prot · GA0924 · 1986-12-31 00:00:00 — Även Läkarförbundethar förslag som man bör överväga och pröva för att klara läkarförsörjningen ide områden där vården är underbemannad. Allt det här är under översyn ochbearbetning i . När det gäller psykoanalys och psykoterapi och ekonomisktstöd till utbildning på dessa områden har vi redan tidigare gett till kännarisken för att de här frågorna skulle bli åsidosatta i det nya systemet. Därförhar vi sagt, efter det remissvar vi har fått från , att vitillstyrker att de synpunkter som med anledning av motionenhar uttryckt skall bli föremål för översyn och utredning. Vi har däremot intetagit ställning till de olika förslagen i motion, men vitycker att en utredning är befogad. vill slopa remisstvånget för sjukgymnasterna.Det avstyrker vi därför att vi tar hänsyn till den medicinska kontroll sombehövs i samband med sjukgymnastisk behandling. , och vpk har väckt motioner omsjukresorna. I håller man nu på att göra en analys av denförsöksverksamhet som har ägt rum i , och , och mandiskuterar hur man kan förenkla administration och ekonomi i samband medsjukresor. Man har också sagt i något sammanhang att man kanske kan ökakarensbeloppet för sjukresor. I en modon som kommer från socialdemokratiskt håll begärsspecialhjälp för barn med talsvårigheter, och den överlämnar vi tillrehabiliteringsutredningen. Alla modoner som handlar om hjälpmedelsförsörjningöverlämnar vi till den utredning som regeringen har beslutat tillsätta ensärskild utredningsman för. Vi anser att man där bör pröva de förslag och demotioner som har kommit. Socialdemokrater och vpk har i olika motioner aktualiseratglasögonförsäkring. Det är riktigt att vi avstyrker dem med hänsyn till dentidigare uppgörelsen. Barn och ungdomar upp till skall få bidrag ellérfull hjälp till glasögon enligt sjukvårdshuvudmännens och regeringens ddigareöverenskommelser. När det gäller en allmän glasögonförsäkring borde vi kanskeockså få ett tips, , om hur man skall bekosta den och vad denskulle kosta. och vill höja padentavgifterna närdet gäller läkemedel. Det avstyrker utskottsmajoriteten. har föreslagit att barnfamiljerna genomhögkostnadsskyddet skall få ett bättre stöd. Även detta avstyrkerutskottsmajoriteten. Detta görs emellertid med hänvisning till att det pågårenutvärdering av högkostnadsskyddet. Denna utvärdering görs avriksförsäkringsverket och . Socialdemokraterna och vpk har två motionsyrkanden omrabatt på mjukgörande salvor. Dessa motionsyrkanden avstyrkerutskottsmajoriteten. Utskottsmajoriteten anser emellertid att den utredning somhandlägger hjälpmedelsfrågor kan se över även denna fråga. , och har väckt motioner omrabatt på rökavvänjningsmedel. Dessa motioner avstyrks även . Förragången denna fråga togs upp kom en bra motivering från ett visst moderat håll -att det är billigare att äta rökavvänjningsmedel än att röka. Det är ju ingensjukdom sorn ligger till grund för detta rökavvänjningsmedel. har också väckt en motion om rabatt påkostersättningsmedel. Vi har funnit att dessa kostersättningsmedel finns med iden förteckning som handikapputredningen har gjort och att det således finnsmöjlighet att få hjälp i fråga om detta. Därför avstyrks även denna motion. Därefter övergår jag till de motioner som har väckts medanledning av sjukvårdskostnader för pensionärer bosatta i utlandet. När detgäller denna grupp har man vissa krav på bosättning. Därför vill vi inte gå medpå någon förändring. När det sedan gäller svenskar som vistas i utlandet ochblir sjuka har vi möjligheter att genom konventioner ochkonventionsförhandlingar påverka hur vi skall lösa dessa problem. Om svenskarbefinner sig i eller har de rätt dll sjukvårdsförmånerenligt bestämmelser i dessa länder under förutsättning att svenskarna visar uppsitt försäkringsbesked och att de får ifrågavarande behandling godkänd, annarskan behandlingen få bekostas av svenskarna själva. Det har varit en liten diskussion om läkartaxan. När vi1973 hade olika avgifter för privatläkare