prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Hur ser elförsörjningen ut i samhälle, SiwPersson? Både och sade i förradebatten att vi socialdemokrater gick emot en massiv opinion i . Dettapåstående vill jag starkt ifrågasätta. Man måste ha omgivits av oerhört dåligarådgivare. -Den opinionsundersökning som gjordes visar att 75 %av alla boende i över 15 är är för en utbyggnad. Det är helt andrasiffror än vad som rapporterades vid förra behandlingen. Man bör nog fundera omde rätta uppgifterna fanns inför det beslut som togs . Flera skäl talar för att börompröva detta beslut. Inverkan på miljön och djurarter i har enligtnya rön visat sig betydligt mindre dramatisk än vad som påståtts. Utbyggnadenav avses att göras med minsta möjliga inverkan på miljön. Avslutningsvis vill jag rikta en uppriktig vädjan ombesinning i denna fråga. Att rösta med reservation 7 är att ge människorna iRåne älvdal en möjlighet till utveckling och framtidstro. Att rösta medreservation 7 är att visa konsekvens med tidigare fattade riksdagsbeslut. Jag yrkar bifall till reservation 7. Begränsning av vatten-kraftsutbyggixaden, m. tn. 94TORE (vpk) replik: Jag skall fatta mig mycket kort, sade att -undantogs i fjolåretsriksdagsbeslut efter en borgerlig reservation, till vilken också vpk anslötsig. Jag vill för ordningens skull vad gäller historieskrivning påminna om attunder ett par års Begränsning av vattenkraftsutbyggnaden. tid varvpk ensamt som riksdagsparti om att föreslå undantagande av , Såsmåningom anslöt sig flera partier till vår uppfattning, och vi fick enmajoritet emot en utbyggnad och för ett bevarande av . Det är alltsåinte så att vpk traskat patrullo här. I och för sig är det ointressant. Detintressanta är naturligtvis att yi har fått en majoritet och kan bevaraRåneälven genom att den nu finns inskriven i naturresurslagen bland devattendrag som skall undantas. Anf.95.BRUNO POROMAA (s): I en motion som inlämnats under åretsallmänna motionstid har jag och yrkat att villkoren för eneventuell gruvbrytning i de obrutna fjällområdena bör ytterligare klarläggasför att möjliggöra en aktivare prospektering inom dessa områden. Utskottetyrkar avslag på motionen med hänvisning till att gruvdrift kanmedges om mycket starka samhällsintressen talar för det. En förutsättning ärdock att brytningen av en fyndighet genomförs på ett sådant sätt att områdetstillgänglighet ej ökar väsentligt och att skadan ur natursynpunkt blir liten.Formuleringen "områdets tillgänglighet ej ökar väsentligt" ärverkligen förvånansvärd. Det är nämligen ytterst svårt att bedriva gruvbrytningutan att öka tillgängligheten till området. Man kan nämligen inte transporteramalm med helikopter. .Prospektering kan dock bedrivas inom huvuddelen av området. Prospektering ären mycket långsiktig och kostnadskrävande verksamhet. De begränsningar somredan nu finns inom de obrutna fjällområdena gör att gruvföretagen inte ärberedda att starta dyrbara prospekteringsprojekt inom dessa områden. Även omundersökningarna skulle vara lyckosamma och resultera i nya fynd äv normaltbrytvärda är risken påtaglig att tillstånd för brytning under nuvarandeförhållande ej kommer att medges. Den ur prospekteringssynpunkt intressantaberggrunden ligger till stora delar i kommuner inom de obrutna fjällområdena.De fynd som hitintills gjorts tyder på att malmpotentialen är hög. Om villkorav olika slag även skall finnas bör givetvis statliga stöd ges tillde företag som har så goda idéer och uppslag att de vill genomföraprospekteringskampanjer inom dessa områden. Det blir ju en konsekvens om manönskar bibehålla speciella villkor för gruvbrytning och få dessaområden undersökta ur malmgeologisk synpunkt. riktar man krav på att varje region skall utvecklasutifrån sina egna förutsättningar. Vi har förutsättningar inom län.som sade. Det är i första hand våra naturtillgångar. Människan har tagit naturen i anspråk ochkommer även att göra det på olika sätt för sin egen överlevnad. Enrörd