prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Ta t, ex, flerbarnstilläggen, där vi för inteså länge sedan stod helt ensamma, är t, o, m, socialdemokraterna med påatt sådana skall finnas, ja, t,o,m, öka. Anledningen till att jag förde fram vårt förslag tillsjukvårdsförsäkringvar aft verkligen ge ett konkret förslag, omhon menade allvar med talet om att minska klyftor och orättvisor. Hur är det ? Vi vet att allt fler tecknar olika privata försäkringar för att hagarantier för att få vård men också för att kunna välja. De välbeställda harmöjlighet aft välja, andra har det inte. Det är väl inte det som är densocialdemokratiska solidariteten. Vill man ge vård på lika villkor, vill manatt alla skall ha en rimlig valfrihet - och det är oerhört viktigt inte minstnär det gäller val av läkare och sjukhem -borde nog studera värtförslag till sjukvårdsförsäkring litet närmare. AnL 57INGA (vpk) replik: Det är klart att def blir försämringar omman tar bort friåref, framför allt för de sämst ställda pensionärerna. Så till undantagandepensionärerna. En enig riksdag begärde1986, med bifall till en vpk-motion, ett förslag från regeringen om att de s,k,undantagandeänkorna skulle få pensionstillskott. Förslaget saknades ibudgetproposifionen, och infe heller aviserades något förslag. Men under handhar def meddelats att förslag om pensionstillskott till undantagande-änkornaskall läggas fram i samband med propositionen om delpensioner. Därefter kommerbara de män som en gång begärde undantag från ATP att sakna pensionstillskott.Den direkta orsaken till att de infe gick med i ATP, den massiva borgerligapropagandan mot ATP-systemet eller personliga ekonomiska överväganden, är sväratt finna. Det finns infe heller något underiagsmaterial som visar i vilkenekonomisk situafion dessa män befinner sig i . Det gäller bl, a.småföretagare, fiskare, hantverkare och jordbrukare, som inte hade ekonomiskamöjligheter att teckna privata pensionsförsäkringar. Säkert har de en kärvekonomisk situation . Så länge tillförlitliga uppgifter omundantagandepensionärerna saknas kan de borgerliga partierna fortsätta attkoncentrera debatten på undantagandepensionärerna i stället för att diskuterafördelningspolitiken när det gäller alla pensionärer. Den sittande pensionsberedningen borde, enligt min mening,genom tilläggsdirektiv få i uppgift att redovisa fakta omundantagandepensionärerna. Visar det sig då att den här gruppen pensionärer,som bara har folkpension, har försatts i en svår ekonomisk situation på grundav att den har förletts av den borgerliga propagandan, tycker jag att brottetskall anses vara preskriberat. Vi måste undersöka den här saken, och jagföreslår därför att man låter pensionsberedningen se på frågan, så att vi fården klarlagd. välkomnar att enväsentlig brist i sjukpenningsförsäkringen elimineras och att skillnader som finns när def gäller kompensationsnivån för olika grupper av anställda påarbetsmarknaden undanröjs, Def är vad tycker om detaktuella förslaget. Verket har inte sagt att det skall tillsättas en nyutredning om den s,k, fimsjukpenningen. Man har gjort vissa påpekanden, som vihar tagit hänsyn till i den proposition som ligger - bl, a, att avtal skallslutas mellan parterna för att det skall bli en schabloniserad tillämpning förde grupper som har sjuklön. Så var detnär det gäller inställning, , Vidare säger att vissa pensionärer inte harråd aft betala . Nej, då skall de inte behöva betala, för regeln är precisdensamma som den som gäller , att de som inte har råd inteskall behöva betala. Det är intressant aft höra vad som här sägs omundantagandeänkorna, säger: När det var ett så enkelt ärende,varför har det tagit så ? har inte rätt tillytterligare replik, men jag skulle vilja ställa frågan: Om det nu var såenkelt, varför lade inte ,när hon var sjukvårdsminister, ett förslag i frågan? Hon hade ju haft allamöjligheter att lägga ett förslag härvidlag i . Till : Vi har samma lagstadgaderegler för alla när det gäller sjukförsäkringen. Det