prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Anslaget till Gotlandstrafiken skall fastställasav . Den trafiken är en ännu hetare fråga än den var för ett ärsedan. Regeringen har efter månaders resultatlösa förhandlingar mellantransportrådet och det tidigare ^koncessiortsföretaget slutitavtal med ett nytt rederi i trafiken, . Jag trorinte att det är bara kostnaderna som har spelat in när Gotlandsbolaget intehar förmått ge ett ^antagbart bud på trafiken, utan det är nog ocksålångsiktighet, tonnageutnyttjande osv. Hurdet nya bolaget väljer att lägga trafiken kan diskuteras. Det väsentliga isammanhanget är att huvudansvaret åvilar . Det är på detföretaget, som kraven skall ställas. De trafikkrav som vi gotlänningar i förstahand ställer och har rätt att ställa är en god trafik till rimlig kostnad ochde därav föranledda arbetstillfällena tillGotland. Det är naturligtvis olyckligt att besked om trafiken har dröjt, främstför de människor som har sin utkomst direkt eller indirekt genom trafiken tilloch från . Vihar fått goda illustrationer av hur det fungerar närprivatföretag skall bedriva trafikverksamhet som det bör vara en samhälleliguppgift att bedriva. Vi har fått se ett resultat av den konkurrens som deborgerliga partierna ville ha in i Gotlandstrafiken. Vi har fått se hurarbetstillfällen blivit bara en del i en förhandling som ^hartdlat om avskrivningar,kapitalkostnader och ^reavinstsdelnirtg. Jaghar tidigare ^motiorterat om förstatligande av Gotlandstrafiken^,^ och det ärfortfarande min bestämda uppfattning att den borde förstatligas. Endast detfaktum att ett tioårigt avtal nu slutits om trafiken gör att jag inte tillfullo kart stödja reservationen från vpk i det här stycket. Det^finrts fördelar med att vi får ett långsiktigt avtal, när vi nu inte har någotparlamentariskt underlag för ett förstatligande. Avtalet är slutet och skullebli besvärligt för staten att ta sig ur. Det finns ingen anledning att stoppaännu mera pengar i färjeföretagen för att köpa oss en statlig trafik för dagen.Därför accepterar jag med tvekan denna, ur gotländsk socialdemokratissynvinkel, ^andrahandslösning. Det har talats en hel del om handikappanpassning av kommunikationsmedeltidigare här . Jag vill anknyta till det beträffande Gotlandstrafikenssydliga gren, nämligen ^Oskarshamnstrafiken. under låg-och ^mellartsäsong måste Gotlandstrafikanter numera färdas med en lastfärja.Det säger sig självt att handikappade och även äldre, småbarnsföräldrar ^m. fl.helt enkelt ^utestärtgs från den trafiken. Mångariksdagsledamöter har efter det att beslutade om det som kallades"vissa utbudsförändringar" varit på -konfronterade medgotlänningarnas berättigade missnöje, för att inte säga ilska - och förklaratatt de inte kunde tänka sig att beslutet skulle få de följder det fått. Dethade annars varit enkelt för dem om de bara hade lyssnat på debatten. Vi varmycket tydliga där. Deriksdagsledamöter som gett uttryck för sådan förvåning har möjlighet attåterupprätta sig genom att rösta för motion ^N608 som jag härmed, herr talman,yrkar bifall till. ochjag har i den motionen begärt att Oskarshamnstrafiken även skallbedrivas i samma ^omfattnirtg som före ^höstert 1986. Utskottethar för all del skrivit ganska positivt om att det rör sig om enövergångslösning som bör få kortaste möjliga varaktighet. Men man har inte sagtnågonting om när den skall avskaffas. Vad vi vill ha är ett klart uttalandefrån sida ^angåertde höstens trafik och en klar markering förframtiden av att vi inte accepterar