prot · GA09109 · 1986-12-31 00:00:00 — Att det därutöver kan varanödvändigt att genom ett samhällsstöd ge föräldrar och barn mer tid förvarandra är en annan fråga. Jag hävdar att föräldraförsäkringen är den endarealistiska formen för att ge föräldrar och barn mera tid för varandra. Genomföräldraförsäkringen får familjerna ersättning i förhållande tillinkomstbortfallet vid vård av barn. Den lägsta ersättning som utgår är förnärvarande . 77GÖTE (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det var ett klart besked. Socialdemokraterna,socialdemokratiska regeringen och är inte beredda atttillgodose den klara majoritetens önskemål när det gäller familjepoiitikensinriktning. Enligt den gjorda undersökningen föredrar envårdnadsersättning och en ensidig satsning på barnomsorg. Det härär, herr talman, inga marginella skillnader, utan mycket klara markeringar ochett mycket klart underkännande av den socialdemokratiska familjepolitiken. Detär intressant, herr talman, att notera de motiveringar som statsrådet har föratt inte tillmötesgå majoritetens önskemål när det gäller familjepolitiken.Statsrådet säger att enligt hans uppfattning är den refererade undersökningenfelaktig, enligt hans mening är den felaktig och enligt hans mening är detföräldraförsäkringen som skall byggas ut. Men det som är intressant är vadmajoriteten av svenska folket vill. Jag konstaterar att inte ärintresserad av att tillgodose majoritetens önskemål - en bred majoritetsönskemål. Statsrådet säger att undersökningen är felaktig. När regeringen och tog initiativ till enganska bred undersökning beträffande barnomsorgens inriktning, ställde vi fränmoderat sida kravet att man även skulle ta med vårdnadsersättningen iundersökningen. Nej, det skulle man inte göra! Det var man inte beredd attställa upp pä. Men den nu gjorda undersökningen och även tidigare gjordaundersökningar kritiseras. Min fråga är då, : Är regeringenberedd att se till att man får en riktig undersökning gjord, där ocksåvårdnadsersättningen finns med i frågeformuleringen? Det här är både enkelt och uppenbarligenockså komplicerat, i varje fall för de borgerliga partierna. Det är nu ca 17 årsedan tanken på en vårdnadsersättning som alternativ till annan barnomsorg togsupp av de borgerliga partierna. På alla dessa år har de fortfarande - trots attde betraktar frågan som utomordentligt viktig - inte kunnat prestera ettgemensamt förslag till en vårdnadsersättning. Den undersökning som DN har gjort innehåller samma storabrist som de gemensamma borgerliga motionerna, nämligen att man uttrycker sigallmänt: någon form av vårdnadsersättning. Man måste ta ställning till vilkenform av vårdnadsersättning man vill ha för att veta om det skulle bli fråga omen realistisk ersättningsnivå.' Enligt min mening, , - jag tror jag kan talaför det socialdemokratiska partiet och för de flesta människor- är det fel attställa ett förslag om stöd till föräldrarna för att kunna vara hemma hos barnenmot en utbyggnad av barnomsorgen. Först och främst kräver valfriheten inomfamiljepolitiken att vi har en barnomsorg som fungerar. Därutöver krävs stödtill föräldrarna, så att de kan vara hemma hos sinabarn. De flesta väljer att vara hemma hos dem när de är mycket små. Denmöjligheten måste byggas ut. Jag vänder mig alltså dels mot den förenkling som finns iopinionsundersökningen - ingen konkret vårdnadsersättning som alternativ -,dels mot att manutformar frågan som en motsatsställning mellan dessa två omsorgsformer sombåda behövs. 