prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tackar bostadsministern för det omfattande svaret, som tyvärr integav mig svar på min fråga, eftersom jag frågade vad bostadsministern hade attsäga beträffande de negafiva effekter som jag anser har uppstått genombeslutet. Ombyggstoppet för industri- och kontorsbyggnader i Detplötsliga stoppet för industribyggen i anser jag motverkar enexport- och investeringsledd expansion av svensk ekonomi, vilket regeringen jusäger sig vilja åstadkomma. Tror kanske regeringen att expansionen uppstår någonannanstans i , om man stoppar den i ? Marknadenväljer den för näringen lämpligaste etableringen, antingen kanskeStockholmsregionen eller också - för företag med verksamhet i andra länder,ofta exportföretag - annan plats i . Ta t. ex, SAS kontorsbygge i ,Hade stoppet hindrat detta, hade man troligen byggt i , Ävenför den inrikes näringsverksamheten är beslutet negativt. Jag skall ta någraexempel; Projekt som genom beslutet drabbas är kompletterande byggverksamhet påArlanda, ny terminalbyggnad, SAS flygsimulator och utbyggnaden av Arlandastadsprojekt. Utansimulator för pilotutbildning hindras den nödvändiga utbyggnaden avpilotutbildningen. Därmed bromsas luftfartens utveckling, och därmed bromsasutvecklingen av näringar i de delar av landet som tack vare och med hjälp avflyget expanderar. Utanny terminal på händer samma sak, dvs. uppbrornsning av den civilaluftfartens utveckling och därmed av industrins utveckling i landet. söker företag som kan ge service till och har behov av närhet tillstorflygplatsen . Ett liknande projekt, AR, finns i kommun. Vadär det för rim och reson i att regeringen motverkar en kommuns strävanden, dvs.Sigtunas, och i stället starkt gynnar grannkommunen? - I jublar man. Jagvill fråga om bostadsministern åtminstone är beredd att ta initiativ till attdispenser kan medges för t, ex, projekt vid av den typ som jag harnämnt. Dispens kan redan medges, eftersom det är länsarbetsnämnden sombeslutar om vilka projekt som skall genomföras. Det är bara att byta ut ettprojekt mot ett annat, om man anser att vissa projekt är särskilt angelägna. Jaghar som lekman litet svårt att se att norra delen av mellanStockholm och är den region som lider mest av att byggandet hållstillbaka. Man ser nästan hur det bildas en häck av nya arbetsplatser när man resermellan och . Detsom är negativt för , , är att det inte byggsbostäder. Eller menar att man skall fortsätta att utökaarbetstillfällena i men att ingen skall ha någonstans attbo? Den totala byggkapaciteten är så hårt ianspråktagen att varje ytterligareökning av byggkapaciteten leder till ökade byggkostnader och inflation. Det ärmot den bakgrunden som det är nödvändigt att göra ett uppehåll i övrigtbyggande, för att bostadsbyggandet skall kunna öka. Regionenär överhettad, byggarbetskraffen räcker inte till och kostnaderna stiger, ochdet är av det skälet som inskränkningarna sker. personligeninte att de värsta vådorna av detta uppstår i den norra delen avStockhplmsregionen. Det finns större anledning för kommunerna i den södra delenav att eftersträva ett övertagande av de arbetstillfällensom eventuellt inte kan komma till utförande . 71 (): Min fråga var betingad av oro över denuppbromsning på industrisidan, framför allt för luftfartens utveckling, somdessa byggstopp leder till. Jag vill påstå att huvudorsaken till bostadsbristeninte är en alltför liten nybyggnadsverksamhet utan en kollapsad bostadsmarknad.Bostadsförmedlingen fungerar inte, andrahandsmarknaden krymper, bruksvärdessystemetär orealistiskt och leder till att antalet svarta och grå lägenhetsaffärersväller. Tvärstoppet för kontors- och industribyggande undanröjer inteautomatiskt de förhållanden som leder fill alltför dyra bostäder, som väl varmeningen. Det är de rigida byggnormerna, subventionerna och långsam kommunalplanering som leder till det. Jag vill ställa ytterligare en fråga: Är bostadsministernberedd att ta hänsyn till och söka mildra de orättvisa