prot · GA0956 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:56 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 8Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 8Proposition 1986/87:100 med förslag till statsbudget för /88hänvisades till utskott enligt följande: Statsbudget för /88............. Bil, 1 Finansplanen ..................................... Bil, 2 Gemensamma frågor........................... 1Regelförenkling och delegering .................. Konstitufions- 3 Statliga förnyelsefonder, 4 Medbestämmandefrågor vidberedningen av regeringsärenden, 5 Jämställdhet i statsförvaltningen, 6 Den nordiska utbytestjänstgöringen........... Arbetsmarknads- Bil, 3 Kungl, hov-och slottsstaferna........ ,, , Konsfitufions- Bil, 4 ......................... G 2 Datainspektionen ........................... Konsfitutions utskottet H 4-5 Stöd fill polifiska parfier -Allmänna val Bil, 5 ......................... B 6-7Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m, m, - Internationell rå- varulagring,........................................ '......... E 1-3 och7 - , täckande av vissa utgifter för skadeersättningar. Forskningssamarbetemed europeiska gemen skaperna ...................................................... Bil, 6 Försvarsdepartementet........ ......... Bil, 7 ........................... Litt, BAdministration av socialförsäkring m, m............................................................... Socialförsäkrings- utskottet punkterna C 2-3Bidrag till föräldraförsäkringen - Vårdbidrag för handikappade barn och C 5Barnpensioner ........................................ Socialförsäkrings- utskottet Litt, D Försäkring vid sjukdom, handikapp och ålderdom...................................... Socialförsäkrings- utskottet Bil, 8 ......... Bil, 9 ....................... B 1-2Riksskatteverket - Regional och lokal B 4-6Stämpelomkostnader - Ersättning fill postverketm, fl, för bestyret med skatteuppbörd m, m............................................................... C 4-5Konsumentverket - Allmänna reklama- C 23Näringsfrihefsonibudsmannen - Statens pris- ochkartellnämnd................................... Näringsutskoffef D 10-11 Bankinspektionen - Försäkringsin spektionen ................................................... 4Bidrag till vissa internationella byråer och organisafionerm, m, -Exportkreditbidrag...... Bil, 10 .................. Utbildnings utskottet med undantag för Litt, E Studiestöd m, m........................... Socialförsäkrings- utskottet Litt, FKulturverksamhet m, m........................ G 1-5Statens biografbyrå - Arkivet för ljud och bild: Insamlingsverksamhet m, m, G 9Stöd till kulturtidskrifter G 12-23 Litteraturstöd - Sändningar av Finländskatelevisionsprogram AvsnittetSveriges Radio m, m, (s, 485-505),,, G 6-8 -Lån till dagspressen G 10-11 Stöd till radio- och kassettidningar - för lättläst nyhetsinforma tion ................................................................ Konstitutions utskottet Lift, H Internationellt-kulturelltsamarbete ,,, Bil, 11Jordbruksdepartementet ................... Lift, HUngdomsorganisationer m, m, Litt, IIdrott, rekreation och turism................. Bil, 12 ........... Arbetsmarknads utskottet med undantag för avsnittetom framtida bildskärmar och tillsynen av arbetsmiljön (s, 107-115) punkterna C 1-2Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning - Arbetarskyddssfyrelsen: Anskaffning av veten skaplig apparatur........................................... Litt, D Invandring m, m........................... Socialförsäkrings utskottet Bil, 13Bostadsdepartementet ...................... Bil, 14Industridepartementet ....................... Näringsutskoftet Litt, C Regional utveckling...................... Arbetsmarknads utskottet Bil, 15Civildepartementet.............................. D Statlig personalpolitik m,m.......... Arbetsmarknads utskottet Litt, ELänsstyrelserna m, m.......................... Litt, FKyrkliga ändamål ................................. Litt, G Övriga ändamål .......................... Arbetsmarknads utskottet Bil, 16Miljö- och .......... Lift, CEnergi ................................................ Bil, 17 och dessmyndigheter m, m Konstitutions utskottet med undantag för punkterna B 1-2 Riksgäldskontoref B 4 revisorer och deras kansli Bil, 18Räntor på statsskulden m, m.............. Bil, 19Oförutsedda utgifter........................... Bil, 20Beredskapsbudget för totalförsvarefs civila del 3 8Anmäldes och bordlades 1986/87:73Meddelande om kommande förslag till lagstiftning om ändrade regler för utnyttjande av förlustavdrag i vissa fall 9 proiokoU 1986/87:54-56 4 8Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1986/87:144 av () till kommunikationsministernom reglerna för sjötransport av miljöfarligt gods. m, m,: Pä gickoljetankern på grund i , Fartyget var lastat med 5 000ton eldningsolja. Vid grundsföf-ningen skadades förskeppet så aft olja läckteut. Vid olyckstillfället rådde en vindstyrka /sek,vilket i förening med stark kyla gjorde att risken för nedisning var stor.Snödrev ledde dessutom fill kraftigt nedsatt sikt. Området i fråga är erkänt svårnavigeraf, men på grund avindragningar i lotsverksamheten råder inte längre något lotstvång på den platsdär grundstötningen skedde. De tekniska framstegen med ett högt utvecklat radarsystenim,iii, har inneburit att tidigare regler som ansetts förenliga med ett gott"sjömans-skap" infe längre gäller. Vid svåra väderleksförhållanden,som de som rådde vid olyckstillfället, är det emellertid eft känt faktum attinte heller moderna tekniska hjälpmedel fungerar på ett betryggande sått. De yttre omständigheterna gjorde att bärgningsarbetet blevytterst svårt och risken för en stor naturkatastrof var uppenbar. Hur storaskador den utsläppta oljan medför kan man ännu infe veta. Det har uppgetts att någon sjöförklaring inte kommeratt äga rum. Beslut om att inte begära sjöförklaring har fattats med hänvisningtill att försäkring anses täcka uppkomna skador. Via massmedia har meddelatsatt skall utreda olyckan. Det synnerligen stora miljöhot som olyckan utgjorde,liksom omständigheterna kring olyckan gör att en sjöförklaring skulle haft eftstort allmänt intresse. Jag villfråga koniniunikationsminisfern: Kommer ansvarsfrågan att lyftas fram i den aviseradeutredningen? Har regeringen på grund av kända fakta funnitanledning att se över nu gällande regler för sjötransporter av miljöfarligtgods? Påverkar den inträffade händelsen planerna på ytterligareindragningar av lotsverksamheten? 1986/87:145 av (fp) till miljö- ochenergiministern om ökad användning av flis för uppvärmning: Sedan årets första dag brinner defi Skogsägares stora flislager utanför , , ,är elden under kontroll men ännu många dagar kommer def aft pyra i det somfinns kvar av flislagret. Branden förorsakades av självantändning. Det är en risk iall flislagring, men riskerna ökar med lagringstidens längd. Varför kom flislagret att växa och bli liggande oanväntunder så att riskerna för självantändning ökade? Orsaken är främst aft Skogsägare denna säsong infefäff avsättning för sin flisproduktion i samma utsträckning som . Tidigareår köptes stora kvantiteter flis av bl, a, Energiverk, Men harleveranserna uteblivit. Energiverk fillhör nämligen den grupp avenergiverk som mottagit statligt stöd för att uppföra eldningsanläggningar förfasta bränslen. Förutsättningen för detta stöd var och är att anläggningenefter eldas med torv. Därför tvingades Energiverk i åratt övergå från flis till torv trots att det - enligt vad energiverkschefenBernt sagt mig - varit billigare att elda med flis. i , , och harav samma skäl under innevarande bränslesäsong tvingats begränsa sin användningav flis till förmån för torv. Liksom Skogsägare har flisproducenter i hela landetkommit att drabbas hårt av de bestämmelser som knöts till det statliga stödetför uppförande av pannor för eldning med fasta bränslen. Stödet infördes därför aft statsmakterna ville stimuleraanvändningen