prot · GA0980 · 1986-12-31 00:00:00 — och statensnaturvårdsverk har avstyrkt inhibition och förklarat att det skulle vara fillnackdel ur miljösynpunkt och medföra onödiga utsläpp om beslutet inhiberades. Innebörden i koncessionsnämndens beslut av den 29 april1983 är att endast råmaterial som innehåller låga kvicksilverhalter, åtminstonelägre än /kg, får upparbetas. När det upptäcktes att ingetråmaterial med så låg kvicksilverhalt finns att tillgå stoppades verksamheten,eftersom såväl , , miljö- och hälsoskyddsnämndensom företaget ansåg att tillståndet inte omfattade det stoft som fanns atttillgå för upparbetning. Med undantag av en kort försökskörning som gjordes pådispens av för att testa reningsutrustning stod företaget stillaunder tills koncessionsnämnden gav tillstånd för verksamheten den16 december. Utan detta fillstånd kan verksamheten inte starta. Det är därför grovt vilseledande uppgifter som såvälkoncessionsnämnden som lämnat att en inhibition skulle varatill nackdel ur miljösynpunkt och innebära onödiga utsläpp. Jag vidhåller mittkrav på att ingen verksamhet som innebär utsläpp av kvicksilver tillåts förränkvicksil-yerrening installerats. Prot.1986/87:80 Eftersom det inteförefaller-rimligt att en central myndighet inom 5 mars1987 miljöområdet ger ekonomiskt stödtill företag och i samband med detta , ,, , översermedmiljöfarligautsläpp, villjag fråga miljöministern om det anförda geranledning till någon åtgärd från regeringens sida. 1986/87:196 av () till statsministern om enkommission för att utreda vapenexporten : Svensk vapenexport är i principförbjuden. Den nu gällande lagen trädde i kraft efter enparlamentarisk utredning, som resulterade i ett antal skärpningar. År 1984inrättades ett särskilt tekniskt-vetenskapligt råd hoskrigsmaterielinspektionen i frågor som gäller gränsdragning mellan civil ochmilitär materiel. 1985 byggdes kontrollen över krigsmaterielexporten utytterligare, bl.a. genom förstärkning av krigsmaterielinspektionen. Samma årbörjade den rådgivande sin verksamhet. I en motion har kds krävt att en plan för total avvecklingav den svenska vapenexporten skall tas fram. Trots skärpningarna och spärrarna för svensk vapenhandelär och utsatta för de mest grava beskyllningarbeträffande vapenexporten. har enrelativt liten och ideellt verkande förening. Svenska freds- ochskiljedomsföreningen, avslöjat hur svenska vapen nått länder, där förvisso intesvenska vapen borde finnas. Det är onekligen komprometterande för ansvarigamyndigheter att en ideellt verkande förening har lättare för att kontrollera,dokumentera och avslöja vapentransaktioner än vad regeringen själv har. har även utländska reportrar och danskasjöfolksförbundet rapporterat om svensk vapenexport, som om den verkligen ägtrum måste betecknas som kriminell och oerhört upprörande. somarbetar med de s.k. Boforsaffärerna fastslår fitt som tätt att utredningenkommer att ta . Det är inte acceptabelt att en polisutredning somsysslar med så grava anklagelser drar ut . Det är heller inte acceptabeltatt "vapenaffärerna" enbart avhandlas bakom konstitutionsutskottetsstängda dörrar. Motovanstående vill jag fråga statsministern; År regeringen beredd att tillsätta en oberoende kommission som fårtill uppgift att utreda svensk vapenexport ? 1986/87:197av () fill statsrådet om statsbidraget tillfristående skolor: beslutade omett statsbidrag för fristående skolor på grundskolenivå. Detta var förstagången ett mera generellt bidragssystem för fristående skolor infördes iSverige, även om bidrag också fidigare förekommit till sådana skolor ibegränsad omfattning. har också ett enhetligt statsbidragssystem förfristående skolor på gymnasial nivå införts. Grunden för bidrag till fristående skolor är att dessa inågon mening skall utgöra ettkomplement fill det vanliga skolsystemet. Bidragssystemet bygger således påuppfattningen att det finns ett värde i att det, utöver den kommunala skolan,finns ett utbildningsutbud av fristående skolor med exempelvis annan pedagogiskinriktning. Den utvärdering av de fristående skolorna som nyligengenomförts av bekräftar också att de fristående skolornautgör ett värdefullt inslag i det totala svenska utbildningsutbudet. Även om införandet av statsbidrag 