natur är icke en förstörd natur. I randen av de obrutna fjällområdena har vi i landetEuropas största järnmalmsgruva i . Vi har största koppargruva iAitik och största blymalmsgruva i . Man kan fråga sig genomvilka kontakter har fått sådana uppgifter att hon i sina tidigaredebattinlägg kunde göra påståendet att det på den andra sidan av denna rand ejkan finnas projekt för utvinning av mineraler. som skulle skapa grogrund förfortsatt överlevnad för de kommuner där gruvindustrin ur sysselsättningssynpunktär av avgörande betydelse. Röster börjar nu höjas i länet om att den orörda natur somvi i de berörda regionerna skall ställa upp med inte är gratis. För varjeförlorat arbetstillfälle måste vi få sätta ett pris. Vi måste få kompensationför uteblivna möjligheter att utnyttja våra naturtillgångar. En sådan nota harinte eller någon annan inom någonsin förklarat sigberedd att betala. Begränsning av vattenkraftsutbyggnaden, m. m. 96 (); Låt mig kort säga att länge harkrävt att skyddet mot mineralbrytning inom de obrutna fjällområdena skall blieffektivt. Låt mig också konstatera att vi har helt olika åsikter om detta,, Vi i anser att det är i högsta gradotillfredsställande att man kan gå fram alltför hårt i fjällområdena. Vi vill ha ett effektivare skydd. Det har vi krävt ireservation 9, och jag står fast vid det yrkandet. 97 (); Vi vet att ni i har krävt det.Men jag misstänker att i inte har ställt samma krav. Jagtror att i detta fall haltar. Det är lätt för , som verkar bo i en helt annandel av vart avlånga land, att föra till torgs en sådan uppfattning. Men det ären helt annan situation för oss som bor och verkar där uppe. där det är såotroligt ont om sysselsättningstillfällen, 98 (); Jag råkar visserligenbo i , men vi i grundar våra beslut på information som vihämtar från alla delar av landet. 99BRUNO POROMAA (s); Det kan vara intressant, även för SiwPersson, att veta vilka områden det är fråga om när det gäller dessa obrutnafjällområden. Jag har inhämtat uppgifter via . Däravframgår exempelvis att kommun, som till ytan är lika stor som Malmöhus.Kristian-slads, och tillsammans, till består avobrutna fjällområden. Det motsvarar ungefär ytan av det landskap som SiwPersson bor och verkar i. Det rör sig om områden som är ytterst intressanta förprospekteringsverksamhet. Vi måste på något vis komma åt dessa områden-för attmöjliggöra sysselsättning för alla arbetslösa. Av de åsikter som har tillkännagett i sinainlägg i denna kammare verkar det som om hon är beredd att avveckla en industrisom i så stor omfattning har bidragit till detta lands välfärd och utveckling. 100 (): Jag har en viss förståelse för att deborgerliga företrädarna inte vill gå i genmäle på mitt inlägg rörande Råneälvdal. 11 protokoll 1986/87:107-108 Begränsnitig av vattenkraftsutbyggnaden, m. m. nämligenen absolut majoritet, oavsett partibeteckning, som är för en utbyggnad.Kommunernaär liksom partidistriktet för en utbyggnad. av älvdalensbefolkning , eller 2 478 människor, har skrivit under en lista för enutbyggnad. Det är en kamp för deras egen överlevnad och för älvdalensutveckling! I de övre delarna av har av människorna skrivitpå listan. De kräver helt enkelt att de för sin överlevnad får till stånd enutbyggnad av älven. Man kan exempelvis se på i . Man ställer upp och bygger en turistanläggning och en fotbollsplan ochgör en mängd upprustningar för att kompensera folket för en reglering av älven,men också som en långsiktig lösning för folket. När vi behandlade denna fråga sade ien replik att man borde ta hänsyn till den massiva opinion som finns. Det finnsnågot som heter respekt, visa respekt, sade . Jag vill säga till SiwPersson: Visa respekt i denna fråga. 101SIW (); får naturligtvis dra deslutsatser han vill. Det kan jag inte göra något åt. Det finns tyvärr inte tidför att nu föra en mera ingående diskussion om vare sig de obrutnafjällområdena eller . Låt mig vid kommande tillfällen vidareutvecklafolkpartiets syn på dessa frågor. vill jag dock än en gång slå fast attfolkpartiet värnar om de obrutna fjällområdena. Det som har framkommit fråntalarna anser jag inte utgör så vägande skäl att vi kan ändra våraåsikter. 