att fraktas med lastfärja. Sånågra ord till slut om gotlänningarnas inflytande över trafiken. Det har sagtsförr i denna kammare, och jag säger det gärna igen: Färjelinjerna är vår väg.Bra kommunikationer är av grundläggande betydelse för oss. 1986/87:127 20maj 1987 ^Prot.1986/87:127 Vi ser fram emot det råd för ^Gotlandstrafiken som förstaviserades från transportrådeti höstas och som såvitt jag vet behandlas ikommunikationsdepartementet. Den frågan bör snart komma till sin lösning. Ensådan Gotlandsdelegation bör få inflytande över hela ^trafiksituafio-^nen, inteminst i ^regionalpolitiskt hänseende, och jag ser fram emot dess tillkomst. 198 () replik: är kritisk mot trafiken på det södra omloppet. Jagtänker närmast på färjan ^Gute. Den trafik som upprätthölls förravintersäsongen på det södra omloppet var en övergångslösning i avvaktan på ettnytt avtal. skalltransportrådet behandla Gotlandstrafikens turlistor för , och jagkan lova att vi då skall beakta de synpunkter som har framförthär när det gäller trafiken med färjan ^Gute. 199 ^(m): Jag ber först att få instämma i ^Gunhilds ^Bolanders anförande; efterdet finns inte så mycket mer att tillfoga. Jag ber också att få yrka bifalltill centerreservation nr 2, där man talar om det olämpliga i atttransportrådet handlägger frågor som rör Gotlandstrafiken. Jagskall bara med några ord beröra medelsanvisningen. Vi har ju att ta ställningtill transportstödet i vad gäller ^färjtrafiken till . Transportrådetberäknar ^kostnaderrta till 45 milj. kr. Det är fortfarande ett förslagsanslag,alltså ett anslag som kan överskridas. Jag är rädd för att det kommer att skeockså. Det är stor risk, eftersom ^transporträdet tecknat avtal medett nytt, börsnoterat rederi, . Det är ett rederi somsaknar erfarenhet av färjetrafik och dess värre också saknar lämpligt tonnage. Somen första åtgärd har det nya rederiet nu chartrat in Gotlandsbolagets fartygM/S till en kostnad av 31 milj. kr. Det innebär alltsåen tillkommande kostnad på 16 milj. kr. i jämförelse medGotlandsbolagets kostnader. Detta är viktigt att observera. Till detta kommeratt tre underentreprenörer har måst anlitas. Transportrådethar alltså gett koncession till ett rederi som, enligt vad jag förstår, intehar för avsikt att utföra trafiken. Jag undrar hur det egentligen stämmer medkoncessionslagstiftningen. kommer egentligen endast attskylta med sitt namn. Och - hur stämmer det med den långsiktighet somUlla och har talat om här ? Och inflytande ochkontroll med en sådan mängd bolag i en enda röra? Såhar vi alltså nu ett fartyg . Ytterligare tonnage måsteanskaffas, och tillkommande kapitalkostnader kommer att ligga mellan 10 och 30milj. Det nyabolaget skall också kunna konkurrera med sina statsunderstödda fartyg.^Katamaraner är lösenordet just , och på dessa fartyg skall, har jag läst,bl. a. militären transporteras ungefärlig intäkt av 10 milj. kr. -alltså bortfallande pengar från den andratrafiken. Det finns också i detnya, ännu mycket hemliga, avtalet en klausul om eventuellfördelning av en reavinst vid fartygsförsäljning, men ett inhyrt fartyg kanknappast ge någon reavinst, bara kostnader. Staten har träffat ett dyrt och diffust avtal. Transportstödet blirsäkerligen avsevärt mycket högre än beräknat. Jag hoppas att transportrådethar informerat regeringen om detta, så att staten är beredd att ta sitt ansvar. Vihörde i gårdagens ^interpellationsdebatt hur kommunikationsministern påminde . Det var då förslagsanslaget överskreds med drygt 30 milj. kr., ochdet