var skillnaden i taxesättningen.I dag är skillnaden , och den blir mindre. Förändringar på denna punkt skerhela tiden. Det är därför inte längre så stor skillnad mellan att vara privatpraktikerpå ett mindre ställe eller på en stor akutmottagning. Minuppgift är att yrka bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Vissa ersättningar till sjukvårdsh uvud-männen m. m. Vissa ersättningar till sjuk vårdshuvudmännen m.m. . Detinnebär också ett avslagsyrkande på samtliga 13 reservationer. Avslutningsvis vill jag säga att intresset för Dagmarreformenär förvånansvärt stort från samtliga håll. Det är många motioner som harväckts med anledning av denna reform, och långa diskussioner har förts. Jagvill också tillägga att det var en utomordentlig redovisning som . Jag tycker att detta intresse tyder på att denna reformsom inte har varit i kraft än ändå har förutsättningar att efter handförbättras och bli den fina reform som var meningen när vi fattade beslut omden och att vi kari föra ut hälso- och sjukvården till alla ännu oförsörjdadelar av detta land. 6 (vpk) repHk: ber mig att jag skall tala omvad en glasögonförsäkring kommer att kosta. Jag tycker faktiskt att hon gör detmycket lätt för sig. Utskottet har.ju haft möjlighet att ta reda på detta från1982/83 när försäkringen, såvitt jag förstår av betänkandet, första gången togsupp. Åtminstone då borde man, om man haft något intresse för den härglasögonförsäkringen, ha visat hur mycket ett genomförande skulle ha kostat. Dåskulle vi också ha haft möjligheter att tala om var pengarna skulle ha tagits.Men har man tyvärr totalt nonchalerat att ta reda på vad en sådan härförsäkring skulle komma att innebära, hur stora kostnaderna skulle bli osv. Jag tycker att det är. beklagligt att man över huvud tagetinte har tagit upp frågan om glasögonförsäkring eller ens bjudit till. Den härförsäkringen har utskottet totalt struntat i. Så säger att jagborde stå här och redovisa kostnaderna, trots att socialdemokraterna har etthelt departement som skulle kunna arbeta med den här frågan. 7 () replik: Föreslår man en så stor reform, bör man juockså något antyda hur man skall finansiera den. Ni har begärt att vi utanvidare utredning skall införa en försäkring. Ni kanske kunde begära enutredning eller att kostnaderria för att införa glasögon somhandikapphjälpmedel skall undersökas, eller någonting annat. Men det fårKarl-Erik fundera ut själv. 8 (vpk) replik: gör det lika lätt för sig närhon bara avslår försäkringen utan någon som helst motivering - bara för att denkostar pengar. Men inte heller hon vet hur mycket den skulle kornma att kosta. Detär ju lika illa gjort av ,att avslå på så osäkra grunder. Hon vetju inte heller vad detta kommer att kosta. 9ULLA () replik; Det är så stora kostnader förenade med dettaatt jag inte vågar föreslå en sådan försäkring. Jag kan helt instämma i vad m.fl. har sagt, nämligen att hälso- och sjukvården är en viktig fråga, den angåralla människor. Vi kan också konstatera att vi har fått en förbättrad folkhälsai det här landet. Men det är klart att det fortfarande finns och alltid kommeratt finnas vissa problem inom hälso- och sjukvården. Här har nämnts några, t.ex. köerna till vissa operationer, och jag tycker också att det åren fråga somvi gemensamt måste se till att lösa. Vi har rehabiliteringsutredningen somarbetar för att se över sambandet mellan sjukvård och försäkring, och jagavvaktar dess förslag . Det är precis som säger. Visst kan man läraav vissa kliniker som klarar de här frågorna mycket bra och som inte har någraväntetider på höftledsoperationer eller starroperationer. Det är inte alltidfråga om pengar. Det är ofta fråga om organisation och vilken metod mariarivänder. Frågan om läkarförsörjriirigen är också ett stort problem,i synnerhet för människor i glesbygd, där man irite har tillgång till läkareeller har knapp tillgång eller många olika läkare . Här hardiskuterats den s. k. Dagrriaröverenskommelsen. Dess huvudsakliga uppgift varju