prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tycker det äroausvarigt atf i detta sammanhang tala om att staten helt skall avveckla sininsyn i OKP med tanke på vad jag påtalat i kommentarerna om betydelsen av att iberedskapssyfte ej vara helt utlandsberocnde. Vi i utskoftsmajorifeten ser ettsärskilt värde i aft det även på detta område finrts konkurrens mellan olikaägarformer. Därför vill vi slå vakt om det kooperativa engagemanget i dettaföretag. Reservanterrta har inte på något sett visat atf detta sker rtied ettotillbörligt gynnande av OK. Jag yrkar därför avslag på reservation nr.3. Sedan skulle jag något vilja kommentera vad Per-RichardMolén och sade i sina anförartdcrt. Dert rtu föreslagrta åtgärdcrt innebär inte någonförändrirtg i sak. Vad det gäller är bara atf staten skall sälja aktier till OKför att återställa OK;s majoritetsägande i OKP. Det.är det som propositiortenhandlar om. tar i princip upp samma sak som Per-RichardMolén. pekar också på större marknader. Men vad OKP avser i fråga omatt utöka sina inköpsställen behandlas över huvud taget inte i propositiortenoch skall inte heller behandlas där. Staten skall sälja en del av sina aktiertill OK för aft det kooperativa majorifetsägandet av OKP skall kurtrtabehållas. Sammartfattrtirtgsvis vill jag yrka bifalltill utskotfets hemställan och avslag på reservafionerna 1-3. 52 HÄDAR () replik: ägnade huvuddelen av sin taletid åt atf upprepa vad somstår i propositionen. Den har ju i varje fall flertalet av oss här i kammarerthaft tillfälle att läsa. Mert svarade inte, tycker jag, pä 72 de frågor som vi från oppositionenssida ställde under debatten. jagupprepa en del av dem. Men låt mig först bemöta påstående att ingentingegentligert förändras om det förslag som regeringen lagt på bord gårigenom, vilket vi har anledning atf befara att den kommer att göra med detmajorifetsförhållartde som råder. Det är klart att ert hel del förändras, herrPersson. Nestes andel av OKP ökar - det är det som är syftet. Svara på några frågor, ; Varför är det viktigtatt bevara dert kooperativa karaktärcrt och den kooperativa kontrollen av OKP?Är det vikfigt för att trygga den svenska försörjningsberedskapen? Är detviktigt för aft OKP skall kunrta medverka till att klara oljekriser iframtiden? Eller är det viktigt att förändringen av ägarstrukturen sker i denhär forrticrt därför att det är väsenfligt för kooperationcrt, dert del avkooperationen som står det socialdemokrafiska partiet nära? År det så att sägaett socialdemokratiskt intresse, av ekonomisk eller annan karaktär, eller ärdet etf nationellt intresse? Enligt min uppfattning framstår det mer och mersåsom ett socialdemokratiskt intresse. Vad är priset, frågade , och jag kaninstämma i den frågan, på de aktier som staten avyttrar till OK, dvs. till endel av den socialdemokratin närstående kooperationen? Säljer vi ut statligegendom till ett pris som understiger marknadsvärdet för att på så sätt gynnaett socialdemokratiskt rörelseföretag? Det vet vi inte, för vi vet infe prisetpå aktierna - det är hemligt. Det kan hända att vill avslöja denhemligheten för oss här i kammaren . Slutligen: är det verkligen lämpligt attdet statligafinska företaget är säljare av den olja som det , genom att ägadel i det svenska OKP, står som köpareav när den kommer till ? Är det enbra konstruktion, är det en försvarbar kortstruktiort? Vill faartsvar för den och säga; Precis så här tycker jag vi skall ordna det när detgäller att trygga den svenska oljeförsörjningen? Det ärsådana frågor som vi nu vill ha svar på. 1986/87:134 2junil987 Viss försäljning av statens aktier i 53PER-RICHARD MOLEN (m) replik; irtlägg var nästan något längreän den tid det tar att ordagrant läsa upp innehållet i regeringens proposition.Den är, som jag sade, pä fyra sidor, varav dert första sidan innehåller fyrarader, den artdra är fylld till knappt hälften, den tredje är fylld av tvåtabeller och 14 rader text och den sista innehåller hemställan, beslut ochnågra svaga motiveringar -om ens några - fill en affär av den här storleken.Krirtg detta försöker sedan försvara regeringert. Jag tycker, herrtalmart, atf det hade varit renhårigt av om han hade velat hjälpasin energiminister att bringa större klarhet i vad propositionert innehåller. Visserligen har vi fått information i närirtgsutskottet,mcrt vi behöver irtte, som gör, dra den slutsatsen att vi därmedanser uppgörelsen rimlig. Uppgörelsen är fortfarande lika orimlig. Det pris somOK får betala för statens aktier och den inkomst som staten får genom att säljaaktierna är fortfarande ett oskrivet blad. Det sfär bara att när det gällerNeste har aktiepriserna fastställts på kommersiella grunder. I övrigt sfär detingentirtg om denna affär, som av allmänheten och en intresserad läsare kantolkas som ganska mystisk och en arting skum - varför kart man infe öppetdeklarera det pris som staten får för aktierna? Viss försäljning av statens aktier i B Är propositionert, , ett bra beslutsunderlagför ? Är det den typ av urtderlag som vi i riksdagert kan känna ärtill fyllest? Hur är det med de industripolitiska fördelarna medaffären? Det var en fråga som jag tidigare ställde. Hur är det medkonkurrertsrteufralitctcrt mellart statert, OKP och de övriga oljebolagcrt? 54 () replik; De argument som redovisade underdebattert om det föregåertde betänkandet om de statliga företagen kan till stordel också gälla i de här sammarthartgert, vad gäller den ägarkonstruktiort somvi har diskuterat. Därför tänker jag inte uppehålla mig längre vid att kommenteraoch upprepa liknartde samhällsrtyttiga argumertt som dem Rurtc Jortssortanvärtde för de statliga företagert. Vad gäller priset på aktierna vill jag påminna om denutfrågning som utskottet hade, där och hademöjlighet att ställa alla de frågor som de nu ställer till mig. Där uflovadesalla de svar på frågor som behövdes för att behandla propositiorten, men någrasådana frågor har tydligen inte följt, eftersom ni infe har fått de svar nisäger er sakna. I utskottet har ni i alla fall inte krävt någon ytterligareinformation, utan på ordförandens fråga under utskottsbehandlingen uppgav niatf ingen information saknades för det här speciella fallet. 55 () replik; Varför skall vi smussla med den häraktieaffärcrt? Det är ju fråga om rätt många miljoner som staten får sominkomst. Jag utgår från att denna inkomst kommer att redovisas öppet i statensräkenskaper. Även om jag nu vet vilket priset är och attdet är precis detsamma som det får betala, tycker jag det hade varitärligt, öppet och hederligt om hade tagit chansert att få bortlitet av de misstartkar rörande mannamån som man dock utifrån den magrapropositionen kan föriedas till. En anrtart fråga har att göra med de industripolitiskanackdelar som får gcrtom att affärerna görs via Finlartd, är Nesteirttresserat av att förmedla gas frårt Sovjeturtionen till . UppskattarLeo Perssort att Crt sådart gasaffär också görs via OKP och atf mart därmeduudartdrar svensk exportindustri ytterligare möjligheter att göra affärer medSovjetunionen? Skulle det ske, är det ju lika bra för svensk exportindustri attslå igen när det gäller affärer med SovjetuniortCrt. 56 HÄDAR () replik; Låt mig först korrigera på enpunkt i hans senaste replik. Den debatt som fördes mellan ,och andra handlade om de statliga företagen i . Vad vikritiserar i den här aktiebolagsfrågan, som gäller oljebolaget , är dcrtfinska ägardelen i OKP. Det har infe någonting alls att göra med den diskussionom de statliga företagen som vi förde tidigare. Av tjänstemän som komrner till utskottet får vi fakta. Vihar ställt frågor och fått svar om fakta. Vad jag frågar om här, ärvilka värderingarsom hans parti och han själv har-vad som styr den politik som vi motsätter oss- men på detta vill hart inte ge några egentliga svar. Vi har alltså inte fått veta varför def är så oerhört värdefulltför atf OKP;s kooperativa karaktär bevaras. Det kanske är bra - det vetinte jag, det enda jag kart säga är att jag irite har fått något svar på detta,och därför har jag anledrtirtg atf misstärtka att def irtte i första hand är avhänsyn fill den svenska oljeförsörjningcrt utan av hänsyn till ettsocialdemokratin närstående bolag som man har valt den konstruktion man valt. Vi har inte fått veta om artser det lämpligtatt ett firtskt stafiigt företag uppträder både som köpare och som säljare avolja från till den svenska marknaden; att det säljande företagetsom ägare också sitter med i styrelsen för det företag som skall vara köpare.