var då som för enda gången uttalade att överskridandet var förstort och att det var nödvändigt med en översyn av Gotlandstrafiken. Den harskett, och resultatet har blivit det här. Härfinns alltså många utgiftsposter, och därför är öron på mycketstor. Kommer taxorna att höjas? Blir turtätheten lägre? Kommer Gotlandsrabattenatt tas bort? Det kan förstås bli åtgärder för att inte transportrådet skallförlora sitt ansikte. Kanske regeringens talesman kan lugna befolkningmed att så inte kommer att bli fallet. Självfalletvore det bra om jag skulle ha fel i de antaganden som jag har redovisat, ochdärför yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. En bättre och mindre subventionsberoende trafik ärgivetvis vad vi måste sträva efter. Det önskar också vi som bor på . 200 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp); Kommunikationsministern undrade i ^interpellationsdebat^ten i går hurmycket tid vi skulle ägna åt det, som han sade, kära ämnetGotlandstrafiken. Jag skall be att få ta i anspråk för dettaämne. Folkpartietyrkar bifall till hemställan i utskottets betänkande och har ingen reservationfogad till detta. Men i denna fråga händer saker och ting snabbt. Situationen är förändrad bl. a. vad gäller inriktningen på den motion som KjellJohansson och jag har väckt om betydelsen av som hemmahamn. Detnya rederiet utfästelse i detta avseende - som fannsvid justeringen av betänkandet - verkar ha minskat drastiskt efter det träffadeavtal som rederiet träffat med ^Line och som ^Bolanderredogjorde för. Alltför få arbetstillfällen ser nu ut att bli kvar för deanställda på och från . Ävenom jag helt delar ^Bolanders oro måste jag ändå få säga att vi ärskyldiga att ge en rättvis chans att lösa trafikproblemenmed den höga ambitionsnivå rederiet säger sig ha. Min stora förhoppning är attom rederiet lyckas kanske det kan bidra till att det inom andra områden blirfler ^arbetsfillfällen på ^ön, t. ex. inom turistnäringen. Då har någotpositivt hänt. Men jag delar den oro som visas på denna punkt. Inteheller beträffande ett annat motionskrav från har utvecklingengått i den riktning vi önskar. Gotlänningarna vill ha ett kommunikationsrådmed inflytande, vilket och jag har motionerat om. hardepartementet föreslagit att en delegation skall utses inom ramen förtransportrådet. Men så vill verken eller kommunen på Gotlandbadet. Såvitt jag'vet är frågan öppen. Det har även tidigare i 1986/87:127 20maj 1987 kväll nämnts att man intevet vad som skall hända. Jag hoppas man snabbt försöker finna nya lösningar. Jag hartidigare här i kammaren på olika sätt tagit upp frågan om ^tonrtaget påOskarshamnslinjen. Jag hoppas utskottets skrivning och kommunikationsministernslöfte om användning av ^Gute som en övergångslösning gäller. Jag hoppas attlöftet i och med maj månads utgång är uppfyllt! Turlistan för hösten är under utarbetande,men kommunikationsministern har på given fråga tyvärr inte velat ge någotlöfte^.^ Han hänvisade^,^ liksom , till möjligheten att överklaga.Men jag föreslår nu som jag gjorde då att det är bättre att lägga ett förslagsom är bra från början. Transportstödettill för innevarande budgetår är 59 milj. kr, men beräknas bli avsevärtlägre bl. a. genom låga oljepriser. För nästa budgetår är anslaget 52 milj. kr.Hur tonnagefrågan skall lösas på Nynäshamnslinjen är klartgenom att hyrs in. Men hur blir det på Oskarshamnlinjen? Trafikenmellan och kommer att bedrivas utanstatsunderstöd. Först kom beskedet från regeringen mycket sent, sedan dröjdeGotlandsbolaget med besked, och därefter dröjde transportrådet med besked.Rutten har därför inte skrivits in i några turistbroschyrer ellerfärjetidtabeller, vilket ^naturligtvis-är till stor nackdel för tillströmningenav resande. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. 201 ^(s): Herrtalman^!^ ^Nyvall står helt bakom detta betänkande, men ändåkritiserar hon det. Det finns ett ordspråk som säger; Mycket skall man höra, innan öronenfaller av, 202 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp): Herr talman! Jag har förklarat att när betänkandetjusterades var förhållandena annorlunda än vad de är . Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa^arbetsplenum,) 1986/87:24om anslag till ^SMHI och vissa andra ^insfitut ^(prop, 1986/87:100 delvis). Beträffande detta ärende meddelade tredje vicetalmannen att ingen talare var anmäld, (Beslut i ärendet skulle fattas vidnästa ^arbetsplenum,) 16 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skullefortsättas vid ^morgonda-^gerts sammanträde. 17 § Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1986/87:618 av Görel^Bohlin ^(m) till ^kommunikafionsministern om utbildningen av flygledare, ^m.^m. Flygtrafikledningenpå , liksom på flera av våra civila flygplatser, är ^underbemannad.Enligt uppgifter har flygledarna ett övertidsuttag söm de själva menar passeratgränsen för vad de orkar med. Det kvalificerade och stressandearbetet med ^flygledningen kan måhända leda till ^risksituationér om personalenpressas alltför hårt. Situationen för flygledarna har i och med luftfartensutveckling blivit allt hårdare. För en fortsatt positiv utveckling av^lliftfarten kan därför ^flygledarsituationen visa sig vara en^kapacitetsbegränsande faktor liksom pilottillgången. Vadhar gjorts och vad avser kommunikationsministern att göra för att "snabbaupp" utbildningen av flygledare och för att möta den väntade utvecklingeninom luftfarten? 18 § Kammaren åtskildeskl. 1986/87:127 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Talmannen 21, 40 Förste vice talmannen 69,74, 78, 83 vice talmannen 3,88, 94, 97, 103, 105, 116, 121 ^Allmér, ^(m) 128,138, 140, 147, 150 , (vpk) 12,19, 46, 50 ^Biörck, , i^Värmdö ^(m) 4, 103 ^Biörsmark, () 114 , ^(m) 17,21, 31, 36, 40, 68, 78, 81, 82, 83, 88, 94 ^Bolander, ()170, 173, 174 ^Cederqvist, ^Wivi-Anne^(s) 74, 77, 101 ^Chrisopoulos, (vpk) 73, 76, 77 , (vpk)162, 163 De ^Geer, () 116 ^Edgren, ^Margitta (fp)84, 87 ^ , ^(m)l]9. , () 157 Fiskesjö, ^Berfil, tredjevice talman (c) 9,18, 20,24, 37,50, 53, 58, 62, 83,86, 118^Fleetwood, ^(m) 72, 100, 101 , () 105, 110 ^Friggebo,() 6, 24, 32, 37, 42, 51, 54 , ^Lars-Ove (vpk) 118 , Bo (vpk) 26, 34, 38, 91, 98, 101, 102,141, 148, 171, 173 ^Nyvall, () 160, 165, 166, 167, 168,169, 177, 178 ^Ingvardsson, ^Margö (vpk) 124, 126, 127 , ^(s)159 , ^(s) 63, 67, 68, 92, 94, 96 , ^Lar^z^ (c) 133,139, 140, 146, 149, 153, 155 , ^(s) 142, 148, 150, 154, 155Kindbom, () 44, 51, 54, 71, 91, 116 Länder, ^Jari ^(s) 166, 168 ,^(s) 108, 117 Lekberg, ^(s) 119 , ^(s) 80, 82, 83, 113 , ()55, 62, 63, 66, 68, 69, 76, 78, 97, 102 , , i ^(m) 176^Nyhage, Hans ^(m) 94, 96, 110, 151, 154, 155 , ^(s) 85, 87, 174Sandberg-Fries, ^(s) 125, 126, 127 , () 90, 93, 112Svensson, (vpk) 27, 35, 39 , ^(s) 14, 20, 21, 29, 35, 47, 52,54 ^Söderqvist, ^Oswald (vpk) 59, 62, 63, 66, 67, 69, 107, 109 ^Tammenoksa, ^(.s) 156 ^Prot. , ^(s).169 1986/87:127 ^Wilson,^Ca^r^i-Johan (fp) 131, 138, 147, 150 ^Wohlin-Andersson, () 115, 161, 163, 164, 165 Östrand, ^(s)163, 165, 172, 174, 176, 178