prot · GA0966 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:66 1 8 Justerades protokollet för . 2 8 Svar på interpellation 1986/87:156 ombiståndspolitiken AnL 1 Statsrådet ; har frågat mig om denstarka betoningen av vapenfrågorna i SIDA:s broschyr Nedrustningsspiraleninnebär aff undervisning i civilmotsfånd, nedrustningsförhandlingar ochavveckling av svensk försvarsindustri kommer att bli inslag ibiståndspolitiken. Vidare har ställt frågan om det svenskabiståndet kommer att orienteras mer mot regimoberoende kanaler. I den åberopade broschyren anförs aff SIDA:sinformationsbyrå verkar för att de globala rättvisefrågorna beaktas inom vuxen-och skolundervisningen och att broschyren är ett försök att ifredsundervisningen föra in frågorna om internafionell solidaritet och detömsesidiga beroendet mellan rika och fattiga länder. Def framgår av broschyrenaft SIDA infe tagit ställning fill de åsikter som framförs i skriften.Broschyren är inte avsedd aft vara en framställning av regeringens syn pånedrustning, fredsarbete och bistånd. Broschyren är ett led i SIDA:s informationsverksamhet, somenligt gällande riktlinjer skall bedrivas långsiktigt och mångsidigt. Jag villgärna understryka kravet på mångsidighet. Den är en förutsättning för enkonstruktiv debaft och en undervisning som uppmuntrar till självständigttänkande. Det ankommer sedan på varje skola och lärare aft avgöra om och hurmaterialet skall användas så att undervisningen blir allsidig och balanserad. SIDA har fått statsmakternas uppdrag aff lämna informafionom u-landsfrågor och utvecklingsproblem i vid mening. SIDA:s information kanvara en redovisning av både fakta och olika ståndpunkter. Med bidrag från Sida lämnas sådan information också avfolkrörelser och andra enskilda Organisationer, även om dessa i främsta rummetverkar opinionsbildande. För dessa organisationer är profilering av den egnaverksamheten i fråga om ideologi, ämnesval och målgrupper en givenutgångspunkt. Insatser av def slag som anges i förstafråga faller utanför biståndspolitikens ram. Däremot räknar jag med affbiståndet också i fortsättningen kommer att ha stor betydelse för att Sverigepå ett trovärdigt sätt skall kunna bedriva en aktiv freds- ochsolidaritefspolitik. fattigaländerna är eft viktigt bidrag till strävandena att främja internationell fredoch säkerhet. Beträffande andra fråga vill jag erinraom att det allmänna målet för vårt bistånd är att bidra fill aft höjalevnadsnivån för de fattiga människorna, infe att ge stöd till den ena ellerandra regimen. Detta gäller oavsett om biståndet lämnas genom direkt bilateraltsamarbete eller t, ex, genom växande bidrag till folkrörelsernas och andraenskilda organisafioners biståndsprojekt, AnL 2 (): Jag berått få tacka statsrådet försvaret. Hon säger att SIDA infe har tagit ställning fill deåsikter som framförs i broschyren, I interpellationssvaret finns en brasklappom aft detta inte betyder aft SIDA funnit anledning aft ta ställning fill allade åsikter som framförs i broschyren. Varför inte det? Med tanke på den iversom SIDA har visat att även fa ställning till åsikter somenskilda personer med eller utan anställning i SIDA har haft om SIDA:sverksamhet är det infe särskilt trovärdigt när man säger att denna broschyr,påkostad, fin och utgiven av , inte på något sättavspeglar åsikter som delas av den myndighet som har utgivit broschyren, säger aft broschyren inte är avsedd attvara en framställning av regeringens syn på nedrustning, fredsarbete ochbistånd. Detta framgår däremot inte av broschyren. Eftersom det uttryckligenstår att verkar på statsmakternas uppdrag för aff deglobala rättvisefrågorna beaktas inom undervisningen, är dét lätt för den somläser broschyren aft få intrycket att den uppfattning om dessa frågor, omsäkerhetspolitiken osv,. som framförs i broschyren avspeglar statsmakternasåsikter. Jag tar fasta på en del av det som sägeri sitt svar. Hon vill särskilt understryka kravet på mångsidighet iinformafionen. Jag skall bara kort läsa upp några av rubrikerna på kapitlen idenna broschyr och far dem som är särskilt markerade med färg och alltså kananses vara speciellt viktiga. Broschyren, som SIDA ger ut för att belysa deglobala rättvisefrågorna, har således bl, a, följande rubriker: "-Vilka resurser kräver rustningar? - Vilka ärorsakernatill och konsekvenserna av att upprustar? - Hur fungerarvapenhandeln internationellt och i ? - Vad händer medmänniskor som utsätts för kärnvapenprov? Vad är en Trident? Dödenskrämare - oni den internationella vapenhandeln då? - om svenskvapenexport till Svenska vapen i 63 krig - atomakvariet - Vilka grupperhar ett särskilt intresse att driva upp rustningarna? - Vilka ärupprustningens 'dödssynder'?" Sedanfinns det kapitel om vad man kan göra. Jag läser upp följande rubriker: "-Vad menas med civilmotstånd? - Hur kan def genomföras? - Vad krävs av enicke-våldsakfivisf? - Vägra vapen? - Vem blirtorterare? 