leder till orättvisor. Viföreslår nu i proposifionen att orättvisorna skall utplånas. Vi lurar ingen närdet gäller det förhållandet att löntagarna kommer att få betala det här. Detärju löntagarna själva som fid velat ha denna lika rättighetför alla. Man har vid olika fackliga kongresser ställt detta förslag. Och är enligt eft avtal överens om att kostnaderna idetta avseende skall täckas via arbetsgivaravgifter, Def är ingen som kännersig lurad, , Vi har fått klart besked om att delpensionen fårvänta - den anser man inte vara så angelägen. Jag har, , läst förslag närdet gäller sjukförsäkringen; de har ju funnits i . Sjukförsäkringenskall enligt följa patienten oavsett om han söker privat elleroffentlig vård och oavsett vilket sjukhus i landet det blir fråga om. Men varoch en har ju sin egen sjukförsäkring, och jag kan känna osslugna. Vi är höginkomsttagare och betalar ganska mycket till sjukförsäkringen,och förhoppningsvis får vi också vara relativt friska. Men i systemet finnsäven personer som betalar en låg avgift på grund av att de har låg inkomst ochsom kanske drabbas av många sjukdomar. Hur skall dessa människor kunna klarasig med en sjukförsäkring av modell? Om jag har förstått sakenrätt vill också lägga ned landsfingen. Och sist till : Nej, socialdemokraternahar inte glömt de förslag till sociala nedrustningar som de borgerligaregeringarna lade . Vi har inte glömt def förslag som nilade om en försämring när det gäller karénsdagarna. Vi har infe glömt deförslag till försämringar i fråga om den sociala välfärden som de borgerligaregeringarna lade, och när man är ute på möten får man erfara att människorna intehar glömt detta. Därför är vi glada över att vi , när vi har lagt åretsbudgetproposifion, på så många områden har kunnat förbättra def socialatrygghetssystemet för människorna i det här landet: för de sämst ställdapensionärerna och för de sämst ställda löntagarna. vice falmannen anmälde att förste vice talmanIngegerd , , och anhållitatt fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligarerepliker. 3 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren att ajournera förhandlingarna till 19.00 för middagsuppehåll. 4 8 Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice talmannen. 5 8 Allmänpolitisk debatt (forts.) AnL 59 Statsrådet : Jagvill i mitt inlägg ta upp några lösatrådar från den tidigare socialpolitiska debatten. Låt mig först svara på fråga till migom hur jag vill värna om de svaga i samhället. Ja, infe är det genom att ställaupp pä den politik som i sina motioner har presenterat för dennakammare. Den politiken skulle innebära en enorm försvagning av den gemensammasektorn och en väldigt orättfärdig omfördelning av de resurser vi förfogaröver. arbete med handikappolitik ser jag dengemensamma sektorn som vår samlade förmåga till samarbete och som ett uttryckför vårt stöd fill svaga och utsatta grupper i samhället. Om man har dengrundsynen måste man också slå vakt om de värden som ligger i den verksamhetsom den offentliga sektorn bedriver. Visst finns det otympligheter och bristerinom den gemensamma sektorn. Dem skall vi enligt min bestämda mening angripa.Vi skall också på ett ansvarsfullt sätt hushålla med de resurser vi har. Menden gemensamma sektorn är och förblir den bästa garantin för ett värdigt ochjämlikt liv för de grupper i samhället som har råkat ut för svårigheter avolika slag. Jag ser därför som min uppgift i det här sammanhanget aftutveckla och förbättra de insatser som vi i demokratisk ordning kommer framtill att vi skall åta oss och som vi förlägger inom den gemensamma sektorn.Därmed tvingas jag då konstatera att jag måste medverka till att söka förhindraatt den polifik som skisserar blir den som vi lägger till grundförden fortsatta välfärdsutvecklingen. Till vill jag gärna säga aff min uppfattningär att äldreberedningens arbete är niycket lovande. Beredningen har underen samlat utomordentligt stora mängder material om äldre människorslevnadsvillkor. Jag tycker mig kunna