att fördela de ekonomiska resurserna rättvist över landet, så att de blirlika fördelade till alla medborgare. Den ger också en möjlighet att i betydandeomfattning avregléra och avbyråkratisera den här verksamheten. Detta tas sällanfram i debatten. Den ger också möjlighet att kontrollera kostnadsutvecklingen,vilket inte är oväsentligt. Det borde vara angeläget för de borgerliga partiernaatt inse detta. Den prestatiörisbaserade ersättningen har-ju en otrolig förmågaatt öka kostnaderna. Landstingen har på det här sättet en möjlighet att ta ettplaneringsansvar, som de enligt hälso- och sjukvårdslagen skall bära. Som BörjeHörriluud sade är det eri lag som vi har antagit i stör enighet i det härlandet. Dagmaröverenskommelsen innebär också att vi förhindraröveretablering inom vissa geografiska områden. Jag minns att när vi hade denhär debatten, uttrycktes det ve och fasa över att antalet privatläkare skulleminska katastrofalt. Vi kan notera att ökade antaletprivatläkare från 836 till 997. Vi kan också konstatera att det inte har skettnågon ytterligare koncentration i storstäderna. När det gäller läkarförsörjningen har hälso- ochsjukvårdsberednirigen, som är ett gemensamt organ för staten ochLandstingsförbundet, speciellt undersökt läkarförsörjningen i . I denundersökningen föreslogs en hel del åtgärder. Flera av de förslagen håller viredan på att bearbeta i departementet. Det gäller exempelvis att vi menar attdet är riktigt som gruppen föreslår att vi startar något av en nationellkampanj om primärvårdens betydelse för uppmärksamhet åt glesbygdensläkarrekrytering. I undersökningen tas också upp vissa frågor som densittande specialistut-redningén får ta hänsyn dll. När det gäller att stärkaforskningen vid har vi redan tagit en del kontakter.Beträffande den solidariska läkarfördelningen har vi ett gemensamt uttalandeutarbetat som hälso- och sjukvårdsberedningen skall ställa sig bakom vid sittnästa sammanträde, som äger rum . Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Vi har alltså tillsammans med Landstingsförbundetdiskuterat de här frågorna och kommer också att vid sarnmanträdet i nästa veckaseriöst penetrera frågorna när det gäller inte minst,läkarförsörjningen ochäven köerna. Jag vill till säga: Jag är beredd attföreslå hälso- och sjukvårdsberedningen att vi i en vidare krets diskuterardessa frågor för att se om vi kan finna ytterligare åtgärder eller kanske kommafram till vilka åtgärder vi måste prioritera. Jag håller med om att det ärviktigt att läkarna skall finnas där människorna behöver vård. Jag tycker att grunden för hälso- och sjukvården är densom uttrycker, nämligen att vi skall ha en decentraliserad vård.Jag tycker kanske att den bör decentraliseras ännu mer än vad som är fallet imånga landsting. Men det finns vissa frågor - det har pekat på -som är av nationell betydelse. Det gäller etiska frågor och andra frågor. De innebäratt man från central nivå måste ha ett övergripande ansvar och så att säga angetonen. Jag tycker också att det inom den direkta vårdverksamhetenfinns frågor med en överregional karaktär. Det gäller exempelvis denhögspecialiserade vården, som jag bl. a. nämnde i den artikel jag skrev isomras. Det kan finnas andra frågor där inte det enskilda kan taställning till var man skall satsa och vad man skall satsa på. Vi kan ta t. ex.hjärttransplantationer, som väl kommer att bli aktuella i det härlandet. Var skall den verksamheten ske? Skall det kanske bara finnas en kliniki ? Dessa frågor är inte av den karaktären att den enskildesjukvårdshuvudmannen -det må vara i , eller Skaraborgslän - kan fatta beslut. Det finns alltså enligt min mening vissa områden där manmåste ha en starkare nationell styrning. Jag vill också påminna om att dennariksdag i mycket stor enighet beslutade om att det skulle äga rum enöversyn av samspelet mellan statsmakterna och sjukvårdshuvudmännen. Jag är alltså inte på något sätt uppgiven eller har någonmisstro emot verksamheten. Jag vill än en gång säga