102 (); Eftersom så enträget önskar enyttring från vår sida vill jag bara helt kort säga närdet gäller attdet inte är särskilt länge sedan frågan om utbyggnad av var föremålför en lång debatt och beslut här i . Ståndpunkterna har inte ändratssedan den debatten och dét beslutet. Däremot fanns det anledning att ägnadebatten om och större utrymme, eftersom socialdemokraternasvängt i den frågan. När det gäller vill jag hänvisa till deöverväganden och de motiv vi förde fram i debatten i samband med det heslut somvi fattade . Jag vill hänvisa till protokollet från den debatten förstudium. 103 (); Beriil måste väl ändå medge attmoderaterna har svängt i den här frågan inför behandlingen av naturresurslagen.Då måste man ställa samma fråga till er som ställde tillMagnus ; Vad har inträffat som har gjort att har svängt ifrågan om ? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:12 om förbättradkompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn (prop.1986/87:69). Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn 104NILS CARLSHAMRE (m): Fä gånger under mina iriksdagen har jag blivit så besviken som när vi fick motta proposition nr 69.Jag och moderata samlingspartiet i övrigt har i engagerat osshårt för en reform som äntligen skulle ge bättre sjukpenningförsäkring åt storagrupper som väldigt länge har varit svårt missgynnade. De har inte ens varit inärheten av de kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom som viteoretiskt har i det här landet. Vår senaste motion i ämnet avslogs av , vill jagminnas, . i samma vecka,dagen efteråt, fick regeringen en beställning från på en reform med i huvudsak samma inriktning som denmotion hade avslagit dagen innan. Det är alltid glädjande att se sina förslag falla framåt,och det var med stor förväntan som.vi såg fram emot propositionen i ärendet.Att någonting var besvärligt förstod.man, när den först tänkta dagen förreformens ikraftträdande flyttades från till , ettegendomligt datum för att låta en ny lag träda i kraft. Men det förklaras välav önskemålet att få reformen satt i sjön.under avtalsåret, om också bara med31 dagars marginal. När så propositionen kom måste vi konstatera att vi vartvungna att yrka avslag på förslaget - det går inte att genomföra. Tre partierhar dragit samma slutsats. Det finns tre reservationer med i allt väsentligtlikalydande hemställan - man föreslår avslag på den här propositionen. Inte inågot fall tror jag avslagsyrkandet motiveras av att man inte vill se en sådanhär reform. Det är en reform som många av oss har längtat efter länge.Avslagsyrkandena motiveras av att man helt enkelt inte tror att förslaget i detskick som det föreligger över huvud taget kan genomföras i verkligheten. Det ären dålig proposition, en riktigt dålig proposition, som väl ansluter sig rad av dåliga propositioner som vi dess värre har fått påsocialförsäkringsområdet . Denna är sä dålig att förslagetenligt vår mening faktiskt inte kan genomföras. Det är synd, för vi skulleväldigt gärna ha sett en reform genomföras. Propositionenbestår av två bitar. Den första delen är enkel. Det gäller att avskaffa regelnatt man inte får någon sjukpenning för insjuknandedagen. Den saken äradministrativt enkel att klara, och den är väl motiverad. Vi har ingeninvändning mot det förslaget. Som alla i denna talrikt besökta kammare vet, har vi längehävdat att en viss självrisk bör finnas i sjukförsäkringen, liksom i stort settalla andra försäkringar. Men den bör inte utformas på det sätt som den nu ärutformad. Förbättrad kompensation vid korttidssjuk-do/n ochvidtUlfällig vård av barn med ensjukpenningfri dag, anmälningsdagen. Det träffar orättvist: det träffar iprincip bara de sjuka, men inte dem som finner för gott att användasjukförsäkringen