79 (): Jag konstaterar på nytt att svenska folketinte har samma uppfattning som statsrådet. Statsrådet säger att det är fel attställa den här frågan. Men detär just den frågan som är ställd, och det är denfrågan som är besvarad. En klar majoritet vill ha en vårdnadsersättning framfören ensidig satsning på barnomsorgen. Då säger statsrådet ; Först skallvi göra en ensidig satsning på den kommunala barnomsorgen. Sedan skall vimöjligen ha en vårdnadsersättning. Då kan de barn som statsrådet vill skallfinnas i barnomsorg i stället ha råd att stanna hemma. Detta är en radlogiska kullerbyttor, . Så kan man inte gå till väga. Jag menar att det är en finess att man i utfrågningen intehar bundit sig för den ena eller andra formen av vårdnadsersättning utan attdet här gäller själva principfrågan. En klar majoritet har tagit ställning förvårdnadsersättning. Man vill ha en vårdnadsersättning framför en ensidigsatsning pä barnomsorg. Det är det som är finessen, och det är det jagkonstaterar att socialdemokraterna inte vill uppfylla. Om vårdnadsersättning till barnfamiljerna Det faktiska läget är det att yi satsar delspå att bygga ut barnomsorgen, dels på att ge föräldrarna mer tid för sina barn.Det är den socialdemokratiska lösningen. Felet är att ställa dessa bådasatsningar mot varandra. Den vårdnadsersättning som vi ställer mot de olikaersättningar som borgarna har föreslagit är ju föräldraförsäkringen, som ibotten innehåller ett garantibelopp som är väl så stort som i varje fall denvårdnadsersättning som föreslår. Ersättningen enligt föräldraförsäkringenbygger dessutom på att man tar hänsyn till människors inkomstbortfall. Om detöver huvud taget skall vara ett realistiskt val för det stora flertaletmänniskor måste nämligen ersättningen för att stanna hemma stå i någonproportion till den inkomst som man förlorar. Fär jag passa på att erinra om attkvinnorna har lika hög grad av yrkesutbildning som männen. Att det är såmåste också få sin omsättning i en möjlighet till yrkesutövning. 81GÖTE (); Finessen med vårdnadsersättningen enligt vårmodell är att man stärker familjernas valfrihet ekonomiskt. Man skall kunnavälja att stanna hemma och la hand om barnen själv, om man vill det, ellervälja ett alternativ när del gäller barnomsorgen, ett alternativ till denkommunala barnomsorgen. Det är viktigt ätt i det sammanhanget betona att ommånga föräldrar och familjer får den valmöjligheten, har också de föräldrar ochfamiljer som föredrar barnomsorg ökade chanser att fä det. Man fårsåledes en dubbel effekt när det gäller valfriheten och en bättre omsorg om barnenutifrån föräldrarnas önskemål. En kort förlängning av föräldrapenningen löserju inte de problemen. Jag konstaterar fortfarande alt socialdemokraterna inteär beredda att tillmötesgå majoriteten av svenska Om regeringens stöd för skrivelse från invandrarverkettill A:ow- folket närdet gäller ökad valfrihet i barnomsorgen och en vårdnadsersättning. Det är inte mycket till finess som är värd 33kr. Jag skulle vilja se de familjer som i vanliga inkomstlägenbetraktar det som ett realistiskt val att den ena av dem skall stanna hemma moten ersättning på . i stället för att ta ett avlönat arbete påhalvtid eller mer. Jag menar alltså att en typ av kritik mot devårdnadsersättningsförslag som har kommit fram är att de är småsmulor iförhållande till vad som skulle behövas. Det som gör föräldraförsäkringenrealistisk är att den innehåller en inkomstbortfallskompensation. Jag vidhålleratt det är alldeles fel att ställa ett sådant val mot barnomsorgen. Omkvinnorna skall ha möjlighet att förverkliga sina yrkesambitioner, för det ärju dess värre kvinnorna vi diskuterar i dessa sammanhang, måste ocksåbarnomsorgen finnas där, så alt det blir ett realistiskt val för bådaföräldrarna att yrkesarbeta, 83 (): Visst skall barnomsorgen finnas, men enbarnomsorg på föräldrarnas villkor och inte på biträdande socialministernsvillkor. Det är ju det som är skillnaden. Om statsrådet anser att en obeskattadersättning på , är försumbar, då har ju statsrådet möjlighet attlägga fram förslag om ett högre belopp. Det står statsrådet fritt. Jag konstaterar att statsrådet inte står bakom principenom vårdnadsersättning, som ökar valfriheten för föräldrarna och förfamiljerna. Vi har fått ett klart besked om detta i samband med den härdiskussionen. Föräldraförsäkringen är någonting som statsrådetochsocialdemokraterna talar om som något som kan komma ,kanske när man har byggt ut barnomsorgen på ett sådant sätt att ekonomiska skälinte möjliggör en alternativ valfrihet. Det är heller ingen lösning. Densocialdemokratiska regeringen vill helt enkelt inte ha valfrihet och vill intetillgodose majoritetens önskemål när det gäller vårdnadsersättning. Överläggningen var härmed avslutad. 