fondcrt, lörtfagarfortder, pcrtsionsskaff ochliknartde. Han ger ett svar som jag tycker är ganska irttressartt; "Därföraft motståndarna anser, med visst fog, atf dessa reformer är etapper på enväg, som leder betydligt längre. Vi skall akta oss för att förringa ochbagatellisera våra egna förslag bara för aft få dem allmänt accepterade," Jag har många gårtger haft artledning atf varna för detjag kallat de små stegens fyranrti, dvs, socialdemokraternas benägcrthef atflägga fram en rad små förslag som syftar till samma sak, nämligen aft få ettmer socialiserat samhälle, rnedan man försöker atf bagatellisera vart och ettav förslagen och motivera dem med andra, rent formella skäl. Bara under den härmandatperioden har vi fått beslut om kollektiva löntagarfortder, om aftKjell-Olof skall utse ordförartde i privata affärsbanker, om attförstärka olika offentligamortöpol, om att införa efableringskortfroll i flera branscher, om försämringarför individuellt aktiesparande, om att facket och företagen skall kunnafortsätta att diskriminera egenföretagare trots atfrtärirtgsfrihetsom-budsmannen har begärt ert ny lagstiftnirtg frårt regerirtgert.om att LO-förburtd skall kunna fortsätta att kollektivansluta sina medlemmartill , om pensiortsskatten och detta förslag om andel i vinst. Tydligare kan irtte smygsocialiscringen och marschert in idet socialdemokratiska samhället beskrivas. Den marschen vill vi bryta - omdef är de borgerliga partierna helt överens. 26 (vpk) replik; Om man gertom vinstdelnirtgssystem eller påartrtat sätt försöker skapa irtflytande i ett företag, blir inflytandet oerhörtbegränsat. Det blir ju begrärtsat till den enskilde individen. De borgerliga äregentligen ute efter atf göra de arbetande som kollektiv fill blott och bartenskilda individer - mot den makt som företagsledning och den dominerandegruppen av aktieägare har. Man motarbetar varje sammanslufrtirtg äv dearbetartde, de får inte bilda en egen styrka. Detta är den ideologiska skillnadcrtmellart arbetarrörelsen och de borgerliga. Det är mycket falande att deborgerliga vill ha denna typ av sysfem. De fackliga organisationerna somdemokratiska företrädare för de anställda skall, menar man, med alla medelpressas tillbaka. Till viss del kan jag hålla med om att de fackligaorganisationcrrta är byråkratiska och på annat sätt felaktiga, mcrt somprirtcip är def här mycket viktigt. Vi kan ju också undervisa litet om vinst och lön. Vinstertär ju etf resultat av de arbefartdes insats. Det rör sig om icke uttagen lönsom har blivit vinst. Vid marxistiskt språkbruk kallas detta mervärde. Atf manvid lörtcförhartdlirtgar-rta vill ha en annan fördelnirtg mellan kapital ocharbete är ju självklart. Det verkar patetiskt när säger sig viljasprida ägandet, trots att varje utredning, varje verklighetsstudie, visar attmonopolen ökar sin makt, inte minst def internafionella monopolet, och attmaktkoncentrafionert i företagert ökar. Vpk;s lörtcpolifik är irtte allstvetydig, . Vi anser att det behövs en allmän ökning av lönernai detta land, en anrtart fördelrting mellart kapital och arbete. Naturligtvisär vinstnivån i ett land av avgörande betydelse. Men det betyder ju inte attdet skall vara fruktansvärt stor skillnad i fråga om lön i små företag ochandra företag. Det firtns andra sätt att fördela reallönen - för de arbetande -till privat och offerttlig konsumtion. har pekat på detta. Deenorma kapitaltillgångar som firtns i företagen och som anvärtds fillspekulatiort och artnat gyrtnar inte det offerttliga. Vid ett rättvisareskattesystem skulle fördelningen mellan kapital och arbete förbättras. Dåskulle def bli bättre för de arbetande. Jag tycker atf finansmirtisterrt måsteoroa sig över tartken på ett vinstdelnirtgssystem och varna arbetarrörelsen föraft stödja denna typ av system. 