för annat ändamål än för att vara sjuklediga. De kan sombekant lätt gardera sig genom att anmäla sig om de t. ex. skullevilja delta i en arbetskonflikt finansierad av sjukförsäkringen, vilket sombekant inte är helt ovanligt. Den regeln bör alltså bort, och vi har andraförslag rörande självrisk i sjukförsäkringen som vi tycker är bättre. Den andra delen är förslaget om timsjukpenning. Urremissyttrandena, som jag har läst rätt grundligt, går det nog inte att samlaihop en majoritet för avslag på propositionen, men det finns knappast någonpunkt i förslaget som inte möter mycket hård kritik av en eller flera tunga ochsakkunniga remissinstanser. Alla vitsordar behovet av en sådan här reform; fätror att den går att genomföra på detta sätt. Pä flera ställen i propositionen åberopas en arbetsgrupp,som riksförsäk--ringsverket har lovat tillsätta och som enligt vad jag harinhämtat redan är tillsatt - för övrigt inte bara en utan flera -, som skallgöra det utredningsarbete som inte var gjort när propositionen avlämnades tillriksdagen och som skall analysera och försöka lösa de stora problemen, t. ex.med fastställande av årsarbetstid. De lär få svårt med den saken. De människor som vi här skulle försöka hjälpa skiljer sigju frän majoriteten på arbetsmarknaden just på det sättet att de inte har detdär enkla, raka förhållandet till arbetslivet som de flesta ändå har: ett fastjobb med en regelbunden arbetstid, . De har deltid, säsongsarbeteoch skiftarbete, de har uppdrag och de bygger ihop sina inkomster av mängadelar från olika håll. Rent definitionsmässigt är det för mycket stora delar avden gruppen så, att det är just att i förväg beräkna årsarbetstiden som är nästintill omöjligt, I vår sjukförsäkring är och bör det ju vara så att det inte ärden inkomst jag har haft tidigare som skall avgöra vilken sjukpenning jag skallha, utan den förväntade inkomsten, dvs, den inkomst jag har när jag börjar varasjuk. Det är huvudregeln, och den är naturlig och riktig. Men detta ärutomordenligt svårt att klara för just denna grupp. I en del fall, och inte så få,kommer vi att stöta på rena omöjligheter. Propositionen avfärdar litet lätt med en siffra som inteser så skrämmande ut de människor som har sin arbetstid så egendomligt inrättadatt de har längre sammanhängande ledigheter än mellan arbetspassen.Det är, står det, av hela arbetskraften. Ja, det kanske det är, men0,av hela arbetskraften är 20 000 människor. Jag känner en del av dem. Dearbetar på oljeplattformar ute i t, ex. De är hemma itaget och arbetar dessutom i ett hårt och riskfyllt yrke som ofta leder tillsjukdom, skador och behov av sjukskrivning, så nog kunde man ha tänkt på dem. Jag skall inte räkna upp alla de exempel som finns och somjag betraktar som näst intill omöjliga att genomföra i det här förslaget.Remissyttrandena presenterar en hel katalogaria av sådana svårigheter. Vi haråtergett ett litet antal - en handfull - i den moderata motionen medavslagsyrkandet. Men de kunde ha varit många fler. Läsning finns för den som ärintresserad. Slutsatsen för mig är att vi kan helt enkelt inte genomföra dethär förslaget. För attkomma en bra bit på väg skulle man kunna tänka sig att accepteraförslaget att låta sjukpenning utgå redan från anmälningsdagen. Det är intesvårt att göra det. Att döma av hur man i propositionen beräknar kostnadernaskulle av problemet lösas. av kostnaderna går åt just för attundanröja denna haltande karensdag. Vi övervägde att föreslå att täden här biten för att komma en bra bit pä väg och vänta med resten. När man ser framför sig situationen ute påförsäkringskassorna och i tycker jag det förefallerorimligt att göra två genomgripande reformer av sjukpenningförsäkringen medkanske ett halvårs mellanrum. Jag tror inte att det skulle behöva ta sålångtid att hyfsa till förslaget. En del arbete måste vara gjort. För några årsedan gjorde sjukpenningkommittén åtskilligt. En såvitt jag kan förstå flitigarbetsgrupp knuten till har också