År det en bra konstruktion, är det så socialdemokratin vill ha det? Jag tyckeratt det är en dålig konstruktion, mcrt def vore intressant att höra LeoPerssons försvar för den konstruktion hans parti har valt. Är det klokt att vi köper det vi köper från Sovjetunionenvia mellanhänder i eller något annat lartd, när vi vet att detta inteunderlättar för svenskt näringsliv att exportera till . Denmöjlighet vi skulle ha om vi köpte direkt frän går vi miste omgenom den konstruktiorien. Varför väljer socialdemokraterna då ert sådartkonstruktion, när i varje fall tvä av oppositionspartierna har motsatt sig den?Det är den typen av frågor som jag skulle vilja ha svar på i debatten frårt er.Det hartdlar om värderingar, infe om fakta. Ni kan inte dölja er undfallcrthcfatt själva tala om var rti står i de här frågorrta bakom tjärtstemärt somkommer till etf utskott för att där redovisa fakta. Slutligcrt vill jag för del säga, att dcukonstruktion som man på socialdemokratiskt håll har valt för OKP undergräverförtroendet för företaget. Vi tycker att det är en olämplig konstruktiort, såolämplig atf vårt engagemartg för aft bevara ert statlig medverkan i defreduceras. Det är en konsekvens ay dcrt polifik som regeringen för. Prot; 1986/87:134 Viss försäljning av statens aktier i B 57 () replik; Jag vill bara säga till att detinte finns, som jag sade i mitt inledrtirtgsartförandc, någon anledning attförändra det majoritetsförhållande som fanns i OKP före den gjordatransaktionen. diskuterar vi om vi skall sälja statens aktier och behålladen majoritet som OK har i OKP . De andra delar som Hädar Carsfar upp har vi infe till uppgift atf diskutera när det gäller den härpropositionert. Av denna anledning vill jag inte kommerttera vad jag tycker omatt det görs affärer pä olika sätt. Beträffande informationen ipropositionen kan man naturiigtvis säga att den kunde ha varit bättre. Dettavill jag ha sagt till , Men vi har fått den information somvi har behövt för att kunna göra en bra behandling av den här propositionen närvi nu står här i kammaren och debatterar. Det har varit utskottsuffrågningar,och vi har klarat av de problem som funnits för atf nå def här resultatet. vice talmannen anmälde aft ochPer-Richard Molén anhållit aft till protokollet få antecknat att de infe ägderätt till ytterligare repliker. Prot.1986/87:134 2junil987 Viss försäljning av statens aktier i B 58 (); har infe några reservationer i dettabetänkande, men jag tycker ändå att def är angeläget att med några örd beskrivabakgrunden och den miljö som OKP har att arbeta i. Jag vill börja med atf konstatera att vi under de senasteåren upplevt snabba och ibland dramatiska förändringar inom oljcbrartschért,Sartrtolikt kart vi förvänta oss betydande förärtdringar även under denåterståertde delert av , Det finns också ett påtagligt samband mellan olje- ochgasmarknaden, som ytterligare försvårar bedömningarrta av den framtidastrukturen på dert svenska oljemarknaden, domineras den svenska nafurgasmarknadcrt avVattenfall, som är huvudägare i , De flesta bedömare anser det önskvärteller nödvändigt med gasimport från flera håll, om naturgasmarknaden skall fåen större omfattning. Det är aktuellt med såväl norsk som rysk gas, I detta sammanhartg finns det anledning att fundera överhuvudmaunaska-pet för även kommande import av norsk eller rysk gas. Jag avserinte att försöka presentera några lösningar, men vill ändå riktauppmärksamheten på etf par frågeställningar, som kan beröra OKP, Vi har ert relativt väl fungerande