att det är landstingen-sjukvårdshuvudmännensom skall ha ansvaret för utformningen av hälso- och sjukvården. Ramlagarnafastställs av regering och riksdag. Medelst statsbidrag har vi möjlighet attockså från nationell nivå säga vilken inriktning vi vill ha på hälso- ochsjukvården. Jag tycker att det är angeläget att vi försöker fortsättaatt i största enighet utforma hälso- och sjukvården, och jag har med tacksamhetnoterat den tillönskan jag har fått från om styrka ochhandlingskraft. Jag skall försöka leva upp till det. 11NILS CARLSHAMRE (m) replik: Socialministern säger vad flera har sagt, attett av huvudsyftena med den s. k. Dagmarreformen var att jämnare fördela deekonomiska resurserna för sjukvård över landet. Det var rätt - men det varockså bara det ena huvudsyftet. Det andra var att fördela de reella - mänskligaoch materiella - resurserna rättvisare över landet. I detförsta avseendet har man i viss mån lyckats - självfallet - med en annan fördelningsmetod,men inte i det andra. Det har inte blivit fler läkare, det har inte blivitbättre sjukvård, det har inte blivit mer sjukvård ute i de underförsörjdaområdena. Det är klart att man kan säga att det inte har gått ,och vad vet vi om vad som händer ? Men det finns faktiskt ingentingsom tyder på en förbättring. Det egentligen enda styrmedel som reformenanvisade för att öka de reella resurseina var att försöka hindra att resurserkommer till, eller i fortsättningen kan utnyttjas, i de välförsörjda områdena.Men har inget sätt anvisats för att överföra dessa resurser, så att deverkligen kommer till nytta där de skulle behövas. Bland alla de stora områden som sjukvårdsorganisationenomfattar finns det ett som alldeles särskilt lämpar sig för annan verksamhet änlandstingets-för privat verksamhet. Det gäller just primärvården, som är -och skall vara - under snabb och omfattande utbyggnad. Där har vi alltsåmöjlighet att få hjälp. Det är orealistiskt att tro att man skall få någranämnvärda insatser från privat håll när det gäller den högspecialiseradesjukhusbundna vården. Men däremot när det gäller primärvården ute i kommunernakan man få sådana insatser. Då sägs det att privatpraktikerna är välkomna över nästanhela . Ja, men vad är de välkomna till? De är Välkomna att rasktförbereda sin egen konkurs. Det går inte runt , och då hjälper det inteatt man är välkommen. Vi har i reservationer tagit upp taxeproblem osv. Man ärinte välkommen om man inte kan få ett företag att gå ihop. Det ger i det härfallet ingen lön - det har det inte gjort på . Det ger inte enskostnadstäckning, och då går det alltså inte. Därför måste vi gå fram på ett positivt sätt. Vad är detsom gör att andra som behöver kvalificerad högutbildad arbetskraft, även ute ivåra glesbygder, faktiskt klarar det medan just sjukvården inte klarar det?Den stelt organiserade sjukvården är inte tillräckligt flexibel för att kunnalocka till sig den arbetskraft man behöver utan får i stället lita till attförsöka tvinga fram den - och det har aldrig lyckats och kommer aldrig attlyckas. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Anf.12 (): Man blir oavbrutet imponerad av den svenska sjukvården.Där finns professionalism på alla tänkbara nivåer. Men det finns också isjukvården brister som är olidliga för tusentals enskilda människor. Vi har för det första brister i glesbygden, därläkarförsörjningen är svag. Vi börjar för det andra också istorstäderna få personalbrist inom olika kategorier - ett relativt nytt fenomen-. Flera somrar i rad har vi haft svårt att rekrytera vikarier. börjarsvårigheterna att märkas även under andra delar av året. Detta förefaller varaett problem i uppseglande. Vi måste vinnlägga oss om att redan nu se vad vi kangöra för att förhindra en växande personalbrist inom sjukvården och inom andravårdområden. För'det tredje har vi problem med köer i stora delar avsjukvården. För att bli opererad för en trasig höftled, för ett starröga ellerför en kranskärlsåkomma måste man på många håll i landet vänta . Hur länge man måste vänta på olika håll vet vi inte - det finns intenågon statistik eller kartläggning. Vi har begärt att få enkartläggning, men någon sådan har ännu inte framkommit. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Väntetiderna är bevisligen ett svårt problem, och vi hardiskuterat det här i . Det brukar då anföras olika förklaringar tillatt köerna uppkommer. Det sägs t. ex. att det är de medicinsk-tekniskaframstegen som har gjort att sjukdomar nu kan behandlas på ett annat sätt änfidigare. Det sägs att man organiserar sjukvården illa ute i landstingen, inte kan handskas rried planeringen. Det har anförts många förklaringar avden typen. Jag tror att sådana förklaringar är sanna, men den typen av problemkommer vi alltid att få leva riiéd. Det kommer alltid att skemedicinsk-tekniska framsteg som gör att man plötsligt kan behandla sjukdomar påett annat sätt . Det kommer att ske förändringar i sjukdomspanoramatsom gör att efterfrågan på olika typer av behandlingar förändras. Det skerbefolkningsomflyttningar som också leder till förändrad efterfrågan. Det ärhelt enkelt så att efterfrågan inte helt kan förutses - den kommer alltid attinnehålla ett visst mått av flexibilitet. Vad det då handlar om är att se till att även utbudet avsjukvård har samma mått av flexibilitet. När det uppkommer en ny efterfråganmåste det också uppkomma ett nytt utbud av människor som är beredda att jobba,att hjälpa de patienter som lider och har det svårt. På lång sikt är det frågaom utbildning. Om vi noterar att det inom en specialitet fattas läkare, skallvi naturligtvis utbilda läkare. Men det är den långsiktiga lösningen av problemet.På kort sikt är det nödvändigt att vi har människor i sjukvården som är bereddaatt hugga i och jobba extra, när det uppstår nya behov, människor som villhjälpa patienterna. Det är nödvändigt att vi har ett sådant system försjukvården att det går att hugga i och hjälpa till när det behövs extrainsatser. Problemet är att så mycket i den socialdemokratiskapolitiken har varit inriktat på att minska flexibiliteten. Vi har oftadiskuterat marginalskatterna. Vi har så höga marginalskatter att det för läkare- både i glesbygden och i städerna - lönar sig bättre att tapetsera själva,snickra och måla själva i sina hus än att göra en extra arbetsinsats. Det finnstalrika vittnesbörd om läkare som anser att de skulle kunna jobba mer, men attdet är mer rimligt för dem att i stället arbeta i sina hem. Vi möter sarnma fenomen i Dagmardebatten. Jag har nyligenläst den första Dagmarpropositionen och den debatt som följde på den här iriksdagen. Vad som slog mig då var att den oro som dunkade i propositionen varoron för att läkarna jobbade för mycket. Det hade blivit för mårigafriddspraktiker. Man hade förutsett si och så många fritidsprakdker, men dethade blivit så förfärligt många fler. Det gällde då, ansåg man, att dämpa dettautbrott av arbetsvilja hos läkarna, att få bort de överdrivna arbetsinsatsernahos fritidspraktikerna. Det var den huvudtanken som vägledde regeringensöverväganden. Men det är precis fel väg att gå, om man vill se till att en nyefterfrågan på sjukvård verkligen skall mötas av ett nytt utbud av arbete. Detkan inte vara rätt att avskräcka kvalificerade människor - sjuksköterskor,läkare m.fl. - från att jobba, när de vill göra det. Tvärtom måste vi uppmuntradem att göra extra arbetsinsatser. Regeringen hoppades att man genom att dämpa arbetsviljan istorstäderna skulle få en ökad arbetsvilja i glesbygden. Vi vet nu efter två åratt så inte skett. Reformen har varit ett slag i luften i detta viktigaavseende. Vi har ettfjärde problem inom den svenska sjukvården som jag vill ta upp: Vi vet att sjukförsäkringskostnaderna stiger mycket kraftigt. Dethar, som var inne på, att göra med ett ökande sjuktal. Detförekommer fler sjukskrivningar . Det här är saker som inte harenkla förklaringar, men en viktig orsak till sjukskrivningarna måste ändå varadé ökande köerna. Vi vet att människor