av inhemska bränslen. Orsakerna till attdet knöts till torv varatt mänga i början av 1980-talef fruktade att en ökad användning av flis sombränsle skulle försvåra för skogsindustrin att få de skogsråvaror den behövde.Erfarenheterna från tiden därefter har emellerfid visat aft farhågorna varkraftigt överdrivna. Vid en rationell skogsavverkning utvinner man också flissom inte lämpar sig för andra ändamål än för uppvärmning. Såväl skogsägare somniånga andra företagare har därför satsat på att utveckla en produktion avbränsleflis. Det är dessa tillverkare som hotas av de bestämmelsersom gäller för de kommuner som fått statligt stöd för att uppföraeldningsanläggningar för fasta bränslen. Visserligen har torvproduktionen genomdetta stöd fått en skjuts framåt. Men det är synd om detta får negafivakonsekvenser för alla de företag, därav många mindre, som etablerat sig somleverantörer av bränsleflis. Ändå är det detta som just nu sker. Långsiktigt vore det olyckligt om flismarknaden på grundav stelbenta bestämmelser skulle skadas allvarligt. Vi bör i ökandeutsträckning ta väl vara på våra inhemska bränslen - såväl flis som torv. Med anledning av vad jag här anfört vill jag till statsrådetDahl framställa följande frågor: 1, Hur har kravenpå torv som bränsle i de fastbränsleanläggningar som uppförts med statligt stödpåverkat marknaden för bränsleflis? 2, ta initiativ i syfte att underlätta en ökad användning av bränsleflisför uppvärmningsändamål? 1986/87:146av (vpk) fill statsrådet om privata skolor knutnafill sekten ord: Sedan någon tid förs en offentligdebatt om privata skolor. De olika politiska partierna visar naturligt nogskiftande attityder till frågan huruvida sådana börtillåtas och i vilken utsträckning. Dock torde def helt oavsett detta råda bredenighet i ett bestämt avseende: Undervisning skall ha som grund en demokratiskoch humanistisk människo- och samhällssyn, sådan denna kommit till uttryck iskolpolitikens riktlinjer. Beträffande vissa av de intressen som är verksammaför att skapa privata skolor kan man ifrågasätta om den tilltänktaundervisningen stämmer med denna grundläggande syn. Särskilt synes detta gällade intressen som är knutna till sekten ord. En granskning av denföreställningsvärld och det läromaferial som är aktuell i sektens"undervisning" ger entydigt intrycket att det är grovt olämpligt ochstridande mot skolväsendets intentioner. Några exempel härpå: I ett material, betitlat rötter, utmålas sjukdomar -mässling, vatfkoppor, m,m, - som uttryck för makt, Iundervisningssyfte skall barnen spela upp en scen, där i form avpostpaket söker pracka på dem olika sjukdomar. Med trons hjälp avvisas djävulenoch därmed sjukdomen. Hela synsättet ger, förutom den mot all beprövadvetenskap Stridande faktiska beskrivningen av vad sjukdom är, en kopplingmellan ondska och fysisk sjukdom, ägnad att skapa rädsla hos barnen kopplad medaggressivitet mot sjuka människor. Än grövre är när ting som tandproteser ochkryckor utmålas som redskap besläktade med djävulsmakten, I en annan del av materialet beskrivs hur man kanarrangera en tävling bland barnen, där de med ett svärd av papp, försett medhäftstift i spetsen, skall kasta fill måls på en bild av själv.Träffar på skilda ställen av djävulsfiguren belönas med växlande antal poäng. Utifrån ett bildspråk i ett av brev konstruerar manvidare eft undervisningsavsnitt, där barnen med hjälp av en stor kniv - gärnaen s, k, machefe - skall klyva äpplen som man kastat upp i luften. Scenenpåstås skola illustrera skärpan i ord, äpplena är olika synder, t, ex,olydnad. Bortsett från att frågan om auktoritet och lydnad är av vida mermångtydigt slag, är def hela en uppenbart befängd metod aff undervisa om defkristna ordet. Även i detta avsnitt återkommer sjukdom och svaghet som uttryckför den djävulsmakt som vi kan bekämpa med Andens svärd. Att barnen skall undervisas genom att imitera ettdjuroffer fillhör också den bisarra föreställningsvärld som präglar Livets ordoch dess uppfattning