konstatera en stor enighet i dennaparlamentariska beredning kring huvudlinjerna i den framtida äldreomsorgen.Det är en fillgång som vi bör slå vakt om. Äldreberedningen ägnar mycken fid åt frågan omålderdomshemmens framtid. Det är min övertygelse att vi skall kunna slå vakt omdén trygghet och den vårdnivå som ålderdomshemnien onekligen representerarsamtidigt som vi förbättrar boendestandarden också för dem som finns påålderdomshemmen. Även de har rätt till den egna bostad med skydd för frihet ochintegritet som så sent som talade om. Äldreberedningen geross, när slutbetänkandet presenteras litet längre fram , ett gyllenetillfälle att bygga vidare på en av vårt samhälles allra största socialpolitiskareformer för att förbättra äldres villkor - häri inkluderar jag också dehandikappade, tog upp frågan ombarnolycksfallen. Låt mig säga att den frågan är utomordentligt viktig. Viskall naturligtvis allesamman med kraft arbeta för att minska och helstförhindra barnolycksfall av alla slag. Vi har ett barnmiljöråd, som enligt minuppfattning fungerar mycket bra och är mycket aktivt när det gäller attförbättra säkerheten kring våra barn. givetvisfinns det utrymme för att detta stöd och arbete skall kunna utvecklasytterligare. Om def förslag som nu lägger fram är ett steg i dennariktning är jag för min del beredd att värdera def positivt. Men jag har ännuinte sett det, och jag måste få göra det innan jag far ställning till def. Därefter övergår jag till familjepolitiken. Def finns treviktiga hörnstenar i den socialdemokratiska familjepolifiken. Den första ärbarnbidragen, som vi har höjt och som är högre och mer värda än någonsin.Den andra är barnomsorgen. Vi skall förverkliga def historiska beslutet om attbygga ut barnomsorgen så att den blir en rättighet för alla barn. Den tredjehörnstenen är föräldraförsäkringen, som skall ge tid för småbarnsföräldrar attvara tillsammans med sina barn. När jag studerar de borgerliga motionerna beträffandefamiljepolitiken konstaterar jag att splittringen på olika syslem och förslagär lika stor som . Men, och detta tycker jagar viktigt, detfinns en röd tråd, både hos er och hos oss, nämligen att vi alla strävar efteratt finna förutsättningar för att öka småbarnsföräldrarnas fid för sina barn.Jag menar att vi skall göra detta fill en huvudfråga i den fortsattareformverksamheten inom def familjepolitiska området. Till grund för ett sådantfortsatt reformarbete skulle jag vilja lägga ett förbättrat faktaunderlag.Sedan vi intog de positioner vi har har nämligen ganska mycket hänt, ochdet sker en successiv förskjutning av förhållandena. Jag tänker infe minst påkvinnors förvärvsarbete som är dubbelt så stort som när de borgerligapartierna lade fast sin familjepolitik. Jag vill här och inbjuda representanter för riksdagenssamtliga partier från de närmast berörda utskotten till ett symposium ombarnfamiljerna och föräldrarnas fid för sina barn. Detta symposium är avsettatt redovisa en lång rad pågående forskningsinsatser och utredningar somhandlar om familjernas syn på sin situation och på dagens stöd, hur stödetutnyttjas och var bristerna finns. Det handlar också om vår syn på barnen somresurs och föremål för våra omsorger och vår kärlek. Det är min förhoppning attdetta symposium, som skall äga rum skall vitalisera debatten omhur vi skall utforma def framtida familjepolitiska stödet. Då tänker jagframför allt för småbarnsföräldrarna att vara tillsammans med sinabarn. Jag hoppas att detta symposium skall utgöra en plattform för fortsattadiskussioner mellan de olika partierna. Formerna för detta får vi finna längrefram. Men det är viktigt aft vi far till oss den faktaredovisning, denbeskrivning av verkligheten, som faktiskt finns. AnL 60Förste vice talman () replik: Herr falman! Visst behövs enbetydande offentlig sektor, inte minst för att ge garantier för trygghet åteftersatta grupper. Men bristerna och orättvisan i dagens svenska samhälle blirju alltmer påtagliga, och jag gav en rad exempel på detta. Det