'Det spelar ingen roll om de sätter mig i fängelse' - omkvinnolägret i - Är nedrustningmöjlig? - Skall Sverigenedrusta? - Kan ett landfungera utan armé?" Jag vill fråga statsrådet om hon anseraff detta ger en antydan om att SIDA i sin information är mångsidig när defgäller synen på de globala rättvisefrågorna. Hade def inte varit på sin platsmed en aldrig så liten skildring av något enda litet svensktbisfåndsprojekt?Def står ingenting om vad svenska och andra biståndsarbetare, i samarbete med människori som älskar sina länder, med engagemang och kunskap gör för attbidra till den internationella solidariteten och förståelsen. Jag tycker affdet hade varit mera mångsidigt. Svensk utrikes- och säkerhetspolitik behandlas ganskautförligt i denna broschyr, framför allt i fre huvudavsnitt. Ett av dem handlarom den svenska vapenexporten. Jag tycker att avsnittet är ensidigt vinklat ochpropagandistiskt, I samma departement som sitter detstatsråd som ansvarar för den svenska vapenexporten. Hade def inte varit på sinplats med någon antydan om orsakerna fill att av säkerhetspolitiskaskäl anser sig behöva en försvarsindustri, någon antydan om varför den ärexportberoende samt att det finns vissa regler för den svenska vapenexporten?Är vapenexporfframsfällningen i broschyren mångsidig? Det talas ganska mycket om ensidig svensk nedrustning, Iett stort uppslag redovisas den utredning som har gjorts för att belysa hurdetta skulle vara möjligt, I denna kammare har jag i en debatt fått klara ochentydiga besked från utrikesministern, som ju är chef för det departement därbiståndsministern arbetar. Utrikesministern har klart sagt ifrån aff någonensidig svensk nedrustning inte är på tal. Vad man än tycker om den nyligeningångna försvarsöverenskommelsen - även om man skulle tycka aft den ärotillräcklig ~ kan man inte beskylla den för aff innebära inledd ensidig svensknedrustning. Utrikesministern har vidare sagt aft riågon avveckling av densvenska försvarsindustrin inte är aktuell. Hade def inte varit på sin plats, omman vill vara mångsidig, att den uppfattning i dessa delarpå något sätt antytts såsom en balans? Allra sist detta med vapenvägran, Def framställs ibroschyren på så sätt; att vägra värnplikt här hemma i är en behagliggärning. Men om man kommer fill kan man ju ändra sig och ta tillvapen, åtminstone på sandinistregeringens sida. Jag vill fråga om detta antyderom aft man skulle kunna tänka sig en annan syn på orsaken till värnpliktsvägranhär hemma. gäller jubara samvetsskäl som orsak, och samvetetborde ju råda även i eft annat land. Jag villgärna höra-litet flera synpunkter från statsrådetpå om hon anser att broschyren uppfyller kravet på mångsidighet. vet aft har gettSIDA ett allmänt informationsansvar vad gäller internationella frågor inkl,globala rättvisefrågor, Def häfte som vi nu diskuterar. Nedrustningsspiralen,ärett debaffmaterial med avsikt att belysa nedrustningsfrågorna ochupprustningsproblematiken och dess inverkan på bl, a, utveckling,Def är alldeles sant aff mycket av def som står i materialet är kontroversiellaställningstaganden. Jag förstår aff man kan ha olika åsikter om innehålletliksom om balansen mellan de åsikter som kommer fram. Jag menar ändå aft def ärSIDA:s rättighet aft lägga fram ett sådant material, Def är just för att väckadebatt som man har lagt fram det, Def framgår både av förordet och texten påbaksidan, där man säger aft en mängd olika åsikter framförs i broschyren ochaft de skall leda till debatt. Så har ju också skett. Jag kan hålla med om att de områden somär behandlade i häftet inte hör fill SIDA:s mest centrala ansvarsområden, AnL 4 (): Jag tackar för det erkännandet. Detta häfteär inte avsett