arbetat. Det måstefinnas mycket material. Man måste ta i detta från början, kanske acceptera ettstörre inslag av schablonise-ring, inte låta det bästa bli det godas fiende,utan göra en bra reform även om man måste vara medvetenom att det inte blir denallra bästa, fullt så rättvis som vi skulle ha velat ha den. Tror ni att manskulle klara detta eller mindre? Därför har vi föreslagit att avslåförslaget, men med en begäran till regeringen att börja om från början i detrika material som finns, åstadkomma en ny proposition som kan få ochsom vi bör hinna behandla i sådan tid att reformen kan träda i kraft den 1 juli1988. Det är än vad propositionen har föreslagit. Jag trordet är fullt möjligt. , som ibland är mån om sin värdighet, bordeställa krav på regeringen att en fråga som föranleder en proposifion är utreddinnan propositionen avlämnas och inte behöver utredas efteråt. Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vidtillfällig vård av barn 105DANIEL TARSCHYS (fp): Det finns en grupp människor som längesystematiskt har missgynnats av vårt sjukförsäkringssystem, och det är de somarbetar , någon vecka eller några månader pååret. Med en sådan arbetstid - det kallas ibland koncentrerad deltid - får manut en sjukpenning som ligger långt under den förlorade inkomsten. Den härbristen har länge varit uppmärksammad och det råder såvitt jag vet full enighetom att den måste undanröjas. Frågan är bai-a hur. Det förslag som regeringen har lagt fram för att undanröjadén här orättvisan är tyvärr mycket dåligt. Från sida säger vi nejtill det förslaget, som vi i vårt budgetalternativ har avsatt likamycket pengar som regeringen för att skapa rättvisa åt dem som arbetarkoncentrerad deltid. I regeringens proposition ingår också ett avskaffande avden första och enda karensdagen i sjukförsäkringssystemet. Vi säger nej tilldet förslaget som vi anser vara illa förberett och oklart till sina finansiellakonsekvenser. Jag skall nu redovisa några invändningar mot propositionenoch kommer i anslutning därtill att ställa fyra frågor till utskottets talesmanDoris . Vår första invändning gäller formerna för det härförslagets tillkomst. Det är lyckligtvis mycket sällsynt att en svensk regeringså till den milda grad agerar beställningsskrädderi åt vissa utvaldaarbetsmarknadsparter. Förbättrad kompensation vid korttidssjuk-do/n och vidtillfällig vård av barn grundentill förslaget om timsjukpenning är en uppgörelse mellan LO och SAF, LO och SAF får självfallet avtala om vad de vill sä längedet gäller deras egna tillgångar, men i detta fall har LO och SAF gjort upp omen skattehöjning som drabbar alla löntagare. Detta beslut har sedan delgivitsregeringen, som tillsätter en expertutredning för att driva igenomöverenskommelsen. På direktiven till utredningen finns en mycket avslöjandedetalj, nämligen delgivningslistan. Man lät kännedomskopior av direktiven gå tillLO och SAF men inte till någon annan organisation eller till något politisktparti. Just så agerar ett beställningsskrädderi - allt för kunden! Det är knappast att undra på att andra grupper påarbetsmarknaden har varit utomordentligt uppbragta över detta sätt att hanteraen samhällsekonomiskt viktig fråga, TCO har t, ex, kraftfullt protesterat motatt man inte fick vara med och diskutera saken,,pch de offentliga arbetsgivarna- både , och statens eget arbetsgivarverk-haravstyrkt det förslag spm utarbetades i och som harförelagts . För regeringen är det otänkbart att säga nej tillnågonting som LO och SAF har kommit överens om. Vad skulle LO säga, sadeKjell-Olof när den frågan ställdes i den allmänpolitiska debatten ,om regeringen sade nej till en sådan uppgörelse? Detta är med andra ord korporativism i sin prydno.Järntriangeln bestämmer, och regeringen fogar sig. Min första fråga till är därför denna; Skallvi här på bara expediera de beslut om skattehöjningar ochlagändringar som fattas på ? Är det så en parlamentarisk demokratiskall fungera? Det kan ju sägas att