skyddsnät somden enskilde själv står för har blivit allt svagare. Jag visade attbarnfamiljerna själva i allmänhet har fått betala sitt ökadestöd, som det heter, dubbelt upp. LO bekräftar att barnfamiljerna under senareår har tvingats öka sin arbetstid för att klara ekonomin. inbjuds vi till ett symposium, och artigheten kräverväl aft jag tackar hjärtligt för detta. Men erfarenheterna talar väl för att enannan familjepolitik behövs. Jag ställde olika frågor om självkänsla och egenvärde. Ärdet rimligt, , aft många barnfamiljer som betalar tiotusentalskronor i skatt skall vara beroende av inkomstprövade bostadsbidragoch kanske t. o. m. socialbidrag? Är det rimligt aff de som bäst behöver eninkomstökning ofta får behålla minst, därför att de mister sina bidrag? Voredet infe någonting att verkligen kämpa för att låta barnfamiljerna få behållaså mycket av sin lön att de klarar sig på det som blir över? Då kunde man istället ge desto bättre stöd åt dem som verkligen har de största behoven. Den ensidiga utbyggnaden av barnomsorgssfödet skall manfortsätta med, säger . Ändå är det den mest omfattande av allastödformer vi har, mer än dubbelt så stor som barnbidragen, men def tillfallerbara hälften av alla barn. Och def är inte de bäst ställda hushållen som stårutanför, tvärtom. Är def rimligt att två arbetarfamiljer av fre måste betalasin barnomsorg dubbelt upp, dels via skattsedeln, dels via utlägg för vård avegna barn? Är det rättvist att en tvåbarnsfamilj med kanske eft eller två extrabarn från annan familj kan få en kommunalt avlönad barnvårdare enligt def s. k.trefamiljssystemef, medan en familj som har fyra egna barn och inget barnutifrån får själv bekosta sin barnflicka? Det innebär tio gånger störrekostnader än med kommunala subventioner. Det vore utomordentligt önskvärt att ochsocialdemokraterna i sin strävan efter rättvisa verkligen gjorde någonting föraft underlätta för de familjer som vill eller måste ta hand om sina barnsjälva, som vill eller måste själva ordna för barnens vård. Där har niingenting att komma med. Allra sist om den utbyggda föräldraförsäkringen: Jagvisade tidigare hur utomordentligt orättvist den skulle slå. Nog finns det meraatt göra på det området, , om man vill befrämja rättvisa ochsolidaritet. AnL 61KARIN () replik: har vi minisferord på att ålderdomshembehövs även fortsättningsvis och att vi skall slå vakt om ålderdomshemnien. Detvar skönt aft höra aft vi kan kalla dessa hem för ålderdomshem igen. Ett tagvar det infe möjligt, utan vi hade en helt annan benämning pä dem. Men då fårman, , också förändra möjligheterna för kommunerna att bibehållaålderdomshemmen. Man måste förändra statsbidragssystemet. Det måste varamöjligt att få statsbidrag för den personal som tjänstgör inom ålderdomshemmen.Det måste vara möjligt att få statsbidrag på rimliga villkor för ombyggnad avbefintliga ålderdomshem. Det måste vara möjligt för de kommuner som så önskaratt få lån för nybyggnation av ålderdomshem. Def förekommer nästan inte alls i . Skall vårdformen finnas kvar, måste kommunerna ges ekonomiskamöjligheter att bibehålla denna form av vård och omsorg. Det är väldigt viktigtaft löftena följs av praktiska beslut. Jag tog i mitt anförande något upp personalsituationeninom och äldreomsorgen, närmare bestämt inom den öppna vården, somi dag infe är tillfredsställande. Vi har samma problem inom barnomsorgen, intebara inomfamiljedaghem ufan i allra högsta grad också inom barnsfugorna. En fulltutbyggd barnomsorg kommer enligt det beslut som har fattat attinnebära stora brister på personal och kvalitativt en mycket dålig barnomsorg.Här visar utvecklingen att det behövs alternativ inom barnomsorgen.Vårdnadsersättning skulle kunna utgöra ett alternativ för att något avlasta denkommunala barnomsorgen. Vi inom har drivit frågan ommöjligheterna för familjerna att få ökad tid tillsammans med sina barn. Def varväldigt skönt att höra att håller med centerparfiet på denpunkten. Vi får hoppas att def också står sig när man far