24§ Svar på fråga 1986/87:541 om regeringens stöd för skrivelse fråninvandrarverket till kommunerna har frågat mig av vilket skäljag har avböjt att stödja invandrarverkets skrivelse till kommunerna för att fåfram ytterligare platser i det kommunala flyktingmottagandet. Jag vill inledningsvis framhålla att invandrarverketsstyrelse inte har gjort någon sådan framställning. Däremot har invandrarverketsgeneraldirektör under hand överlämnat étt utkast till en skrivelse till landetssamtliga kommunstyrelser som förutsattes bli undertecknad av statsministern,partiledarna och mig. Med anledning av frågan vill jag framhålla att det ärangeläget att kommunerna ökar sin mottagning av flyktingar. Det är enförutsättning för att kunna lösa den nuvarande situationen med långavistelsetider på förläggning. Jag tar ständigt upp denna fråga i tal ochintervjuer, och jag har också i interpellations- och frågesvar i riksdagenbetonat vikten av breda och aktiva kommunala insatser för att få fram flermottagningsplatser. Jag framhåller också ständigt i olika sammanhang att detbehöver byggas fler bostäder i kommunerna för att vi på ett bra sätt skallkunna ta emot fler flyktingar och för att inte konkurrens mellan flykfingar ochandra bostadsbe-hövande skall öka risken för främlingsfientlighet. arbete med att få fram ytterligareplatser i kommunernas flyktingmottagande har således mitt fullastöd. har beslutat att flyktingmottagandet skall bygga påfrivilliga överenskommelser mellan invandrarverket och kommunerna. Invandrarverkethar som ansvarig statlig myndighet bl, a, till uppgift att träffa överenskommelserom mottagningsplatser i kommunerna. De beslut som kommunerna fattar omflyktingmottagande är åtgärder som kommunerna vidtar inom ramen för denkommunala självstyrelsen. Kommunerna beslutar således självständigt om detta.Om kommunerna skall tvingas att ta emot ett visst antal flyktingar, måste detske genom lagstiftning. Idén om att företrädare för regeringen och ledarna förde övriga politiska partierna i gemensamt borde sända en skrivelsetill kommunerna skulle kunna uppfattas som ett försök att styra kommunernas verksamhetutanför de ramar som regeringsformen drar upp. Detta är enligt min mening enolämplig form för att ge uttryck för hur kommunerna bör agera. Denna bedömninggör jag bl, a, mot bakgrund av min långa kommunala erfarenhet. Enligt min uppfattning finns det andra och bättre sätt attpåverka de lokala beslutsfattarna än genom en sådan skrivelse som föreslagits. Jag har som bekant tagit upp frågan om kommunernasflyktingmottagande vid en partiledaröverläggning med én vädjan attpartiledarna mätte påverka sina partiers företrädare i kommunerna. Jag harockså haft överläggningar med företrädare för om denaktuella situationen. Kommunerna har gjort betydande insatser för attklara mottagandet av ett starkt ökat antal flyktingar. Kommunerna står nuinför mycket stoi-a svårigheter, främst beroende på den tilltagande bristen påbostäder. Det är ändå min förhoppning att kommunerna skall kunna ytterligareförstärka sina insatser på detta område. Om det inte är möjligt, blirsituationen beträffande förläggningsverksamheten ohållbar. Om regeringens stöd för skrivelse från invandrarverketUll kommunerna 85MARIA (): Jag vill tacka invandrarministern för ett utförligt svar. Antalet platser i kommunerna för flyktingmottagningenräcker inte. Kommunerna kan inte ta emot flyktingar i takt med att behovetökar. Enligt invandrarverkets prognoser blir det ett underskott varje månadunder pä mellan 300 och 400 platser, vilket ständigt ökartrycket på förläggningarna. Man beräknar att antalet flyktingar pä förläggningkommer att öka från 6 000 till 10 000, och detta kommer också att öka väntetidenpä förläggningarna från . O/ti regeringens