om skolans ändamål. Barnen skall sticka ett lamm - ettmjukdjur - i magen och utgjuta dess blod - bärsaft eller annan rödaktig vätska.Förutom den barbariska association själva handlingen måste väcka hos eleverna,utgör def hela en grotesk förvrängning av vad som är den kristna trons väsen. Hela det nämnda materialet är överfyllt av likartadeinslag. Barnen skall imitera gisslande, de skall läsa löjliga berättelseri Westernmiljö om och hans undergörande verksamhet bland bovar ochenfaldiga indianer. Till de grövsta avsnitten hör beskrivningen av vilka som ärhemfallna åt helvetet - dit hör mördare, horor, horkarlar, avgudadyrkare, dvs,de som tillber andra gudar än Livets ords , samt homosexuella. Bilden är fullständigt klar. Förutom aft denna typ avundervisning är präglad av en auktoritär och närmast sadomasochistisk anda, ärden direkt stridande mot grundläggande demokratiska ideal och mot denmänniskosyn som det är skolans uppgift att befrämja. Att den därutöver utgör en förfalskningav den kristna trons innersta budskap år tydligt nog för både troende ochicke-troende betraktare. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till statsrådet: 1, Kanskolundervisning med det innehåll som här beskrivs anses förenlig med detsvenska skolväsendets grundvärderingar och mål? 2, Ämnarregeringen lämna tillstånd till upprättande av skolor på den grund som Livetsord representerar? 1986/87:147 av (vpk) fill jordbruksministernom jordbrukspolitiken: jordbruk är uppbyggt påett politiskt styrt och organiserat sysfem. Detta sysfem har sin historiskabakgrund såväl som sina aktuella förutsättningar. För systemet har på desenaste åren en rad nya skäl kommit i förgrunden. Kraven på en ny livsmedelspolitik, som far hänsyn fillkvalitet, minskad kemikalieanvändning, ekologiska och hälsopolitiska mål,minskad sårbarhet och större regional självförsörjning, skärps. Detta äruttryck för en stark och växande social medvetenhet. Det speglar en insikt omatt livsmedelspolifik i bred mening infe kan underkastas marknadsförhållandenpräglade av ohämmad kemikalieanvändning, ohämmad och okontrollerad import samten monopolisfisk och multinationell livsmedelsindustris intressen. Det som styr "världsmarknaden" för livsmedel är eft system avmanipulationer och spekulativa beteenden framkallade av mäktiga multinationellaintressegrupper. En anpassning till en marknad av detta slag är inte baraen parodi på frihandel. Den står i klar motsättning till behovet av sundareformer för växtodling och djurhållning, liksom till behovet av rena livsmedel.Anpassningen skulle medföra ökad sårbarhet och få omfattande regionalpolitiskaverkningar. Inom t, ex, dominerar på politiskt ledandehåll en cynisk hållning till kraven på sundare och renare former avlivsmedelsproduktion. Öppnar sig för en omfattande import avjordbruksprodukter, betyder det aft man måste ge upp alla strävanden för attåstadkomma en sundare livsmedelspolitik, Norrlandsjordbrukef kommer attväsentligen slås ut. Möjligheten att slå in på en ny framtida väg förlivsmedelsproduktion och jordbruk i skulle vara försutten. Frågan gäller nu vilka linjer den svenska regeringenkommer att följa i frågan. När den svenska EFTA-delegation nyligenbesökte , lät en ledande talesman för förstå att nyejordbruksminister var föremål för stora förhoppningar då det gällde att öppnaSverige för jordbruksvaror från andra länder. Mot nu beskriven bakgrund vill jag ställa följande frågortill jordbruksministern: 1, Ämnar den svenska regeringenarbeta för ett uppbrytande av jordbruksregleringen? 2, Ämnar densvenska regeringen fillåta en väsentligt ökad import av jordbruksprodukter frånfrämst ? 3, Är den svenskaregeringen beredd att låta arbetet för sundare livsmedel och sundarelanfbruksmetoder stå tillbaka till förmån för en anpassning till EG:s och på livsmedelspolitiken? 