konkurrenseffekterna förkommunerna på ömse sidor om , dvs. i två län? Om byggstoppet för industri- och kontorsbyggnader i Stockholmslän Jag vet inte om senaste inläggskall tolkas så att det står en mängd bostäder tomma i , därför attregler och bestämmelser medverkar till att bostäderna inte används. Det stårfaktiskt 128 000 människor i bostadskön i , och det är väl ett uttryckför att regionen inte kan fillgodose bostadsbyggandet här. Det är i sin tur enföljd av den utomordentligt starka inflyttning som skett tillStockholmsregionen, som i följd har tagit emot hela landetsfolkmängdsökning, som alltså har koncentrerats fill denna region. När det gäller avvägningen mellan de olika kommunerna hararbetsmarknadsstyrelsen redan i sin skrivelse sagt att sådana hänsyn skalltas, och dessutom är det fritt fram för de myndigheter och den delegation somär parlamentariskt sammansatt av kommunala förtroendemän från Stockholmsregionenatt göra de avvägningar de själva vill. Jag har inte föreslagit att de skallgöra några inskränkningar i - det ankommer på dem att pröva varutbyggnaderna skall ske. Hitintills har inskränkningarna inte varit särskiltpåtagliga, eftersom av volym för byggandet hadetagits i anspråk, vilket jag redovisade i svaret. 73 (): har haft en relativt storbefolkningsökning , men födelseöverskott och invandring är denhuvudsakliga förklaringen till ökningen. Det är framför allt invandrarna vihar att tacka för födelseöverskottet, och det måste man väl säga är en naturligökning av invånarantalet. har missgynnats på många sätt. a. harlänet tilldelats alltför få platser i gymnasieskolan och den högre utbildningen.Ungdomarna har fått söka sig utbildning på annat håll i landet, och sedan harnäringslivet Omprövningen av ansökningarom ombyggnadslån varit tvunget att rekrytera fill arbeten iStockholmsregionen från andra delar av landet. På den grunden har man alltsåfått en ökad inflyttning. Fler människor i regionen, herr minister, betyder krav påytterligare service av olika slag. Servicenäringarna försöker fillgodose behovetoch kraven men hindras nu genom det här byggstoppet. Då hindras också ett mervarierat utbud av arbete på arbetsmarknaden, och människornas service blirsämre. Arbetsmarknad och bostadsmarknad för Stockholmsregionentenderar att växa och att egentUgen omfatta hela , Då skulle manbehöva underlätta, riva gränser och förbättra kommunikationer mot andra delarav , så att bostadsmarknad och arbetsmarknad blir större. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1986/87:481 om prövningen avansökningar om ombyggnadslån har frågat mig vilka åtgärdersom jag avser att vidta för att låneansökningar som kommit in till kommunenföre skall behandlas enligt övergångsbestämmelserna tillombyggnadslåneförordningen , Regeringenhar, med stöd av bemyndigande, 1986 beslutat om ramar för beslut ombostadslån fill ombyggnad 1987 inom vissa storstadsområden. Dessabegränsningar i fråga om bostadslånemyndigheternas rätt att besluta om långäller oavsett när ansökan om lån har gjorts. Enligt har regeringen i annat sammanhangföreskrivit att ombyggnadsramarna inte skall gälla för dem som har ansökt omlån.före år 1987. Denna tolkning torde bygga på att regeringen - den18 - beslutade om en rad materiella ändringar i ombyggnadslåneförordningenmed anledning av beslut med anledning av den bostadspolitiskapropositionen. Enligt övergångsbestämmelserna gäller dessa ändrade bestämmelserinte i ärenden i vilka ansökan om lån kommit in före den 1 januari 1987.Samfidigt härmed infördes i förordningen av serviceskäl en upplysning om attombyggnadslångivningen kan begränsas genom rambesluf. Upplysningen om att lån lämnas i mån av tillgång på medelhar ingen självständig betydelse vid låneprövningen, vid sidan av ettrambeslut. Den anger således bara att det i anslutning till budgetregleringenkan finnas ytterligare föreskrifter som skall tillämpas vid långivningen.Rambeslut av riksdag eller regering gäller även utan ett sådant stöd i denberörda författningen. Mitt svar till är således att denifrågasatta tillämpningen hos länsbostadsnämnden i svarar motregeringens beslut. 