stöd för skrivelse från invandrarverkettill kommunerna En sådan situation vore i det närmaste katastrofal, sägerman på invandrarverket. Man har pressat kommunerna sä långt som möjligt. Mananser sig i det närmaste ha uttömt sina möjligheter. Mot den bakgrunden har man i invandrarverkets styrelsealltså diskuterat initiativet att partiledarna skulle underteckna en skrivelsetill kommunerna med en vädjan om att dessa ytterligare skulle öka singenerositet. De kommuner som har varit minst villiga allupplåta platser för flyktingmottagande har olika politisk majoritet. Det ärsåväl socialdemokratiska kommuner som icke-socialistiskt styrda kommuner. Avdet skälet skulle en skrivelse undertecknad av samtliga partiledare och även avinvandrarministern ha särskilt stor tyngd. På invandrarverket och framför allt på kommunsektionenkände man sålunda stor besvikelse. Man har skrivit ett brev som har publiceratsi invandrarverkets personaltidning. Där säger man; Vi är mycket,förvånade ochbesvikna över invandrarministerns ställningstagande att inte undertecknaskrivelsen. Alternativet till den aktion som invandrarministern härhar fördömt har mycket mindre tyngd. Jag tycker att det hela är beklagligt,särskilt som andra partiledare har velat ställa upp på nämnda skrivelse. Partiledarna har uttalat sig villiga attgenom sina resp. partier verka för ett ökat kommunalt flyktingmottagande. Jagtillmäter det stor betydelse och hoppas att partiernas engagemang ute ikommunerna skall ge resultat. I första hand är det naturligtvis angelägel att dekommuner som sagt nej till flyktingmottagande kan förmås all ändra sininställning. De är inte särskilt många. Men det rör sig ändå om ett antalkommuner. Om dessa sade ja, skulle det innebära ökade resurser. Dessutom är delangelägel att de kommuner som redan tar emot flyktingar förklarar sig villigaalt öka sill engagemang. Det är alldeles nödvändigt, om vi skall klara densituation som är på väg att bli ett kristillstånd när det gäller flyktingmoltagandet. Däremot tycker jag, och jag upprepar det. all det vore felatt utöva sådana påtryckningar på kommunerna som den föreslagna skrivelsenskulle ha inneburit. Jag har inte något intryck av att någon av partiledarnaskulle göra en annan bedömning. Jag vill fråga om hon anser på det sättet verkligen skall gå ifrån de reglerade formerna förkommunikation , mellan riksdag, regering och kommuner. Milt bestämda intryck är- som jag sade i svaret - mot bakgrund av den kommunala erfarenhet som jagsjälv har att ett sådant agerande skulle innebära stora risker för allsituationen ytterligare förvärrades. Del skulle nämligen innebära en avvikelsefrån lagstiftningens krav på de myndighetskontakter som förekommer, enmellanform. Min slutfråga till : Anser kommunerna skall tvingas till ett flyktingmottagande? Jag menar att maninte skall gå den vägen - det skulle vara en dålig flyktingpolitik. 87MARIA (): Just ordet kristillstånd är ett korrekt ord idelta sammanhang. Det är ju av den anledningen som invandrarverket har tagitinitiativ till denna extraordinära åtgärd. Man ber alltså partiledarnaunderteckna en skrivelse till landets samtliga kommuner. Just det faktum attdet råder kristillstånd och att världens flyktingsituation över huvud lagetpåkallar extraordinära åtgärder från alla de länder som kan hjälpa till är skälnog för att vi skall pröva okonventionella metoder när det gäller att ökagenerositeten i flyktingmottagandet. Jag tycker att det är väl motiverat - utöver det att allapartier försöker att så långt som möjligt påverka sina egna företrädare attföra en bra politik ute i kommunerna - med en skrivelse från partiledarna. Detär naturiigtvis en utomordentligt stark åtgärd, men det är inte på något sättdetsamma som att skapa en mellanform. Jag vill minnas att även socialdemokraternas partiledareskrivit under en vädjan till de svenska företag som har verksamhet i ,Den i denna fråga aktualiserade åtgärden vore i så fall en intressantparallell. Om regeringens stöd för skrivelse från