konkurrens på densvenska oljemarknaden. Detta ger en viss garanti för en fortlöpandeeffektivisering och strukturförändring av den svenska oljebrartschert, Def är självklart önskvärt atf en liknande situation kanskapas på rtaturgasmarknaden och för detta krävs minst två något så närlikvärda importörer av naturgas. Eftersom dominerar Sweedgas är det naturligtatf def finns ett intresse från oljebolagens sida atf medverka i ettkortkurrerande bolag, OKP måste ses som en tänkbar aktör i detta sammanhang. Även om en konkurrensutsaft svensk nafurgasmarknad har denstörsta chansen atf fungera bra pä sikt, får vi infe tänka bort den osäkerhetsom en hård konkurrerts i inledningsskedet innebär för långsiktigainvesteringar, Naturgasinfrodukfioncrt kommer aft ge sirta huvudmän betydandeunderskott . För att någon skall ta dessa risker krävs enbetydande tro på en lönsam framtida naturgasmarknad. Med nuvarartde oljepris är risken stor att naturgasen tarsina marknadsandelar på bekostnad av irthemska brärtslen, i stället för atfminska användnirtg-crt av olja och kol. Resultatet kart bli attnaturgasintrodukfiortert medför ett ökat importberoende, och detta strider motden av beslutade energipolitikert. Jag har i andra sammanhang pekatpå nödvändigheten av att genom crt höjd oljeskaft skapa en marknadssituatiortdär crt ökad användning av inhemska bränslcrt kan fortgå kontinuerligt,som nafurgascu i huvudsak minskar anvärtdrtingen av olja och kol. För att Urtdvika missförstånd vill jag poängtera aft enhöjning av oljeskatten inte får innebära ett totalt sett höjt skattetryck, utanskattehöjningen skall i första hand kompenseras av skattesänkrting på irtkomstav arbete. Dcrt summariska redovisrtirtg sorti jag rtugjort av den tänkbara utvecklingen på den svenska gas- och oljemarknaden ärbakgrun- den tillcenterns posifiva ställnirtgstagartde till de förslag av OKP som föreslås ipropositiort 1986/87:120, Vi i ser posifivt på att det finns ett starktkooperafivt företag inom den svenska oljebranschert. Vi artser att stafcrtsägarartdel efter hand kan minskas ytterligare, men vi tror också att värdet avstatens aktier kan stiga väsentligt, om OKP utvecklas positivt och när dertkommartde strukturen inom dert svcrtska oljebrartschen kan bedömas med störresäkerhet. Därför menar vi atf det inte finns någon som helst anledning attforcera resterande utförsäljning av statens aktier i , Däremot kan det finnas anledrtirtg för staten att se överhur de pengar som har satsats på oljeprospekfcring utrtyttjas. Staten har satsat totalt mer än påoljeprospekfcring, OKP är genom sitt dotterbolag huvudmottagare av dessamedel. Nuvarande regler för återbetalning av dessa pengar ger infe OKP någonegentlig stimulans atf försöka nå maximal lönsamhet, I stort sett är det nästanekonomiskt neutralt för OKP, om det blir lönsamma fyndigheter eller inte. Jagtror därför att det är angeläget att man ser över återbctalningsreglcrna.Eventuellt skulle man vid förhandlingar med OKP kunna undersöka om man kan lösaut statens rätt till andel i kommande vinster och därmed få hela verksamheten iOKP vilartde på företagsekonomiska grunder. Bara ett par mycket korta kommentarer med anledning av vadsom har sagts tidigare. Jag tycker aft def ändå bör sägas att de 600 000 m-'olja som har rätt att leverera bör levereras på marknadens villkor.Oljan måste alltså levereras till konkurrenskraftiga priser för att den skallfå levereras. Sedan tror jag också att det är en stor fördel att OKP bibehållssom en renodlad företagsform. dominerar blir det en rcrtodlad företagsform,vilket säkert underlättar både hanteringen, styrningen och utvecklingert iföretaget. Detta är i huvudsak bakgrurtdert till certterrts ställningstagande.Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Viss försäljning av statens aktier i B Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(information om stafliga företag) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 1 avChrister Eirefelt m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 (statens ägarroll) Först biträddes reservafion 2 av m, fl,med 150 röster mot 19 för reservation 3 av , 149 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottetshemställan med 166 röster mot 154 för reservation 2 av m,fl. Mom. 3(plan för försäljning av statliga företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avChrister Eirefelt m,fl, - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:134 A/ow, 6 (Investcringsbank) 2 juni1987 Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 5 av m, fl, -bifölls med acklamation. Mom. 7 (nyemission i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion6 av m, fl,, dels reservafion 7 av - biföllsmed acklamation. Mom. 8 (statens framtida ägarandel i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation8 av m, fl,, dels reservatiort 9 av -biföllsmed acklamation. Mom. 9 (differentierad rösträtt) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation10 av m, fl,, dels reservation 11 av och HädarCars-bifölls med acklamation. Mom. 11 (affärsverket FFV) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 12 avChrister Eirefelt m, fl, - bifölls med acklamafiort. Mom. 12 (domärtverket) . Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservation 13av m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottetshcmsfällart bifölls. Mom. /(bemyndigande om aktieförsäljning m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion1 av m, fl,, dels reservafion 2 av och HädarCars -bifölls med acklamation. Mom. 2 (statens engagemang i OKP) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar m, fl, - bifölls med acklamation. 10 § På förslag av andre vice talmannen beslöt kammarenmedge aft skatteutskottets betänkanden /87:41, 42 och 38 debatterades iangiven ordning och att voteringarna ägde rum i ett sammanhang sedan debatten isamtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs skatteutskottets betärtkanden /87:41 omvissa punktskattefrågor, 1986/87:42 om beskattningen av vinstandelssystem m. m.och 1986/87:38 orn vissa interrtationella skattefrågor: Först upptogs till behandlingskatteutskottets betänkande 41 om vissa punktskaftcfrågor. 59MARGIT (): Betänkandet 1986/87:41 behandlar vissa punktskaftcfrågor. Punktskatter, eller med eu riktigare benämning, densärskilda varuskatten, infördes när statsmakten verkligen kundeförsvara införandet av skatter. fick vi en förordning omsärskild varuskatt på choklad- och konfektyrvaror. beskattade då ocksåsocker och sirap, skönhetsmedel, parfymer, m,m. Skatten utgjorde en krisåtgärdunder brinnartde världskrig och skulle avskaffas efter kriget. Purtktskatter har sedart varit föremål för mångautredningar, bl, a, 1964, 1970 och 1981, Krav har funnits på att helt avskaffapunktskafferrta. Det beror på att punktskafferrta medför en rad problem; Fördet första uppstår frågor om gränsdragrtingen mellart beskattade och ickebeskattade varor. För det artdra snedvrider de konkurrcrtsvillkorcrt mellartbeskattade och obeskattade varugrupper. För det tredje är det en skatt somskapar både skatte- och konfrolltekniska problem, I SOU 1964:25 föreslogs ocksåatt lag om särskild varuskatt skulle avskaffas, 1941 årslag om särskild varuskatt är fortfarartde kvar 1987, De problem som påtalades betärtkartde är likapåtagliga som sedart. Det var inte bara somskatteutskottet avstyrkte förslag om avskaffande av purtktskatter. Detta harskett med stor rcgelburtdcrthef ärtda , Det är fakfiskt påtiden att något görs! I reservation 1 föreslås atf av punktskatteranalyseras och att de mindre motiverade avskaffas. Detta gäller bl, a,konfektyr och kosmetika. Jag tillstyrker reservafionen och frågar majoritetcrtsföreträdare varför de irtte gör sammaledes. Är det irtte tid att göra slag isakcrt? Grärtsdragningen mellan obeskattade och beskattade varorskapar faktiskt Crt rad bisarra förhållartdert. Om mjölk är smaksaft med kaffeeller kakao är mjölkdrycken skattefri. Har den däremot fått sin smak avjordgubbar, hallon eller banan utgår skatt. Utskottet