att vara någon form av undervisningsmaterial om nedrustning,åtminstone infe enligt vad man säger från SIDA, I broschyren står: Def är ettförsök aff i fredsundervisningen föra in.frågorna om internationell solidaritetoch det ömsesidiga beroendet mellan rika och fattiga länder. Jag föreställer mig att fredsundervisningen även SIDAförutan har ganska mycket material som handlar just om problemen medupprustningen, kärnvapenprov, civilmotsfånd osv. Då väntar sig kanske svenskaskolelever aff om SIDA skall komplettera sitt material skulle det vara medinformation om vad man kan göra för att förbättra internafionell solidaritet,om det som borde vara SIDA:s huvuduppgift, nämligen biståndsarbete på defpraktiska planet. Jag tyckte ändå aft jag fick en antydan om aft statsrådetinfe tycker aft broschyren uppfyller kravet på mångsidighet. I så fall vill jaghöra om statsrådet tänker framföra någon form av krifik mot broschyrensensidighet fill den ansvariga myndigheten. Jag ställde ytteriigare en fråga i min interpellation. Dengällde om def skulle bli en mera regimoberoende oriiorienfering av det svenskabiståndet. Jag är inte riktigt säker på att jag har fått något entydigt svar påden frågan. Def finns i den här broschyren tankegångar som gör att man ställersig litet undrande inför regimorienferaf bistånd, åtminstone om det är SID A:stankar som framförs i broschyren. AnL 5 Statsrådet : SIDA ger ut väldigt mycket material. Detmesta av informationsmaterialet handlar om svensk biståndspolitik, olikasvenska och internationella biståndsprojekt. Också sådant har skolorna tillgångtill. Här var det def speciella förhållandet mellan rustning och utveckling sombehandlades, med särskild inriktning på vad detta får för konsekvenser iu-länderna. När anklagar skriften för att vara ensidig. kan jaghävda att hennes urval av citat är något ensidigt. En större mångsidighet än såfinns fakfiskt i broschyren. Jag skall inte ingripa vad gäller debaffmaterial som ettämbetsverk ger ut. Men det är bra att det blir debatt om materialet - det är enallmän synpunkt jag har. Den andra frågan, som moderater gärna driver, baseras påpåståendet aft def svenska biståndet är regimorienferaf, som def heter. Dettaär i grunden fel. Det svenska biståndet har infe varit ett stöd till regimer,men väl till länder där det enligt vår mening föreligger förutsättningar attbedriva eft meningsfullt bistånd i enlighet med de biståndspolitiska målen. NärSverige ger bistånd till ett visst land betyder detta alltså inte - och haraldrig betytt -aft vi därmed till alla delar solidariserar oss med den polifikmottagarlandet bedriver. I en del fall kan vi ha allvarliga betänkligheter moten viss polifik men kan ändå anse biståndet vara meningsfullt i den meningenaff det når uf till utsatta grupper och gynnar våra biståndspolitiskamål. I den här frågan intar jag således precis samma ståndpunktsom har redovisat i en artikel i ,där hon pläderade för fortsatt bistånd fill . Hon säger inledningsvis iartikeln; "Det svenska biståndet till bör fortsätta." "Ett av skälen att fortsätta är att det fortfarande,trots en terrorregim i landet, finns möjlighet aft nå de fattigaste och att hjälpa på ett sätt sominte understödjer regimens förtryck ," Det här är också min åsikt, . Jagkonstaterar att när def kommer till ett praktiskt exempel, t. ex. efter en resaute i verkligheten som den hade gjort, då har vi sammauppfattning. AnL 6 (): Jag vill gärna ge svensk biståndspolitik ochdess företrädare det erkännandet aff denna polifik, kanske delvis fill följd avden mångåriga moderata kritiken, har blivit bättre i den meningen att man nu ärnågot mer kritisk när man ser fill hur pengarna används. Men visst förekommerdef fortfarande mycket bistånd som kan sägas vara ett direkt stöd till regimen.Def kan t. ex. gälla utbetalning av importsföd med stora penningsummor. Jag hållergivetvis med om att det är viktigt att man kontrollerar hur pengarna används. När jag sade att vi skall fortsätta aff hjälpa Etiopienskall det inte tolkas så, aff detta oundvikligen skall ske genom att vifortsätter att ge pengar direkt till regimen. Def finns andra vägar. Att jagtar upp frågan i det här sammanhanget beror naturligtvis på den syn som ges ibroschyren på det man kallar militariseringen i tredje världen. "Ett sätt aft se på