1982 innebar radikaltförbättrade arbetsvillkor för de fristående skolorna, jämfört med tidigaresituation, är stödet mycket begränsat. Statens bidrag till fristående skolor ärper elev räknat endast ungefär en tredjedel av bidraget till kommunala skolor.Detta innebär att fristående skolor fortfarande präglas av höga avgifter, lågalärarlöner och en allmän stark knapphet på materiella resurser. Även om det kan anses naturligt att ett helt nyttstatsbidragssystem började på en relativt låg nivå, finns det nu anledning attöverväga om denna låga bidragsnivå är berättigad fortsättningsvis. Allvariigaprincipiella invändningar kan resas. Staten har åtagit sig ettfinansieringsansvar för svenska ungdomars utbildning i första hand pågrundskolenivå men för de allra flesta också på gymnasieskolenivå. Samhällethar markerat att det är fullt godtagbart att denna utbildning genomförs ocksåvid en fristående skola. Mot den bakgrunden vore det rimligt att hävda attstaten bör ge i princip samma ekonomiska stöd åt alla barns utbildning. Såstora skillnader som finns mellan vad samhället kostar på elever i denkommunala skolan och elever i fristående skolor är svårt att försvara påprincipiella grunder. Den låga bidragsnivån till fristående skolor leder ocksåsom nämnts till förhållandevis höga skolavgifter. Visserligen anpassas avgifteni allmänhet i praktiken fill föräldrarnas betalningsnivå, och det torde inteförekomma att elever avvisas därför att föräldrarna inte har råd att betala.Trots detta kan avgifterna förmodligen upplevas som ett hinder för föräldrarmed låga eller medelmåttiga inkomster att sätta sina barn vid friståendeskolor. Jämlikhetsskäl talar därför för ett statsbidragssystem som undanröjerbehovet av höga avgifter. Lönenivån vid fristående skolor är i allmänhet betydligtlägre än inom det offentliga skolväsendet. Detta är en förutsättning för attskolorna skall kunna existera. Det kan dock knappast vara acceptabelt i längdenatt en av samhället accepterad och stödd del av utbildningsväsendet bygger sinverksamhet på att lärarna är underbetalda. Det måste därför vara angeläget attanpassa bidragssystemet så, att det är möjligt att ge lärare vid friståendeskolor avtalsenliga löner. har gått sedan beslutade om ettstatsbidragssystem för fristående skolor på grundskolenivå. En utvärdering avden fristående skolans verksamhet har just genomförts. Tiden borde nu varamogen att göra en översyn av statsbidragssystemet i syfte att skapa en bättrelikställighet i fråga om samhällets ekonomiska insatser för skolbarn ioffentliga skolor och barn i fristående skolor. Med hänvisning till vad jag anfört vill jag ställaföljande fråga till statsrådet : År statsrådet beredd att tainitiativ till en översyn av bidragsnivån för statsbidrag till friståendeskolor i syfte ätt skapa större likställighet mellan elever i offentliga ochfristående skolor? 1986/87:198av () till socialministern om försäkringskassornas Organisation: En uppenbar försämring avförsäkringskassornas service lokalt har skett . Mängder avlokalkontor och filialexpeditioner har lagts ned, och många hotas avnedläggning. 1 län har t. ex. 19 filialexpeditioner försvunnit sedan1981. När ett lokalkontor läggs ned på en ort försämrasnärservicen till allmänheten på ett mycket viktigt område. Det uppfattas ocksåav allmänheten som en klar tillbakagång. Det vittnar t. ex. den reaktion omsom mött styrelse i län i samband med beslutet attlägga ned lokalkontor i . Denna åtgärd har mött enkompakt folkstorm. Samtliga politiska partier lokalt har reagerat mycketkraftigt och enigt emot nedläggningen. Ett sådant beslut strider enligt deras uppfattning motgrundfilosofin om likvärdig och rättvis fördelning av samhälletsserviceresurser på det sociala området. Kommunen är för sin del beredd att medverka till att någonform av gemensamt servicekontor kan byggas upp, dit förutom försäkringskassedelenäven en del service kan förläggas, exempelvis arbetsförmedlingsserviceetc. Detta har stött på hinder från sida. Försäkringskasseverksamheten är av. utomordentligbetydelse för de små samhällena i en glesbygd, typ . Motbakgrund av det anförda vill jag fråga socialministern; Är dennedläggningsvåg av lokalkontor och filialkontor inom som t.ex. ägt rum i län i linje med den målsättning som regeringen harbeträffande försäkringskassornas organisation? Om inte, vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att stoppa nedläggningarna ochåterskapa den service lokalt som, i exemplet med , håller på attraseras i glesbygden? 