prot · GA0917 · 1986-12-31 00:00:00 — Inför varje boksluthar högtidliga löften om bättre resultat getts inför massmediauppbåd - iblandmed som dyrbart dragplåster, andra gånger när koncernchefen bytts utefter alltför hård kritik från anställda och omgivning. Vpk har i likhet med många Eiserfackklubbar år efter årkrävt en öppen redovisning av Eiserkoncernens affärer utan att lyckas. I mångafall har de olika dotterbolagen i koncernen under Statsföretags ellerProcordias ledning haft ett ledargarnityr som i odemokratisk anda överträffatde värsta patriarkerna och fekobaronerna i förgången tid. De kvinnor som i fackligoch politisk medvetenhet krävt sin lagstadgade rätt till förhandlingar och Prot.1986/87:17 information i t.ex. och har mötts avokunskap och översittarattittyder från ett manligtetablissemang i Eiser och Stafsfö-retag. De anställda som begärt att få fa över Eiserföretag iförvissning om att det funnits utvecklingsmöjligheter utanför den statligaöverhögheten har mötts med kalla handen. När nu en grupp manliga individer påtoppnivå, som år drivit Eiserkoncernen med förlust, påstår atf de villutveckla sina fabrikörstalanger som ägare i stället för som högavlönadestatstjänstemän, får de statens och samtycke. Det kan synas som omstatens engagemang i Eiser får ett stilenligt slut. Men i de bygder iSjuhäradsbygden och , , och där tekoarbetareinifrån följt Eisers uppgång och fall är bitterheten stor. Man frågar sig huren socialdemokratisk regering kan bevittna denna affär utan att ingripa. Hurskall de återstående anställda inom Eiser kunna lita på att fabrikörsandandenna gång är mindre äventyrlig än förut? Jag vill med hänvisning fill ovan återgivna uttalanden ochden diskussion som förs bland de anställda fråga följande; Vilka garantier får staten iutbyte mof eftergifter till de nya privata ägarna på 60 milj. kr. förutom den krona som ägarna skall betala fill ? Hur många anställda kan räkna med att ha sina arbeten kvar och under hur lång fid kommer de i så fall att ha det? Har den sistekoncernchefen, , och regeringens fulla förtroendeefter de senaste årens mångmiljonförlusfer, etc? Hur tolkarindustriministern uttalanden om en ny fabrikörsanda ochfiexibilifet, som skall prägla den nya privatägda koncernen? 20 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:103 av (fp) till utrikesministern omåtgärder för att möjliggöra för viss Sovjefmedborgare aft förena sig med sinaföräldrar i : Avser regeringen göra något och iså fall vad för att stödja och kamp för atf förmåSovjetunionen att låta deras dotter förena sig med dem i ? 1986/87:104 av förste vice falman ()fill finansministern om den s, k, engångsskattens fördelning på de olikapensionsspararna; Finansministern ansåg under den allmänpolitiska debattenaft det var rimligt real avkastning på pensionssparandet. Den som sparat o länge och endast nått t, ex. i real avkastning borde då enligt finansministernssätt atf se inte drabbas av skaften. - Enligtvilka principer anser finansministern att försäkringsbolagen skall PrOt.1986/87:17 fördela den s, k, engångsskatten på de olika pensionsspararna? Skalldetta godtyckligt avgöras av försäkringsbolagen eller avserfinansministern att detta skall fastställas i lag? 1986/87:105 av () tilljustifieministern om ökat samhällsskydd för brott av psykiskt avvikandepersoner; En del av våldsbrottsligheten ivårt land, ibland den mest brutala som mord, grov misshandel, våldtäkt och rån,begås av personer som av domstolen döms till sluten psykiatrisk vård i ställetför ett flerårigt fängelsestraff. Som ett led i behandlingen beviljas dessa lagöverträdare -ibland efter en relativt kort vårdtid- permission, och efter hand beslutas omförsöksutskrivning. ute i samhället finns infe bara ensärskild risk för återfall i brott. Det har också förekommit att allvarligabrott har förövats. Allmänheten ifrågasätter allt oftare effektiviteten isamhällsskyddet mot sådana personers kriminalitet. Mot dennabakgrund vill jag fråga; Är justitieministern beredd attvidta åtgärder för att stärka samhällsskyddet för brott av psykiskt avvikandepersoner? 1986/87:106 av (vpk) till justitieministern omomhändertagande av barn i samband med utvisning; Under dramatiska pmständighetertogs en 16 månaders peruansk fiicka om hand av polisen. Gripandetskedde efter beslut om utvisning och ledde till att ett oskyldigt barn heltskildes från sina anhöriga . Med anledning av def inträffade frågar jagjustitieministern: Har polisen rätt atttvångsomhänderta barn och skilja barn från deras anhöriga i samband medutvisning? 