75 (): Jag ber att fåtacka bostadsministern för svaret. Attdra ner ombyggnadsverksamheten i med två tredjedelar är ett oerhörtdramatiskt beslut. Jag känner faktiskt inte till något beslut under de senaste30 åren som har en sådan kristidsprägel. Bosfadsministern har valt enadministrativ reglering i stället för att ransonera med ekonomiska styrmedel.Det leder till en fruktansvärd byråkrati och en oerhört stor risk för mygel,nepotisrn, orättvisa och effektivitetsförluster. Jaghar varit rnycket restriktiv med att uttala mig ombostadspolifiken, men kan jag faktiskt inte hålla mig längre. Vad HansGustafsson har lyckats åstadkomma är inget mindre än en skandal. Denfråga som jag har ställt är ett utslag av den förvirring som rambegränsningarnafört med sig. Inte ens det stora i har fattat denya reglerna. Det är nämligen därifrån som jag har fått underlaget för minfråga. har bostadsministern klargjort att de nya restriktionerna gäller ävenför företag som ansökte om lån . Jagskulle vilja fråga bostadsministern om han inte överväger att använda ensmidigare form för ransonering, nämligen att som ekonomiskt styrmedel heltenkelt minska lånen för de hus som skall byggas om. Det skulle ge en störremakt till företagen själva att göra en prioritering av huruvida de vill byggaom sina hus eller inte, och därmed skulle myndigheternas handhavande av dessafrågor minska drastiskt. Denandra fråga jag skulle vilja ställa är: När bedömer bostadsministern att dennaskandalartade reglering kommer att hävas? Omprövningenav ansökningar om ombyggnadslån Jag kan säga som - har jag intebara varit restriktiv när det gällt att uttala mig om utan helt avstått! Jag vet inte om detta är rätta fillfället attlämna dessa positioner och börja diskutera varandras bostadspolitik. Jag harägnat mig åt att uttömmande svara på en fråga som ställde. Omvi skall diskutera bostadspolitiken i övrigt, vill jag säga till BirgitFriggebo att jag har avstått från de ekonomiska regleringsmetoderna därför attde skulle leda till hyror som skulle öka segregationen i boendet inomstorstadsregionerna, vilket jag infe anser är en önskvärd utveckling. Dessutomär neddragningen gjord fill , med rätt för arbetsmarknadsmyndigheterna ochlänsbostadsnämnderna att gå upp fill om så behövs. -Dessutom har regeringeni dag fattat särskilda beslut om att undanta exempelvis ombyggnad av småhusfrån ramarna. Vi tycker inte att de har så avgörande betydelse försysselsättningen att det motiverar att vi fortsätter att inräkna dem i ramarna.Vidare har vi tagit hänsyn till att nytillkommande lägenheter också kan räknasutanför ramarna. Ramarnaär ju inte uttryck för någon vilja att åstadkomma svårigheter utan ett uttryckför den faktiskt föreliggande situafionen. Detär faktiskt så i , , att för varje plåtslagaresom ansöker om jobb finns det 18,7 lediga platser. För målare, elektriker ochVVS-arbetare går det 10 lediga platser på varje arbetssökande. Jag förmodaratt har varit sysselsatt inom bostadspoliti- Om prövningen av ansökningarom ombyggnadslån ken sålänge att hon gott kan se vad en sådan utveckling leder fill och vilkenbetydelse den har för kostnadsutveckling och inflation och varför det ärnödvändigt att stoppa den. Dessutom har jag litet svårt att förstå mot dessa åtgärder, eftersom hon tillhör ett parti som harmofionerat om att ombyggnadsverksamheten och ROT-programmet skall fas bort. 77 (): Det är helt riktigt att vi har ansett att manborde ägna sig åt en mycket varsammare upprustning av det befintliga beståndet.Eftersom man har spätt på ekonomiskt har det blivit en kraftig upprustning, ochman går in och river och sliter i husen, och det gör också ombyggnadernadyrare. Man har alltså "blåst på". drar man drastiskt tillbaka,och gör det genom administrativa beslut - myndigheter skall sitta och bedömadet ena projektet efter det andra - i stället för att dra ner på lånen och