1986/87:148 av (vpk) till statsrådet om EG- och Europapolitik: Sedan någon tid förs från vissapolifiska kretsar en kampanj för en närmare bindning av fill denvästeuropeiska ekonomiska gemenskapen. Detta är en spegling av flera olikatendenser och intressen. a) transnafionaliseringenav kapital och uppstyckningen av arbetsprocesserna, vilket skärper behovet avrörlighet för produktionsfaktorerna, b) olikabesvärande avsäftningsproblem i EG-staterna till följd av svagheter ochobalanser i de nationella ekonomierna, c) strävan aft bryta ner och behärskanationella marknader för livsmedel, d) den dubbeltydiga önskan frånEG:s sida att dels hävda eft relativt oberoende gentemot , dels inordna fler europeiska länder i sin ekonomiska och säkerhetspolitiska sfär. Strävan aff binda vid EGhar sin självklara agentur på svensk botfen i bl, a, moderata samlingspartietoch . Det förstnämnda partiets ungdomsförbund används i den yttrepropagandan som spjutspets, i det att man där kräver direkt svensk anslutning. Vad som är mera anmärkningsvärt är det intryck som skapasgenom olika uttalanden och kontakter, vilka utgår från ansvariga talesmän påregeringssidan. Vid besök av EFTA-delegation hos i Genevenyligen uttryckte ledande företrädare för sin fillfredsställelse över aftden tidigare utrikeshandelsministern i nu blivitjordbruksminister-något som väckt förväntan om "liberalisering" avden svenska jordbrukspolitiken, I ett pressmeddelande frän UD ifrågasätterstatssekreteraren - på ett något säreget sätt - om svenskar inser detenkla förhållandet aft så stor del av exporten går fill , Sverigemåste arbeta aktivt för en gemensam europamarknad - varmed menar denvästeuropeiska marknaden, polemiserar mot dem som visat tveksamhet fillinfegrationsarbetet -vilket är en polemik bl, a, mot fastlagdajordbrukspolitik och mot socialdemokratiska jordbrukspolitiker, uttalarockså aff vi måste visa vad han kallar "flexibilitet" och"öppenhet" inför förändringar för att inte bli lämnade "påefterkälken". Flexibilitetsresonemanget är i uttalandet placerat så attdet bildar en varning mot att hålla på svenska miljö- och arbetarskydds-mål. Vimåste bryta upp från vad benämner "invanda svenskaföreställningar". Givetvis är det nödvändigt att aktivt förhållersig till ekonomiska förhållanden och förändringar i omvärlden. Givetvis måsteSverige ha eft ordnatförhållande fill den alltmer integrerade västeuropeiska gemenskapen. Men det är frågan hur detta förhållande framöver skallordnas. Det är fråga om vilka positioner skall ange som utgångsläge förresonemang med EG, Def är fråga om aft svensk EG-polifik skall formas medhänsyn till att är större än EG och att också har intressenutanför att fa hänsyn fill. Det är slutligen en fråga om vilka signalerman genom olika offenfliga uttalanden ger EG:s politiker om hållning. Här är plats för kritik av bl, a, statssekreterare . De frågor som automatiskt uppstår är bl, a, följande; Vad får EG:s ansvariga för intryck, om def inom detmoderata partiet drivs en propaganda, som kan uppfattas som att anslutningverkligen är en reell möjlighet? Hur påverkar det förhandlingsposition, om detfrån början givits intrycket, att vi - i strid med vår nuvarande i riksdagenbrett förankrade jordbrukspolitik - i avsevärd män kommer att öppna oss förEG:s jordbruksexport? Hur uppfattas det i , aff enstatssekreterare mer eller mindre polemiserar mot riksdagsmajoritet ochpolitisk opinion i till förmån för en "flexiblare" attityd? Hur skall hävda sina krav inom miljöpolitik,konsumentskydd och arbetsmiljö, om officiella talesmän över huvud intepreciserar några minimi-positioner vis ä vis EG i dessa stycken? Den bedömning som ligger nära till hands är att EG hår kanfå signaler, som varken år gynnsamma för den svenska förhandlingspositioneneller står i överensstämmelse med den politiska opinionen i landet. Från nunämnda utgångspunkt vill jag fråga statsrådet : Vilken är egentligen EG- och Europapolitik? 