27OLOF () replik; Varför vill LO centralt utredaöverskottsdelrting. Jo, def vill väl LO därför att LO inser atf det kanfirtrtas vinster att hämta. Skall vi slå vad om atf LOåterigen kommer att förorda ett kollektivt system för att hämta in dessa vinster?Jag skulle gärna vilja ha kommentar på den punkten. Sedan vill jäg helt kort instämma i vad beträffande det gartska skamliga men charmfulla påhoppet aft vi intestöder arbetsmiljö-reformer och rättvisa löner. Historien talar för sig själv,så jag behöver inte närmare gå irt pä dcrt sakcrt. Vem är det som talarför uppvärdering av ansvarsfulla och krävande arbeten irtom vårdsektorn? Jo,det är . upplever jag atf vi är ganska ensamma på denpunkten. Om rtu själv vill vara konsekvent, varför då sättaett stelbent, negativt och diskriminerande tak på hela offentlighctsscktorn?Det är inte som sade: att vi har accepterat cash limits rättupp och ned utan flexibilitet. Det har vi inte gjort, och om detta står det attläsa i vår partimotion. Det är ju litet konstigt aft kommermed just sådarta förslag. Ta det här med , som har kommenterat. Den fråga som jag ställde löd: Har det blivit sämre lön?Det är klart aft def inom en sektor ibland leder till en ökning av konkurrensenmellan olika företag. Detta kan naturligtvis i sin tur leda till atf man får utmer, om en viss sektor är vinstgivande. Sedan till den ständigt åferkonimande sammanblandningen avlön och vinst. Debatten blir ju litet konstig, eftersom helatiden gör sig skyldig till denna sammanblandning. Men varför skall intelöntagarfonderna - som någon var inne på - kunna få existera på egna meriter? Om regeringert vill hjälpa små företag i glesbygd -firtansministern kom infe tillbaka på den punkten - skall man naturligtvis, somcentern har föreslagit, infe negativt diskriminera dessa småföretag utan sefill att sänka företagens sjukförsäkringsavgifter, eftersom dessa företag harlägre sjukfrånvaro än andra företag. Dert vägert bör mart se till aft deåtminstone får arbeta på lika villkor. Jag hoppas att vi vinner anslutning filldenrta tanke. vill jag säga aft socialdemokraternas förslagnaturligtvis är ett irtslag i ett kollektivistiskt mönster, ett mörtster somhar funnits sedan lårtg tid fillbaka. Det är helt enkelt en tro på balanserandemaktkoncentrationer, som innebär en mirtskrtirtg av inflytandet för enskildaoch en ökning av inflytandet för kollektiv och institutioner. Vi tror pä ettdecentraliserat samhälle. sade att det behövs enallmän ökning av reallönerna i . Det är hans sätt att slinka ur denlitet besvärliga sits som han hamnade i när det gäller lönepolifiken. Ökningenav reallönerna skulle då krävas, därför aft den socialdemokratiska regeringenhar verkat för en allmän lönenedpressrtirtg. Lät mig då, om äventyrs infe kärtner till det, upplysa om atf reallönerna steg medungefär för alla löntagare. I är kommer reallönerna att stiga med . Sammanlagt blir detta en 5-procentig höjning av reallönerna, och det är denbästa reallöneökning löntagarna har kunnat hämta hem sedan mitten av1970-falcf. Detta är etf resultat av en politik som inte har åsyftat attframför allt höja de nominella lönerrta utau på att få ned inflationen och höjaproduktionert i lartdet. kommunisterna kanske aldrig accepte- rarfartkcrt, men det är bara genom att öka produktionen i ett samhälle som def gåratf höja levnadsstandardcrt. tog upp småföretagarna och sade aft debehöver få en sänkning av socialavgifterna, om de skall klara sig. Det ärmöjligt att bedömnirtg är riktig. Mcrt rtu är frågan: År detrimligt att de själva ordnar den där sänkningen av socialavgifterna gcrtom aftförvartdia lört eller aktieutdelning till någontirtg som kallas vinstandel,vilket rtu är på gårtg? Är detta etf rimligt sätt att lösa problemet? Jag haröver huvud taget iute vurtrtit gehör - och detta är illavarslande för framfiden- på rtågot håll för fartkcrt atf ett skattesystem måste vara någorlundakonsekvertt och rättvist och inte göra det möjligt för vissa grupper attplanera sig ur de skatter som andra fär betala. Jag tycker att det är ganskaillavarslande aft ni om vi skall genomföra större skattereformer inte villacceptera principen att det skall betalas samma skatt för samma inkomst. Som svar på uttalande vill jag säga att StigMalm själv brukar reda ut vad han har sagt. Jag tror infe att han skulleuppskatta, om jag försökte tolka hans uttalanden. Tydligen är det så, att bland de argument som man försökermobilisera för sin uppfattnirtg, aft vi bör gynna en viss typ av ersättningfill anställda, återfirtrts argumcrttet atf lörttagarfortderrta gyrtrtasskattemässigt. Då vill jag fråga om det finns något annat samband än det attlöntagarfonderna fått samma skattemässiga behandlirtg som ATP-fortderrta iövrigt och de privata försäkringsbolagen. Jag har infe hört herrarna kräva attde privata försäkringsbolagen skall betala skaft på sin avkastning och sinareavinster, tvärtom. När vi plockade av dem en litcrt bit av deras storaavkastrtirtg via engångsskatten, förde ni ett ärtnu större liv än ni för om denhär reformen. Jag såg en artnons från , som skröt överatt