låtaövervägandena ligga hos fastighetsägarna och hyresgästerna själva om huruvidade vill ägna sig åt att bygga om. Detta skulle dessutom stimulera till envarsammare upprustning, vilket fullt ut överensstämmer med hyresgästernas egnaönskemål. Det skulle aUtså inte leda till högre hyror, kanske tvärtom tilllägre. Jag noterar att det vanliga socialistiska tänkandet, attmyndigheterna skall fatta besluten, är viktigare än en smidigare form avekonomisk reglering. Det är riktigt, som , att våra överväganden leder oss fram till att vi inte vill ökasegregationen i byggandet. Det är däremot inte så som säger, att detskulle finnas någonting i lånebestämmelserna som skulle motverka varsamhet vidombyggnader. Det är tvärtom så att regeringen, i motsats till denbostadspolitik som gällde tidigare, har stimulerat en varsam ombyggnad genomatt införa särskilda underhållslån, och för den byggande är underhållslånenlika gynnsamma som ombyggnadslån. Det finns alltså inte heller mot den bakgrunden något skältill att man skulle bygga om mer än vad som behövs. Men om det nu är så attombyggnadsverksamheten har gått fortare än vad hade önskat sig,borde det inte heller vara någon nackdel om den bromsas upp ett tag om vi efterett par år, när vi har nybyggt bostäder, fortsätter att bygga om i den takt somdet kommer in ansökningar härom. 79BIRGIT (): Vad bostadsministern nu säger har inte någonförankring hos hyresgästerna, för vad man får höra är ju att det rivs och slitsalltför mycket inne i lägenheterna, att det är en för kraftig upprustning ochatt detta leder fill högre kostnader. Men regeringen väljer att behålla deomfattande lånen. Därmed underblåser man de omfattande ombyggnaderna inne ilägenheterna, så att följden blir den att man ökar kostnaderna och därmed intebidrar till en varsam lösning. Man väljer alltså att bromsa upp viaadrninistrativa regler. På det sättet blir faktiskt hus som byggs omfortfarande föremål för alltför drasfiska ombyggnader. Jag kan förstå om numera intehinner följa utvecklingen tillräckligt mycket. Vi har faktiskt införthyresgästintyg som villkor för statliga lån till ombyggnader. Egentligen gälldedet också på tid när man skulle ansöka om byggnadslov. Men vifann att mycket kunde göras utan byggnadslov, och därför införde vi nämndahyresgäsfintyg som ett villkor för statliga lån, som alltså inte kan utgå omhyresgästerna inte slutit upp bakom ombyggnaden - det gäller både dess karaktäroch omfattning. Således finns det inget underlag för de påståenden somBirgit här gör. Jag skall gärna vid tillfälle gå igenom detta medBirgit och titta på det materiella innehållet i de bestämmelser somgäller. Jag tror att vi skaU finna att det är som jag säger. Dessutom; Det ärju inget ovanligt i det här landet att byggnadstillståndsgivningen regleras iadministrativ ordning. Det har varit en nödvändighet för att uppnåen tillfredsställande UtveckUng, Om vattenskador i byggnader 81 (): Jag konstaterar att söker siglångt tillbaka i tiden. Jag vill erinra om att jag inledningsvis påpekade attde administrativa reglerna verkligen har kristidsprägel. Det var många, mångaår sedan vi fick ägna oss åt sådan politik här i , Jag kan ge rätt så fill vidaatt det på hennes fid inte fanns någon risk för överhettning på byggmarknaden.Tillståndsfrågan blev alltså inte aktuell, 83 (): Jag vill inte alls slå mig för bröstet för attdet byggdes väsentligt fler nya bostäder under min fid. Men faktum är ändå attdet var när tillträdde som bostadsminister som det blev endrastisk neddragning av nyproduktionen. Jag vill dock inte påstå att det ärHans Gustafssons fel. Däremot noterar jag att han å sin sida vill antyda attdet skulle vara mitt fel att bostadsproduktionen hölls nere . Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1986/87:490 om vattenskador i byggnader har frågat mig om jag akfivtkommer att medverka till att få ett snabbt och effektivt trendbrott i denmycket olyckliga vattenskadeutvecklingen i våra byggnader och därmed, i den nyabyggnormen som kommer i anslutning till PBL, markera viljan och beslutsamhetenatt vidta åtgärder på detta område. Bakgrundentill frågan är att kostnaderna för vattenskadorna nu är uppe i Om vattenskador i byggnader miljardbelopp och att statistiken dess värre talarför en ökning vad gäller både små och stora skador. fick i uppdrag att utarbetaförslag till regler som kompletterar bestämmelserna i den nya plan- ochbygglagen. remitterade verket ett förslag tillnybyggnadsföreskrifter. Många remissinstanser förde fram önskemål omytterligare bearbetning av förslaget och ny remiss. Denna begäran harplanverket tillmötesgått och ett bearbetat förslag kommer att sändasut på en kort remiss till de viktigaste remissinstanserna - bl. a. fillFörsäkringsbolagens byggreparationskom-mitté. Enligt vad jag har erfarit har planverket nu på ettflertal punkter kunnat tillgodose de önskemål om preciseringar och förtydligandensom framförts av remissinstanserna i fråga om ett bättre skydd motvattenskador. Efter den begränsade remissen kommer verkets förslag attöverlämnas till . Jag är inte beredd att taställning till i vilken omfattning som nya föreskrifter måste fill, för attriskerna för vattenskador i våra byggnader skall begränsas. Jag kommer i dettasammanhang också att pröva vilka andra vägar som kan användas för att främjadetta mål. 85ULLA ORRING (fp): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret. Min fråga var ju på vilket sätt bostadsministern snabbt och effekfivtville markera ett trendbrott i denna fråga. I svaret hänvisas nu till planverketsposifiva inställning. Men var står bostadsministern? År har formligen runnit bortgenom golv och väggar i våra bostäder. Olägenheterna för människorna somdrabbas av vattenskador är stora. Värst drabbas de som blir sjuka av mögel ochfukt. Deras besvär kan pågå innan man upptäcker orsaken och därmedkan åtgärda läckaget. Det beräknas att det inträffar ca 100 000 skador ,vilket är en ökning . Försäkringsbolagens utbetalningar förreparafioner av vattenskador har mer än fördubblats . Det sägs att vattenskadorna beräknas kosta småhusägarna mer änbränder, inbrott och stölder sammantaget. Otaliga klagomål har.också förts framtill . Vad skall man göra? Som lekman tycker jag att det bästaskulle vara att införa dessa normer i den nu aktuella plan- och bygglagen.Samhällsekonomiskt borde det vara försvarbart. Jag vill därför ta fasta på vadbostadsministern säger om att han kommer att pröva detta på andra vägar. Minfråga är då: Ämnar statsrådet uppmuntra till projekt för vattenskadesäkerhet? I min hemstad har man etf projekt på gång på dettaområde och funnit att det finns möjligheter att bygga bättre och skydda motvattenskador. Det bör inte kosta alltför mycket. Jag vill ställa ytterligareen fråga: Kommer bostadsministern att ställa sig positiv till ett sådantarbete? Låt mig först säga att det är en vikfig och angelägen fråga som UllaOrring tar upp. I den nya har vid sidan av vad som anges inormer även föreskrivits att byggandet skall utföras med sådant material och påett sådant sätt att reparafions-, underhålls- och driftskostnaderna begränsas.Det finns således redan ett huvudstadgande med denna innebörd. Sedanfrågar vilken inställning bostadsministern har i denna fråga. Ja,jag vill gärna säga att jag känner mig en smula kluven i denna fråga. Så sentsom i föregående frågedebatt angavs nämligen normer och bestämmelser varaorsaken fill de svårigheter som finns på bostadsmarknaden. I nästan varjefrågedebatt i får jag besvara frågor med motsatta inriktningar. viU att normerna skall bort, andra har angelägna önskemål om flera normer,t.ex, när det gäller vattenskador och radon. Jagär mycket intresserad av den experimentverksamhet som i anslutning fill Bo 87nu har satts i gång i , Vi skall gärna studera vad detta kan. innebära, ochvi skall dra slutsatser därav. Däremot kari vi inte, , omedelbartfastställa de förslag fill normer som har utarbetats av planverket. Vi måstelåta dem gå ut på remiss eftersom det rör sig om betydelsefulla frågor medstora kostnadskonsekvenser. Jagtror att och jag kan vara överens om att det väl inte finns någonförnuftig människa som inte vill medverka fill att pressa tillbaka de skadorsom uppstår på grund av fukt och annat - inte bara ur ekonomisk synpunkt utanäven ur andra synpunkter. Sådana skador leder ju till tragedier för mångafamiljer. 