25 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:408 av (vpk) till statsrådet om reseförbudet för vissa invandrare; Den s. k. kommunarresten för vissakurdiska invandrare framstår alltmer som en rättslig absurditet. Det s.k.kurdspåret i'Palmesaken har brutit samman. Det är i stället myndigheternastrovärdighet som är skakad. Misstanke om brott mot de arrestdrabbade harkunnat avvisas. För flera av dem gäller, att de är rotfasta i sedanlänge och aldrig gjort sig skyldiga till minsta förseelse. Det är en groteskoch oproportionerlig inskränkning i deras civila rättigheter, som de drabbas avtill följd av en tvivelaktig myndighetsutövning. Detta måste äntligen rättastill. Mot nämnda bakgrund vill jag ställa följande fråga tillstatsrådet ; När ämnar regeringen upphävakommunarresten för de kurdiska invandrare som ej är misstänkta för eller harbegått något brott? 1986/87:409 av (vpk) till statsrådet om missförhållanden vid vissa flyktingförläggningar: Vid en flyktingförläggning iÖstergötland råder stor överbeläggning med allvarliga missförhållanden somföljd. Där finns omkring 300 flyktingar, varav många barn, från flera länder.Trångboddheten är stor, sålunda bor t. ex. en familj om två vuxna och fyra barni ett rum ". De hygieniska förhållandena är otillfredsställande. Trots att anläggningen är en slussförläggning tvingasmånga till månadslång väntan i sysslolöshet och ovisshet, vilket gör lägetännu allvarligare. Verksamheten bedrivs i privat regi, men finansieras med statligamedel. Jag villfråga invandrarministern: Vilka åtgärder kommer regeringenatt vidta för att förbättra förhållandena vid flyktingförläggningar? 1986/87:410 av () till statsrådet om tillvaratagande av flyktingars tidigare utbildning ochyrkeserfarenhet; fick ca 17OOOflyktingar uppehållstillstånd i . Många av dessa - kanske de flesta -upplever passiviteten och bidragsberoendet som något mycket negativt. Därför ärdet bra att statens invandrarverk nu tagit initiativ till den s. k.Skånemodellen, som innebär att flyktingarna inte bara skall få lära sig svenskautan även erbjudas praktikplatser i stället för socialbidrag under det förstaåret. Många flyktingar är mycket välutbildade i sitt hemland. Mångahar akademisk utbildning. Andra är utbildade inom vård- eller serviceyrken, där Prot.1986/87:80 det råder brist på arbetskraft . Tar vi till vara detkunnande som våra flyktingar/invandrare besitter ochger vi dem särskilt avpassad utbildning för att desnarast möjligt skall kunna känna glädjen över att vara en resurs i sitt Min fråga tillinvandrarministern är; Vilka åtgärder har vidtagits ellerplaneras nu för att snabbt tillvarata flyktingarnas tidigare utbildning ochyrkeserfarenheter? 1986/87:411 av () till statsrådet om situationen vid vissa slussförläggningar för invandrarflyktingar: Situationen vid vissaslussförläggningar för invandrarflyktingar är besvärliga, bl.a. förläggningenBocksjön i . Anledningen är att flyktingtillströmningen för åren 1985och 1986 är större än beräknat. Riksdagsbeslutet ominvandrarflyktingarna var beräknat på ett antal av 5 000 , men för bådaåren har vi fått motta ca 15 000 flyktingar. Avsikten är att en flykting som placeras på enslussförläggning endast skall vara där en . Det verkligaförhållandet är att vistelsen kan bli upp innan flyktingenkommer till en utredningsförläggning. Därförvill jag fråga invandrarministern: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för bättre anpassning till den ökande flyktingtillströmningen? 1986/87:412 av () till bostadsministern omhyreshöjningarna för lokaler i : De höga och snabbt ökandelokalhyrorna är ett växande problem i de centrala delarna av , Riskenär stor att småbutiker och närservice slås ut. Som exempel kan nämnas att avser atthöja hyran för vid från /årtill /år. Är regeringen beredd att ta initiativ för att motverka extremahyreshöjningar för lokaler i och andra områden i liknandesituation? 26 §Kammaren åtskildes .