invandrarverketUll kommunerna Jag har, som jag sade i svaret, haftöverläggningar med partiledarna om denna fråga, och jag har inte fått detintrycket att någon av dem skulle göra en annan bedömning när del gäller sättetatt kommunicera med kommunerna. Jag har också haft överläggningar medföreträdare för , Det är tveklöst så, att den form för kontaktersom jag har valt är att föredra. Det skulle ha uppfattats med mycket storförundran och häpnad ute i kommunerna om de hade utsatts för någonting somliknar en mellanform mellan ett riksdagsutlalande och de myndighelskontaktersom har tillämpats, 89 (): Vid de underhandsförfrågningar som skedde närdenna fråga diskuterades i invandrarverkets styrelse förklarade var villig att underteckna denna skrivelse, men själva initiativet föll påatt rnotsvarande intresse inte fanns hos socialdemokraterna. Det var delta somskapade den stora besvikelsen hos invandrarverkets kommunseklion -besvikelsenvar så stor att man skrev ett öppet brev till invandrarministern. Jag beklagar att invandrarministerni detta fall inte har velat agera med den kraft som invandrarverket hadehoppats på. Det är i och för sig ganska meningslöst allfortsätta diskussionen om formerna, och jag har tydligen olikauppfattningar om formerna för kommunkontakter. När det gäller all agera med kraft vill jag med bestämdhetbetona all jag har agerat med all den kraft som har varit möjlig. I allaupptänkliga san-\rnanhang har jag tagit upp denrta fråga; här i iinlerpellalions-och frågesvar, i kontakter med , iöverläggningar med partiledarna, i direkta kontakter med företrädare för ettston antal kommu- Prot.1986/87:109 ner, framför allt de stora kommunerna. När det gäller viljanoch engage- 23 april1987 manget har jag alltså verkligenvisat all den initiativkraft som varit möjlig i ~ denna fråga. _ Om formerna kan vi tydligen tvista.Jag har fortfarande del bestämda samhethos SCB ' . intrycketatt partiledarna inte gjorde en annan bedömning i fråga oin former för kommunikation med kommunerna änvad jag har gjort. Överläggningen var härmed avslutad. 25 § Svar på fråga 1986/87:526 om viss uppdragsverksamhethos SCB har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av att SCB ägnar sig åt uppdragsverksainhet iform av försäljning av uppgifter ur basregister. Mitt svarär följande. SCB skall enligt sin instruktion (1985:608), i mån avresurser, på uppdrag av statliga eller kommunala myndigheter eller andraoffentliga organ ulföra bl. a. statistiska undersökningar. SCB får åta siguppdrag även från enskilda uppdragsgivare. Uppdragsverksamheten bedrivs inte i vinstsyfte, men denskall bära alla sina kostnader. Enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess för verksamhet som avser framställning av statistik. Det innebär attuppgifter hos SCB om enskilda individer inte får lämnas ut. Det finns dock vissa undantag enligt sekretesslagen. Detgäller bl.a. uppgifter ur företagsregister. Sådana uppgifter får lämnas ut, omdel slår klart att de kan röjas utan att den som berörs av uppgiften - ellernågon som står honom nära - lider någon skada eller något men. När det gäller basregistret över företag ochorganisationer (det allmänna företagsregistret) har ställt sig bakomde riktlinjer som regeringen har lagt fram i fråga om registret (prop.1981/82:118 bil. 1, FiU 42, rskr. Riktlinjerna innebär bl.a. att SCBskall ansvara för registerhållning och spridning av uppgifter. Enligtriksdagens beslut har också SCB rätt alt ta ut avgift på varje förmedladföretagsuppgift. Registrets utformning och användning är reglerad i ensärskild författning, förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret(omtryckt 1986:549, ändrad senast 1986:1377). Särskilda förhållanden gäller för äktenskapsregistret, somenligt kungörelsen (1952:87) angående äktenskapsregistret skall föras hos SCB.Detta används inte för statistikproduktion. Registret omfattar uppgifter sominte är sekretessbelagda, t.ex. inregistrering av äktenskapsförord eller domeller beslut om boskillnad eller äktenskapsskillnad. Inom ramen för sinuppdragsverksamhet får SCB ta betalt för utlämnande av sådana uppgifter. Jag anser mot bakgrund av vad jag nu har sagt all detsaknas anledning för mig att ta initiativ till några ändringar av de grunder som gäller för SCB:s "' uppdragsverksamhet. 