det kanske inte vore någon olyckaskedd om det beslut som LO och SAF fattade var väl genomtänkt och bearbetat.Men så är det inte. Om det är något som har kommit fram under utredningen ochremissbehandlingen är det att hela idén med timsjukpenningen är belastad med enoerhörd massa brister och problem. För det första baseras reformen nu på att helasjukpenningssystemet skall göras om. Praktiskt taget alla försäkrade kommer attdrabbas av att behöva räkna ut timsjukpenning ochsedan dagsjukpenning. De kommer också att tvingas räkna ut årsarbetstiden mätti timmar. Det är inte det verkliga antalet förlorade timmar som skall ersättasutan det "normala" antalet, dvs, arbetstiden minus alla möjligaövertider, jourkompensationer, skifttillägg och mycket annat. Bara den lillasubtila skillnaden kommer att leda till ett oändligt mullrande i rättenskrater, till bråk med och massvis av överklaganden iförsäkringsrätterna. För det andra blir det en enorm byråkrati. Åtminstone början behövs närmare 1 000 nya tjänster i försäkringskassorna. Räknar manmed all den extra personal som kommer att krävas i försäkringsrätterna och hosarbetsgivarna tror jag knappast att det pä permanent basis kan bli mindre än 1000 personer som på heltid har att hantera den nya reformen. Det är intedåligt, - det är snarare något av ett svenskt rekord i ökadadministrativ sysselsättning, i varje fall . För det tredje blir de privatekonomiska effekterna avreformen ytterst ojämna. har slagit larm om att påhittigastatsanställda kan komma att få ut en sjukersättning som är mer än dennormala lönen. Vi skriver i vår motion av den normala lönen, men om manläser riktigt noga i texten står det faktiskt mer än den normala lönen,dvs, av lönen. har visat att systemetför deras turlistearbetande medlemmar kan slå helt olika; den ene kan få 60 %och den andre , För det fjärde leder detta också till en kraftig statsfinansiellbelastning, RRV har visat att över 500 milj, kr. kommer att rinna i vägtill försäkrade som får ut mer i sjukersättning än de har i lön. Detta är någotsom utskottet inte alls har kommenterat, vilket jag finner anmärkningsvärt, -Min andra fråga till lyder därför: Hur kan ni i utskottsmajoritetenacceptera att genomföra ett system som har sådana konsekvenser att man kan fåut av sin lön och att mer än rinner i vägtill folk som får ut mer än sin lön i sjukersättning? Än så länge har jag talat enbart om statiska effekter,dvs, hur det här systemet slår om det inte alls påverkar människors beteende.Men om man konstruerar ett system som gör korttidsfränvaro mindre oförmånlig,eller t, o, m, förmånlig! så måtto att man tjänar mer på att vara hemma än påatt gå till jobbet, då behövs det inte alltför mycket fantasi för att tänka sigatt sådana förändringar också får dynamiska effekter, dvs, att de ändrar vårtbeteende. Därmed kan kostnaderna för den här reformen bli helt andra än vadregeringen uppskattar i propositionen. Det finns också skäl att erinra om att regeringen påsenare tid inte har visat sig vara särskilt duktig på att uppskatta kostnadernaför sjukförsäkringen. När vi lämnade över 1982 fanns det isjukförsäkringssystemet ett ackumulerat överskott på närmare 8 miljarderkronor. Efter, socialdemokratiskt styre är det överskottet praktiskttaget förbrukat. Bara mellan budgeten och budgeten har regeringentvingats höja sina prognoser för kostnaderna för sjukförsäkringsutgifter med6,. Detta är en dramatisk och utomordentligt allvarligfinansiell försvagning av sjukförsäkringssystemet. Och värre blir det. Straxföre påsk kom RRV:s senaste intäktsprognos, som för innevarande öchnästkommande budgetår anger en ytterligare försvagning med över 1,3 miljarderkronor. Om man bortser från den budgettekniska manipulation som gör attregeringen nästa budgetår skjuter utgifter på omkring 700 miljoner ett årframåt i tiden, så innebär detta att under nästa budgetår finns ettunderliggande underskott i sjukförsäkringssystemet med omkring en halv miljardkronor.