försäkringstagarrta i här fått . per dag irärtteirtkomster och avkastrting- allt skattefriff. Så def argument ni härartför måste vara tillyxat för atf rti skall få rtågot slags ideologisk etikettpå den här debatten. Det står alltså klart att de borgerliga partierna servinstandelssystemert som ett sätt aft sprida ägande, och därför skall de gynnasskattemässigt. All right, det är åtminstortc en klar ståndpurtkt. Mcrt defrågor som kvarstår obesvarade efter denrta debatt är; Varför sprida ägandebara till vissa? Vore det infe bättre, om vi skall ha ägarspridning blandlörtfagarrta, att de fick rejäla lörtcr och betalade sådarta skatter att desjälva kurtdc välja vad de ville äga - och atf förmånerna gick till alla löntagare,inte bara fill de 170 000 som är delaktiga av vinstdelrtingssystem? Dettorde vara en sådan linje som kommer aft segra i längden, , ochinte den här skattemässiga operationen för aft gynna en viss typ avtransaktioner mellan vissa företag och deras artställda. Dessutom är det allvarligt att den här ägarideologin skallta över rimliga hänsyn till samhällsekonomin. Ingen av er har över huvud tagetvelat ta upp den problematik som kommer att uppstå på en arbetsmarknad med störrelönespridning, större bindning till det enskilda företaget, mindre rörlighet,större inflationsbenägenhet och sämre förutsättningar för vad vi kallar deexpanderande företagen, som är spjutspetsarna i vårt näringsliv. jag att deborgerliga ändå borde ägna någon tanke, om ni nu skall fortsätta kampen för denhär löneformen. Det som för oss är avgörande, herr falman, är att vispårar avsikten - att försöka upplösa solidariteten mellan lörttagarna. Och deffinns ju tecken på detta: När enskilda fackklubbar säger att "vi villbehålla vad vi har fått", då gläds man på Blasieholmcrt och i deborgerliga partierna. Det är en liten kil som man har slagit in i den fackligasolidariteten, och det är naturiigtvis avsikten med sådana här system. Vi är ändå av den uppfattrtirtgert atf vi infe skall varadiskriminerande mot den här formen. Men vi är alldeles bestämt övertygade omatt landets löntagare tjänar mest. på att olika löneformer beskattas lika. Detär därför vårtförslag har lagts fram, och jag hoppas att det skall kunrtagenomföras. Tredje vice talmannen anmälde attBcrtgt , , och arthållitatt till protokollet få antecknat att de infe ägde rätt till ytterligarerepliker. 29 (): Finansministern undrade: Varför inte sprida ägandet tillalla löntagare? Och det är klart att vi vill göra det - ingen är ju emot det.Men inte kan väl firtansministerrt hävda att avgiftsbeläggning av vinstandelarunderlättar en spridnirtg av ägartdet? Då kommer ju finansministern i direktmotsättning till det föreliggande förslaget och den tanke han framförde. Det intressanta är aft systemet med vinstandelar engagerarde anställda i allra högsta grad. Det kan jag som moderat riksdagsman frånGöteborg intyga. Nästan varje weekend har jag blivit uppriugdav artställda vid största företag, . börjar ofta samtaletmed aft säga att "jag är socialdemokrat". tillhör arttirtgen LOeller TCO och säger vidare att "jag och mina arbetskamrater är klart emotregeringens förslag om socialavgifter". Skälen behöver jag inte upprepa; de har ju anförts tydligtnog här under debatten. Utskottet erinrar på s, 8 i betänkandet om "atf detinfe är ovartligt med ersättrtirtgar frårt arbetsgivare fill arbetstagare som iavgiftshärtsccrtde betraktas som lört trpts att ersättrtirtgarrtas belopp infebesfämts i löneförhandlingar". Det är ju inget argumertt mot avgifter påersättrtirtgar som klart är lika med lön. Man kan irtte jämställa dcrt typertav lörteersäftrtirtg med artdel i vinst. Det är synd att finansministern nugår,för jag har faktiskten konkret fråga till finartsministern. Har infe finansministern tid? Dennaartdel i vinst för de anställda måste avgiftsbeläggas, säger finansministern.Men de anställda delar akficvinsfen med aktieägarna. Med finartsmirtistern sättaft argumentera måste man säga; Då skall naturligtvis också akfieägarnas andeli vinst beläggas med socialavgift. Jag kan inte se annat än att det blirslutsatsen. Därför vill jag fråga; Utöver de hundra olika förslag tillskattehöjningar och avgifter som vi har fått sedan socialdemokraterna kom tillmakten. 1982 -kommer regeringen att lägga fram ett förslag till avgiftäven pä aktieägarnasandel i vinst, och inte bara pade anställdas andel i vinst? Hur konsekvent ärfinansministern i det avseendet?