de praktiska beslutensom förändrar möjligheterna. Vi har sett i budgetpropositionen attstatsbidragssystemet skall ses över . Vi hoppas att man då beaktarde aspekter som vi frän har fört fram i vår familjepolitik närdet gäller förändrade möjligheter för kommunerna att använda sina statsbidrag.I många kommuner vill man genom egna inifiativ skapa möjligheter försmåbarnsföräldrarna att få mera tid att vara tillsammans med barnen. Def läggersamhället en spärr för genom de lagar som finns på detta område. I de fall däröverklaganden skett har kommunen alltid förlorat i dessa mycket viktigaärenden. Ändra på den lagsfiftningen och gör det möjligt för kommunerna attsjälva bestämma över hur deras barnomsorg skall se uf - då tror jag också attföräldrarna får en bättre situafion. AnL 62 () replik: Först helt kortfattat om barnomsorgen: Vibehöver naturligtvis, och skall ha, en offentlig sektor. Men vi behöver ocksåalla de privata initiativ som vi kan få i form av förskolelärare som villstarta egna verksamheter, genom Pysslingen, osv., av den enklaanledningen att föräldrarna vill ha dessa alternativ och att de själva bör fåvälja vad de tycker är bäst för sina barn. Sedan till frågan om barnolycksfallen, där att om barnmiljörådef tyckte att detta var bra så skulle nog även hantycka att def var bra. Jag kan dä säga att vår mofion var ute på remiss tillbarnmiljörådet, men även till , och ,när den behandlades förra gången i utskottet, och att alla tyckte att kraven iden var berättigade. Vi hade t. ex. krav på skyddsombud och även registreringav olycksfall. har beslutats att en sådan skall sättas i gång.Vidare har också barnmiljörådets ordförande, som röstade emot införande avskyddsombud när det var uppe i kammaren, senare skrivit att hon tycker attdenna fråga är viktig att kämpa för. Vi hoppas att vi får gehör för def. Det jag fog upp om barns dåligarättsskydd i domstolarnas behandling av barnolycksfall är något nytt som harkommit fill i vår motion. Vi har blivit medvetna om def bl. a. genombarnmiljörådets aktiviteter. Vi hoppas på ett positivt bemötande när dennafråga kommer upp. Visst har det skett omfördelningar och vissthar klyftorna vuxit, men det är på ett annat sätt än säger.Den polifik som de borgeriiga regeringarna förde ledde till att människortappade i 10 protokoll 1986/87:63-64 köpkraft,och det ordentligt. Detta skedde som inflationen omfördeladeförmögenhetsförhållandena i vårt samhälle fill förmån för en liten gruppkapitalägare. Det var den stora omfördelning som vi upplevde . När def gäller barnfamiljernas ekonomi så är detsjälvklart aff def är med de generella åtgärderna, def är med en framgångsrikekonomisk polifik som leder fill låg inflation och ökade reallöner som vi påett avgörande sätt kan förbättra ekonomin för barnfamiljerna, liksom för alla andra.Nu är ekonomin på väg att vända efter de miserabla förhållanden som varat underen lång följd av år med den borgerliga politiken i centrum. När det gäller konkreta insatser på def familjepolitiskaområdet vill jag beröra barnomsorgen och föräldraförsäkringen. När vi planerarvår barnomsorg föregås def av en efferfrågeundersökning. Denna visar nu aft deföräldrar som har barnomsorg i mycket hög utsträckning har den form avbarnomsorg som de vill ha. Jag vill påminna om att barnomsorgsutbudet ärmycket stort. Vi harsfor valfrihet mellan olika former. Vi har daghem,familjedaghem, deltidsförskolor och öppna förskolor. Vi har alternativabarnomsorgsformer- barnomsorgsformer på ideell grund och som föräldrakooperativ. För alla som talar så mycket om valfrihet borde det varaett viktigt memento att def inte är mer än 3 000 barn som utnyttjar dealternativa barnomsorgsformerna - barnomsorg som bedrivs av föräldrakooperativoch barnomsorg som bedrivs inom ideella föreningar. Varför är det på detsättet? Är def möjligen därför att de allra flesta tycker aft den kommunalabarnomsorgen är så god att det är den man eftersträvar? Låt oss bygga ut barnomsorgen på de grunder vi har !Där finns ett