1986/87:149av (vpk) till kommunikationsriiinistern om anpassningen avsvenska trafik- och transportbestämmelser fill , m, m,: Exportkapifalef och Sverigesexportberoende har till stor del styrt samhällsutvecklingen. Trafik- ochtransportstrukturen har formats på bilindustrins villkor. Tung landsvägstrafikliksom privatbilism gynnas på bekostnad av kollektiv- och järnvägstrafik,kustsjöfart samt miljö och hushållning med energi. Den regionala obalansen ochorättvisorna, storstadskoncentrationen i kombination med avfolkning av helabygder, kan aldrig förändras med nuvarande regeringspolitik. Starka krafter arbetar nu för "landsvägensfrihet" i , Via Europeiska gemenskapen, EG, hoppas man attparollerna om "harmonisering" och "liberalisering" och enstark press på de länder som står utanför EG skall leda fill uppluckringar ilagar och regelsystem som gynnar eft fritt flöde av varor, människor ochkapital. Sä uttrycks även den filosofi som inspirerat den västeuropeiskagruppen Roundtable of Industrialists att lansera projekt som Scandinavian Link,Internationella vägtransportunionen, IRU, aren annan grupp som har storaförhoppningar om aft länder som totalt skall inlemmas i denna politik. Några röster från den debatt som förs inom ett toppskiktav internationella förhandlare och väsfeuropaentusiaster för bl, a,"landsvägens frihet" är intressanta och belysande aft återge. Undervåren 1985 reste finansminister till ministermöfe för attpropagera för de ScanLink-idéer som framförts av m,fl.Kanslichefen på , , som gjortöversättningen av och själv skrivit ett kapitel i om EG:s transportpolitik, betraktar de nya tongångarna från somenbart positiva. Han säger: "Det som händer inom EG, på näsfan allaområden, är så viktigt för att vi inte kan skapa lagar och regler somallt för mycket skiljer sig från vad som gäller inom EG, Life tillspetsatskulle man kunna säga att varje förslag från regeringen borde innehålla enpassus om vad EG anser i just den frågan," är infe lika förtjust över dens, k, liberaliseringen. Förbundsordföranden, , hävdar attindustrin som finns i bakgrunden kommer att bestämma villkoren och attarbetsförhållandena för förarna kommer aft behandlas som en liten bisak.Sjöfolket i sin tur talar om aft håller på att baxas in i EG och varnarför den utvecklingen och dess följder, står utanför EG, EG:s inriktning strider mot vårtlands neutralitetspolitik, I framträder den politiska högern med öppnakrav på fastare bindningar fill EG, I debatten på den nordiska nivån framträderen dansk politiker och uttalar sitt stöd för att "och är påväg mot eft EG-medlemskap"; (V) anser i tidskriftenNordisk Kontakt att eft medlemskap visserligen "kosfar isuveränitet", men att det reellt ända ger fördelar för respektive land. Svenska parlamentariker har anledning att ställa frågor omhur djupt rotade dessa tankegångar är inom regeringskretsar och departement. Urrättvisesynpunkt och för den regionala balansen innebär den västeuropeiskabilindustrins och övriga mäktiga transportinf ressenters påverkan påkoniniu-nikationerna en ödesdiger utveckling för flertalet medborgare iSverige, Alla förhoppningar om en miljövänligare och energisnålarekommunikationssektor saboteras dessutom och storsfadskoncentrafionenfortsätter. Mot bakgrund av ovan beskrivna förhållanden vill jag frågakommunikationsministern: 1, Hur bemöterregeringen de krav som framförs av bl, a, IRLI om teknisk kvalitet på fordonen,samma arbetstider inom hela EG och övriga samt "landsvägensfrihet"? 2, Hur långt ärregeringen beredd att gå för aft anpassa lagstiftning på trafik- ochtransportområdet fill EG? 3, Vilka närmandeni detta avseende har redan gjorts, resp, är på gång, från regeringens sida? 4, Anserkommunikafionsministern att def är förenligt med olika miljöuttalanden etc.som gjorts av regering och riksdag, att underlätta ytterligare expansion avtung landsvägstrafik? 1986/87:150av i (vpk) till industriministern om anpassningentill bestämmelser om säkerhetskontroll av produkter: Diskussionen om ett närmande tillEG i olika avseenden är i full gång. har främst drivitfrågariom en närmare anknytning till EG. har dock märkts eftökat intresse från regeringens sida att genomföra en "harmonisering"med EG i olika avseenden.