1986/87:107av LeifOlsson (fp) till industriministern om Invesfs verksamhet iRixö: , som tillkom isamband med det s. k. Uddevallapaketet, bedriver genom NyaStålservice, NSS, sprängning och utskeppning av skrotsten i Rixö stenbrott iBrastad, . Trots ett flertal åläggariden om skyddsåtgärder av olikaslag har vid ett flertal tillfällen allvarliga tillbud förekommit. Sålunda harsprängsten haglat över en intilliggande tätbebyggelse. Ofta harstendammoln drivit in över Rixö tätort. Dessutom är bullerstörningarna mycketomfattande, Alla dessa störningar har bl, a, bidragit till mycket storapsykiska påfrestningar för befolkningen. Prot.1986/87:17 Med anledning av vad jag anförtvill jag fråga industriministern: ---------------------- Vadavser industriministern vidta för åtgärder för att Invesfs Meddelande om frågor verksamhet iRixö skall bedrivas så att befolkningen i infilliggande bebyggelse ej behöverleva i ständig oro för liv och egendom? 1986/87:108 av () tillindustriministern om anställningstryggheten i Eiserkoncernen: Statliga har såltEiserkoncernen med drygt 1 450 anställda för . Köpare är nuvarandekoncernchefen fillsammans med några andra chefer inom företaget. Enligt uppgift i massmedia kommer staten att betalaskulder och skjuta till startkapital på tillsammans omkring 60 milj, kr. AttEiser nu blir privatägt är troligen en riktig utveckling. Det sätt pä vilketföretaget skötts har varit olyckligt både för de anställda ochför de bygder där Eiser varit verksamt. Frågan är om de statligt anställda företagsledarna - nusom privata företagare-kommer aft lyckas bättre än vad man gjort.Kominer man att som bedriva verksamhet i , , och ?Eller fortsätter man att lägga ned i och flytta till ? Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till industriministern: Vilka garantier har staten fått föratt de 60 miljoner som sätts in verkligen kommer aft trygga jobben för déanställda i ? 1986/87:109 av () till bostadsministern omåtgärder för att underlätta bostadsbyggandet: Under en följd av år harbyggkostnaderna ökat kraftigt. Den statliga bosfadsbetalningen har intefillåtits följa med i samma snabba ökningstakt med det vällovliga syftet atthålla byggkostnaderna under press och kostnaderna för staten nere, Def har bildats ett allt större gap mellanproduktionskostnaderna och den statliga bostadsbelåningen. Det har uppstått vadsom populärt kallas en "överkostnad" för byggandet av bosfäder.Resultatet har blivit aft def i många kommuner blivit svårt att genomföra defplanerade bostadsbyggandet. Regeringen har också för storstadsområdena medverkat tillaft höja ortskoefficenten och därmed underiätfat bostadsbyggandet på vissaorter. Problemet kvarstår emellertid för många andra kommuner i landet. 1 riskerar t, ex, bostadsbyggandet i atfhalveras. De övriga kommunerna i länet har också mycket stora problem attpressa' produktionskostnaderna så att statlig belåning kan erhållas, 86 Min fråga är därför: Är bostadsministern beredd attmedverka till att ortskoefficenten höjs, så att det planerade bostadsbyggandetunderlätfas och kan fullföljas? 1986/87:110 av () till finansministern omstatens aktieinnehav i : Den nye generaldirektören förbankinspektionen har i en tidningsintervju sagt att ingen bör få äga mer än ca10 % av en bank. Jag vill därför fråga finansministern: När avser regeringen att sälja ut statens aktiemajoritet iPK-banken? 1986/87:111 av () till statsrådet ,Å, om politisk marknadsföring: En viktig del av konsumentrörelsenoch därmed arbetsuppgifter är att bevaka näringslivets marknadsföringsä att konsumenterna inte vilseleds av falsk marknadsföring. Konsumenter av politisk marknadsföring är inte skyddade påsamma sätt med följd att många exempel finns på aft framstående polifiker,särskilt i valrörelser, marknadsför sitt polifiska budskap på ett sätt somuppenbarligen är falskt. Vad avser konsumentministern attgöra för att jämställa politisk marknadsföring med gängse marknadsföring, såatt konsumenterna får ett adekvat skydd mot falsk propaganda? 1986/87:112 av () till jordbruksministern omjordbrukarnas ekonomiska villkor: En jordbrukare, som inköpt sin gårdtill av lantbruksnämnden fastställt pris och som därefter börjat sin rörelsemed att köpa djur, riiaskiner, utsäde, gödning och allt annat som behövs,finner snart atf hans rörelse blott förräntar halva def kapital som han nedlagti sin rörelse. Någon lön till jordbrukaren finns givetvis inget utrymme fill. Vad avser jordbruksministern att göra åt deffa oacceptablaförhållande? 11 §Kammaren åtskildes .