militariseringen i tredje världenär att den framförallt sker för att hindra de många fattiga från att få sinrättmätiga del av vinsterna frånnaturresurser och arbete i sina respektive länder. även omkolonierna blivit formellt självständiga så fortsätter utsugningen genom atti-länderna samarbetar med en liten överklass i . Denna överklass kanbara sitta kvar vid makten med stöd av en stark militär apparat," Prot.1986/87:66 Det är klart att regimen i deflesta av våra biståndsmottagarländer sitter 6 februari1987 kvar vid makten endast med stöd avden interna militära apparaten. Debatt vid remiss av proposition 1986/87:79 ärförhållandena i dessa länder. Men om vi nu ser på eller ett annatbiståndsmotfagarland, ,.som är den nuvarande regeringens favorit, såär def ju ovanligt goda exempel på länder som har en regim i uniform. Vore detdå inte på sin plats aft på ett kraftigare sätt försöka orientera biståndetförbi dessa regimer och använda de många andra kanaler som finns eller som mankanske kan upprätta? Jag tycker det är positivt om resultatet av denna debattkan bli aft vi kommer något litet steg längre pä den vägen, där vi försökersprida insatserna och gå förbi regimer som de nu nämnda. De motsvarar alla anspråknär def gäller att verkligen vara militärregimer, även om jag inte delaruppfattningen att avsikten med att dessa länder håller sig med rustningar ocharméer främst är att hindra de fattiga frän aff få del av landefs utveckling.Både och jag vet att många utvecklingsländer kämpar med svårainterna motsättningar och etniska problem och stridigheter som går långttillbaka i historien och aft de kanske är nödtvungna att hålla sig medförsvarsresurser mot inre och ibland även yttre förtryck. Men detta hindrarinte att man skulle kunna styra biståndet förbi regimen. Överläggningen var härmed avslutad. 3 8 Föredrogs och hänvisades 1986/87:77och 78 till skatteutskottet 4 8 Debatt vid remiss av proposition 1986/87:79 Föredrogs proposition 1986/87:79 omförslag till lag om dödens inträde, m.m. AnL 7 i (m): I sitt interpellationssvar till mig itisdags, , förklarade statsministern att det förhållandet attuppgifter ur budgetpropositionen återgivits i massmedia innan denna avlämnatsfill icke är en acceptabel sakernas ordning. I mitt därpå följandeanförande tillät jag mig aft presumera att statsministerns nya ordningsregel,nämligen att "allt material blir offentligt, och därmed tillgängligt, iden stund def läggs på bord", infe enbart skulle gällabudgetpropositionen utan alla proposifioner, och jag erfor ingen invändning motden tolkningen. Dagen innan, , hade nian kunnat läsa iDagens Nyheter att denna tidning kunde "avslöja" innehållet i denforskningsproposition som enligt tidningen skulle avlämnas fill förstden . I förrgår,, kunde man i , under rubriken "Regeringsförslagom dödsbegreppet", fa del av innehållet i den proposition 10 som skall remitteras tillutskott och som anlände till i går. Uppenbarligenmåste informationen ha varit tillgänglig för innan tidningennådde sina läsare. Sådana iakttagelser visar att statsministerns besked från regeringens sida avser att "återge dess givnaföreträdesrätt fill informafion om regeringspropositioner" ännu inteträngt igenom i hela . Statsrådsberedningen bör görasuppmärksam på detta. Propositioner är skrivelser från regeringen tillriksdagen, och det hör till normal hövlighet att innehållet i brev ochskrivelser inte delges offentligheten innan de kommit mottagaren till banda. Detta,herr falman, var allt för den här gången. Överläggningenvar härmed avslutad. Proposition 1986/87:79 hänvisades till socialutskottet. 5 8 Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1986/87:339 av () till miljö- ochenergiministern om visst uttalande om energipolitiken: "Det är bara de obegåvade som inte inser vilkamöjligheter ett nytänkande på energiområdet erbjuder. Alltför niånga inomkraftområdef är förstockade konservativa som fastnat i det egnakampanjmaterialet." "kallar jag dem för 'jesuiter' och 'desista dagarnas heliga'." Med anledning av detta uttalande från miljö- ochenergiminister i anhåller jagaff få ställa följande fråga: På vilket sätt anser statsrådet attett uttalande av ett sådant slag befrämjar regeringens strävan aft fä en såbred uppslutning kring svensk energipolitik som möjligt? 6 8 Kammaren åtskildes .