mofiverargränsdragrtirtgcrt med tulltaxarts specificerirtg av dryckerna i fråga. Förgemcrtc mart - för medborgarrta -verkar gränsdragningen absurd. Och får viett verkligt allvarligt problem. Medborgarna börjar alltmer tvivla på att de styrandehar sunt förnuft. Oförmågan att ärtdra dert här typcrt av egcrtdomlighcferuudergräver politikers och skattesystemets legitimitet. Visst ärdet fråga om crt litcrt sak i sig, Mcrt man skall infe förakta Prot.1986/87:134 bagateller, Småttigheter i skattelagstiftningen kan leda fillstörre skadeverk- ningar än vad som är rimligt attriskera, I reservatiort 2 kräver reservartterna atfsmaksatt mjölk, m, rti, skall befrias från särskild varuskatt. Jag yrkar bifallfill reservafion nr 2, Till utskottsmajoriteten vill jag ställa följande fråga;Inser ni infe att denna, typ av skatteregler - skatt på jordgubbsmjölk men intepå kaffemjölk - får vissa löjeväckande effekter, och atf skatteinkomsternafaktiskt inte kan uppväga de skadeverkningar som den här typen av beskattningåstadkommer på hela def politiska systemet? 60 (): I skatteutskottets betänkande nr 41 om vissapunktskatter behandlas ett antal motioner frän den allmänna motionstidert, Purtktskatterna kan grovt indelas i två kategorier. Vianvänder punktskatter som viktiga instrumcrtt då det gäller aft styra vissverksamhet. Jag avser då punktskatter inom crtergiområdet samt påalkoholpolitikens område. Vi använder dessa punktskatter för att säkersfällavissa syftert, såsom fillgång på energi och för aft slå vakt om märtniskorshälsa. Men def finns också punktskatter av en helt annankaraktär. Dä tänker jag på den särskilda varuskatt som utgår på vissa varor,som fått karaktären av lyx. Den särskilda varuskatfcrt kallas också ibland idagligt tal för lyxskatt. Den särskilda varuskatten finns pä en mängd varor, detgäller både kosmetika, deodoranter; konfektyr och annat. Eftersom skatten är av priset vid försäljning till detaljhandeln och , per kilogram choklad-och konfektyrvaror har den en styrande effekt. Vi i folkparfiet är motståndare till att genom skildaskattesatser styra konsumtionen i viss riktning. Dessutom ger den här typen avpunktskatter ofta snedvridande effekter. En del av dessa skatter framstårdessutom som socialt orättvisa. Punktskatter på vissa varor drabbar hårdast demsom har små inkomster och dem som har stor försörjningsbörda. Många av delyxbeskaffade varorna är egentligert irtte lyxvaror utan sådana produkter somär basvaror i de flesta hem. Jag tänker pä t, ex, dcodorant och vissa typer avschampo, Majoritetert i utskottet säger beträffartde den särskildavaruskatten att det får anses naturligt att skatter av den här typen träffar enkonsumtion som i viss mån kan sägas vara av umbärlig natur. Vi i folkpartietmenar att det inte är regerirtg eller riksdag som skall fastställa vad som ärumbärligt eller ej, utan det skall vi överlämna till den enskilde konsumentenaft avgöra. Eftersom vi av statsfinansiella skäl infe kan avskaffaalla punktskatter på en gårtg, rtienar vi att det är rimligt aft börja nu medett par produkter, och därför yrkar jag bifall till reservafion 1, En annan punktskatt som framstår sombesyrtnerlig är dryckesskatten. Dryckesskatt utgår på spritdrycker och vin samtmalt- och läskedrycker, I lagtexten finns ett uttryckligt undantag för kaffe,fe och choklad, som alltså ej anses som läskedrycker, Frukfjuicerav olika slag är inte dryckesbeskattade därför att de utgör ett värdefulltinslag i kosthållet med hänsyn fill att de innehåller vitaminer och ° har ett bra näringsvärde. Av sammaskäl är inte heller mjölk belagd med dryckesskatt.Men om man däremot blandar mjölk med frukttillsats, då utgår det dryckesskatt.Blandar man däremot mjölk med choklad utgår inte dryckesskatt, Def firtnsingert logisk förklaring till denna utformning, utan lagstiffningen här verkarhelt befängd. Av det skälet anser vi aft man måste ta bort dryckesskatten påmjölk med frukttillsats för att skapa balans, och. därför yrkar jag bifall tillreservation 2. 61 ():