92MARGITTA (): Tack för svaret, . Jag läggermärke till all inte tar ordet förtroende i sin mun. Min oro gällerjust effekterna av att SCB genom sitt agerande riskerar att förlora allmänhetensförtroende, vilket innebär att kvaliteten pä den administrativa statistik somsamlas in, helt enligt-portalparagrafen i instruktionen, blir sämre. Människorvägrar lämna uppgifter eller ger ifrån sig uppgifter som inte är korrekta. Delsnedvrider hela den statistik som många av våra samhällsinsatser bygger på.Denna risk för minskal förtroende kommer att påverka även andra register meduppgifter som samlas in helt lagenligt för t.ex. forskningsändamål. Min fråga gäller alltså SCB:s mandat att sammanställa ochsedan sälja dessa uppgifter ur sina statistikbaser. SCB har ju tillgång till ca200 register. De flesta består av uppgifter som samlas in av andra myndigheter.SCB är ju det organ som har till huvuduppgift att samla in statistik för ändamålsom regering och riksdag har bestämt. Jag menar att SCB har vidgat sitt mandat genom att tänja 4S i instruktionen. Där står att SCB har rätt alt ulföra statistiskaundersökningar, intervju- och enkätundersökningar, maskinell och statistiskdatabehandling samt bedriva statistisk konsullalionsverksainhet. Delta får manockså åta sig i uppdrag åt enskilda arbetsgivare. Att sälja statistik, är det detsamma som all göra enstatistisk undersökning, en intervjuundersökning eller en enkätundersökning? BoHolmberg måste väl ändå instämma i alt man här riskerar att hamna i enförtroendekris. Om viss uppdrags verk-sanxhethosSCB SCB:s uppgift äratt ta fram statistik som ettviktigt led i den demokratiska processen. Kommuner, riksdag och regeringbehöver ett korrekt underlag för sina bedömningar. Den sekretesslagstiftningoch de riktlinjer som gäller för SCB;s verksamhet ger enligt min mening en såbra grund som nian kan begära för SCB:s verksamhet och också för förtroendethos svenska folkel och hos oss som är aktiva politiker. frågor måste delvis bygga på någramissuppfattningar. Det slår i frågan till mig att SCB säljer uppgifter. Det görman inte. Man säljer inte uppgifter och får inte heller göra delta ivinstsyfte. Man måste skilja mellan försäljning och att la ut en avgift för denkostnad man har. säger också all manskulle sälja hemligstämplat material. Del gör man inte och har inte hellermöjlighet alt göra. Jag har också i mitt svar redovisat i vilka fall man kangöra undantag frän slatislikbestämmelser-na vad gäller enskilda. 94MARGITTA (): Att sälja eller försälja, dvs. förmedla motalt man läcker sina kostnader - effekten blir ju ändå alt uppgifter som harsamlats in för ett ändamål lämnas ut för helt andra syften. Det är den effektensom gör all förtroendet för SCB riskerar all försvinna och därmed ocksåförtroendet för andra som helt lagligt samlar in statistik. Försvinner förtroendet blir det ursprungliga syftet medSCB;s slalislikar-bete dåligt. Vi får långtidsprognoser som bygger på insamlatmaterial som är - protokoll 1986/87:109 Om tvångstestning i vissa faU för konstaterande avHIV-smitta felaktigteller bristfälligt, och människor vägrar helt enkelt alt lämna ifrån siguppgifter. Jag menar alt borde se risken för en sådan långsiktigförtroendekris. Därför borde han också la på sitt ansvar att inleda samtal omvad man sysslar med och sedan redovisa detta här. Låt mig bara helt kort erinra om alt SCB heltföljer sina instruktioner. Man har rätt att bedriva uppdragsverksamhet.Dessutom har beslutat att avgift får tas ut för sådanuppdragsverksamhet. Det är för övrigt ett beslut som tillkom 1981/82 under denborgerliga regeringsperioden, men den nu sittande regeringen har inte gjortnågon annan bedömning. Vi tycker att det är lämpligt att ta ut avgifter.