utrymme också för alternativ till den kommunala barnomsorgen. Vadvi har sagt nej fill är barnomsorg i vinstsyfte, och det kommer visocialdemokrater att fortsätta aff göra. Där går gränsen för oss. Denviktigaste rättvisefrågan är att bygga bort köerna i barnomsorgen och ge allasom efterfrågar barnomsorg i de olika former som finns möjlighet attockså få barnomsorg för sina barn. Föräldraförsäkringen är för mig ett instrument som ärlångt överlägset alla de olika typer av vårdnadsersättningar som harpresenterats. Den är det dels därför att den just innehåller eninkomsfborffallsprincip som är vikfig för aft ge reella möjligheter att väljamellan aft stanna hemma och att förvärvsarbeta, dels därför att den ärflexibel. Den innehåller så väldigt många kombinationsmöjligheter med arbete. AnL 64Förste vice falman () replik: Vad som inträffade ochsom ledde till djupa kris finns väl beskrivet i regeringens löntagarfondsproposi-fion.Studera den, ! Reallöneökningarna i år- äntligen! - beror infe påregeringens polifik, inte på dess barnomsorgspolitik. De beror på förhållandenutanför vårt land: oljeprissänkningar, sänkta räntor, sänkt dollarkurs. När det gäller efferfrågeundersökning på barnomsorg villjag säga att om föräldrar får välja mellan alternativ som stöds med skattemedeltill och alternativsom infe får ett öre i stöd är det infe så konsfigt om allt fler tvingas väljadef undersfödda alternativet. Men om är sä säker på sin sak,varför inte då låta föräldrarna själva välja? Varför inte använda 1 miljardkronor, som vårt förslag till vårdnädsersättning maximalf kostar, av de 22miljarder som satsas på den kommunala barnomsorgen fill en vårdnadsersättningpå . per barn enligt den modell vi förespråkar? Då får vi se hurföräldrarna väljer. Kanske fortsätter alla att stå i daghemskö eller att väljadaghem. Då vet vi detta - föräldrarna har haft sitt val. Men ge dem chansen! Slutligen detta med utbyggd föräldraförsäkring som skullevara eft bra och solidariskt sätt att förbättra för barnfamiljerna. Men enutbyggd föräldraförsäkring är ju, som jag sade, djupt orättvis eftersomden som studerade, var arbetslös eller kanske skötte en egen treåring när honblev gravid infe får någon förbättring alls, om man bygger utföräldraförsäkringen under den tionde till tolfte försäkringsmånaden enligtinkomsfbortfallsprincipen. Men den som är välavlönad kan få upp till 35 000 kr.Inte hjälper det de svagare grupperna att få mera fid över för barnen! Om mannu skall gå den vägen, så låt i stället garanfibeloppet byggas uf! För sammabelopp som man kän bygga ut föräldraförsäkringen under tionde fill tolftemånaden enligt inkomsfbortfallsprincipen skulle man kunna ge alla . Då skulle det bli litet solidaritet. Då skulle detkanske bli litet större valfrihet. Vårdnadsersäff ningen ger lika mycket åt alla föräldrar.Den ger dem också en rätt att själva välja. Är det därför den är så oacceptabelför socialdemokraterna? AnL 65KARIN () replik: Jag vill återupprepa mina frågor tillstatsrådet. De gällde slatsbidragsmöjligheter till ålderdomshem, till personaloch fill ombyggnad.' Detta måste följa med om man verkligen vill aftålderdomshemmen skall vara ett alternativ. Def är typiskt för vår nuvarande regering aff prata väl omvissa företeelser i samhället och gärna säga att de skall stödjas, men sedanföljer man infe upp detta genom att ge ekonomiska möjligheter. Sedan finns detmånga,gånger en spärr till, nämligen de socialdemokratiska kommunalråd ochandra företrädare för socialdemokraterna på det kommunala planet, som tydligen'har läst något gammalt partiprogram och sitter fast i tron aff def infe ärmöjligt att ha ålderdomshem och att def inte heller är möjligt medalternativa barnomsorgsformer. Jag tycker att socialdemokraterna bör föra utsitt budskap ocksä till sina egna, att pröva mer av alternativa barnomsorgsformeroch mer alternafiv i äldreomsorgen. Sedan bör regeringen också ge de ekonomiskamöjligheterna att pröva detta. Jäg vill ocksä tacka för inbjudan fill symposiet.