87 (): Jag vill gärna understryka vad bostadsministern säger om att det ärfråga om tragedier för många familjer. Det är därför angeläget att dessa sakeråtgärdas. Jagvet att man inför Bo 87 i har konstaterat att det till relafivt ringaextrakostnad går att bygga bostäder som är befydUgt säkrare mot vattenskadorän dagens. Hur detta skall gå till måste naturligtvis anges i någon form avnormer. En norm av det här slaget, som tjänar syftet att skydda människorna motskador och onödiga utgifter, borde såväl bostadsministern som alla vi andraställa upp på, Låt mig avslutningsvis säga till att vi ju är med ochstöder projektet i ekonomiskt via byggforskningsrådet. Vi gör detta därföratt vi anser att det är bra att pröva vilka möjligheter som finns och vilkakostnader det medför. Enligt vad som framkommit från skulle det rnedföraen höjning av byggnadskostnaden på att skapa ett vattentätt hus. Omdet-är sant tycker jag också att det bör komma till utförande. Prot.1986/87:100 Anf. 89 (); 2 april1987 Fm talman! Jag kan bara slutligenkonstatera att det föreligger samstäm- , I .j mighet när det gäller behovet avatt bygga vattensäkert. Omskattereglerna vid 6 6 :/&& Överläggningenvar härmed avslutad. 20 § Svar på frågorna 1986/87:430 och 435 omskattereglerna vid generationsskifte i småföretag har frågat mig om regeringenavser att föreslå åtgärder som leder tiU att samma regler som gäller vid arvockså skall kunna tillämpas vid generafionsskifte . frågat mig om jag avser att föreslå sådana ändringar i gällandebestämmelser, att lättnadsregeln vid beräkning av gåvoskatt kan tillämpas ävennär en s, k, vederlagsrevers har lämnats. Jag bevarar frågorna i ettsammanhang. Vid arvs- och gåvobeskattningen gäller särskilda reglerför värderingen av företagsförmögenhet. Dessa s. k. lättnadsregler innebär iprincip att tillgångarna tas upp till av substansvärdet. Lättnadsreglernagäller utan begränsningar vid arvsbeskattningen, medan det har ställts uppvissa förutsättningar för deras fillämpning vid gåvor. Det krävs bl. a. att engåva lämnats utan förbehåll till förmån för givaren eller annan och att gåvanavsett all givarens rätt till förvärvskällan. Dessa bestämmelser har fillkommitför att hindra skatteundandraganden och utgör således ett väsentligt inslag iregelsystemet. Det ingår företagsskattekommittés (B 1979:13)uppdrag att se över reglerna för arvs- och gåvobeskattningen avföretagsförmögenhet. Den tillkallade arvs- och gåvoskattekommittén (Fi1984:2) är dock inte förhindrad att föreslå begränsade tekniska förändringar avde gällande reglerna. För att tillgodose önskemål fordrasemellertid mer genomgripande åtgärder av sådan art som det ankommer påföretagsskattekommittén att överväga. Jag är därför inte beredd att nu avgöraom det bör vidtagas några lagstiftningsåtgärder av det slag som . Det problem som tas upp av utgör en merdetaljbetonad fråga. Jag har erfarit att arvs- och gåvoskattekommittén iarbetet med sitt slutbetänkande bl. a. kommer att överväga ändringar i dennadel. Mitt svar fill blir därför att jag räknar med att kunna taställning till vilka ändringar av de aktuella reglerna som kan vara påkalladeefter det att arvs-och gåvoskattekommittén har lämnat sina förslag. 91 (): Jag tackar finansministern för svaret på min fråga.Jag hade hoppats att finansministern skulle ge klara direktiv till arvs- och gåvoskattekommitté att se över de här aktuella bestämmelserna. Det är alldeles riktigt att bestämmelserna har kommit till för att hindra skatteun- dandragande, men det värsta är att de nära nog omöjliggör en överlåtelse " under givarens livstid, och det ärdär det stora problemet ligger.