får vänta på att fågenomgå behandling och att de då så att säga i onödan går sjukskrivna ochlyfter stora belopp från sjukkassan. Påen del håll i landet har man försökt räkna ut hur storadessa kostnader är. Det finns eri mycket intressant beräkning frånBohuslandstinget och från , där man har försökt se hur det serut inom regionen, inom ett enda område, nämligen ortopedisk kirurgi. Man harkonstaterat att kostnaderna med anledning av de översjukskrivningstider somuppstår på grund av att man har för liten kapacitet inom ortopedkirurgin uppgårtill 40 milj. kr. enbart inom denna region. Om det kostar 40 milj. kr. extraför sjukförsäkringen inom en enda specialitet och inom en enda region,motsvarande ett län och en kommun, borde kostnaderna i hela landet rimligenuppgå till miljardbelopp. Det är alltså mycket stora summor som vi måste betala utdll sjuka som ' bara går och väntar på att bli opererade. Det här tyder på attdet finns en obalans i systemet, att vi skulle behöva sätta in mera pengar påoperationer och behandling för att därigenom kunna spara pengar på sjukförsäkringen. Det har utarbetats ett förslag om att inleda enförsöksverksamhet i med att föra över pengar från sjukkassan för attfå snabbare behandling och därigenom spara pengar för den offentliga sektorn.Förslaget har inte gått att genomföra, därför att regeringen inte vill medverkatill försöket. Man är rädd för prejudikat, har man sagt. Man är rädd för attandra landsting också skall komma springande och visa motsvarande kalkyler ochkräva pengar. Jag måste säga att denna farhåga för prejudikat är litetsvårbegriplig, för det är väl bara bra om andra landsting också upptäcker kan spara pengar för den offentliga sektorn och minskasjukvårdsköerna. Detta måste väl vara den typ av prejudikat som vi önskar fåfram? Det kan ju inte vara vettigt att förlänga ett system som innebär störakostriader för sjukförsäkringen och alltför låg kapacitet i sjukvården. Regeringen har inte kunnat gå med på detta, därför att detstrider mot Dagmarsystemet. Det skulle vända upp och ned på Dagmarsystemet. Jagmåste säga att detta för mig framstår som ett nytt belägg, kanske detslutgiltiga, för att Dagmarsystemet inte fungerar utan leder till en orimligresursfördelning i sjukvården, till onödiga utgifter och till onödigt lidande. Låt mig till slut ta iipp två speciella aspekter. var inne på förslaget om att rökavvänjningsmedel skullesubventioneras. Detta avvisar socialdemokraterna, därför att rökriing inte ärnågon sjukdom, som mari säger. Nej, det är riktigt - men rökning leder tillsjukdomar, rent av till alldeles förfärligt många sjukdomar. Som vet avlider tusentals människor i olika slags sjukdomar som ärorsakade av just rökning. Därför är rökavvänjningsmedel en mycket braförebyggaride medicin. Jag trodde för min del att socialdemokraterna varintresserade av också den förebyggande hälsovården, och därför är jag mycketöverraskad över att de inte vill vara med om att subventionerarökavvänjningsmedel. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. . Prot.1986/87:24 borde väl sätta till alla klutar för att nedbringa rökningen,som är en så stor 12november 1986 fara för hälsan i samhället. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Den sista punkt jag vill ta upp är psykoanalysen. ärman enig i utskottet om att begära en utredning, att göra någonting åt detförhållandet att psykoanalytikerna har kommit i kläm genom Dagmarsystemet. Mennär jag läste den första Dagmardebatten fann jag att man redan när systemetinfördes var helt på det klara med problemet. Margö tog upp det isitt utmärkta inlägg, och det sades även i socialförsäkringsutskottetsbetänkaride att man skulle se till att psykoanalytikerna inte skulle komma ikläm. Trots att man alltså var på det klara med detta problem redan frånbörjan, kan vi konstatera att psykoanalytikerna fortfarande äroerhört oroade över utvecklingen. Man har inte kunnat beakta deras problemunder , utan det har uppstått olyckliga konsekvenser.