prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Syftetmed förslagen är därvid att försöka förhindra att ungdomar tas in på en vissutbildning. I det första fallet skall man försöka bedöma vilka anlagoch färdigheter som behövs i ett visst yrke, och sedan skall man se orneleverna har dessa anlag och färdigheter. Tanken bygger på att det finns enmycket stor överensstämmelse mellan utbildning på de yrkesinriktade linjernaoch den framtida yrkesverk- samheten.Undersökningar har visat att så emellertid inte alltid är fallet. Vilka anlagoch färdigheter är det egentligen som skall ligga till grund för en bedömningav lämpligheten när kanske inte rner än kommer att vara verksamma inom detyrke som linjen utbildar för? Det andra problemet blir att avgöra hur den bedömningenskall gå till och vilka elever som skall få bedömas på andra grunder än sinabetyg. Alternativt kan man ju låta alla elever bedömas på detta sätt. Hur manän gör leder det sannolikt till större problem än dem man velat lösa. Attinföra ett bedömingsförfarande vid sidan om betygen är kostsamt och omständligtvare sig man gör det för enstaka elever eller för alla. Det är enligt minmening acceptabelt bara i de fall där ett anlags- eller lämplighetstest är enabsolut förutsättning för en framfida yrkesverksamhet och där överensstämmelsenmellan utbildning och yrkesval är mycket stor. Det gäller t: ex. intagningentill dansarutbildningen. I andra fall måste det vara mycket lättare-och bättre- att råda böt på problemen genom att ge eleverna möjlighet att höja sina betyggenom kompletterande studier, så att de blir mera konkurrenskraftiga. Det ärför övrigt ett förslag som vi moderater länge har fört fram för att visa på attdet är viktigt med goda förkunskaper för att klara studierna och för attgarantera en viss kvalitet pä utbildningen i gymnasieskolan. Men det är enligt min mening en väsentlig skillnad mellanatt införa någon form av lämplighetsbedömning som grund för intagning tillgymnasieskolans linjer och att ställa krav på en viss betygsnivå i de ämnen somär väsentliga för den kommande utbildningen. Det förra är en metod som gerutrymme för subjektiva bedömningar och därmed också för godtycke. Att kräva enviss betygsnivå ger i stället ett objektivt mått på vilka kunskaper ochfärdigheter som behövs för att eleverna skall klara en viss utbildning. Samma invändningar kan också riktas mot förslag tilllämplighetstest som tar sikte på att sortera bort ungdomar från en utbildningdärför att de skulle kunna vara olämpliga i ett visst yrke. Jag har storrespekt för de problem som har visat sig kunna uppträda med enstaka ungdomarfrån sociala servicelinjen, men jag är ändå mycket tveksam till förslag av deninnebörden. Jag tycker att det är fel att hindra en 16-åring från att få eiiviss utbildning därför att någon annan har gjort bedömningen att han eller honinte är lämplig för ett visst yrke. Jag tycker att detta vittnar om en visspessimism inför människors möjligheter att utvecklas. Den bristandelämpligheten kan ju hos en del ungdomar framför allt vara en fråga omomogenhet, och den botas inte av utspärrning från en gymnasielinje. En mera realistisk väg vore kanske att i stället görasociala servicelinjen till en påbyggnadsutbildning för vilken man kan ställakrav på viss ålder, viss betygsnivå i karaktärsämnen och/eller yrkeserfarenhet.En del ungdomar som väljer sociala servicelinjen skulle säkert må bättreav att först gä t. ex. konsumtionslinjen och därefter med litet större mognadoch mänsklig , erfarenhet kunna avgöra om en vårdutbildning är den lämpligapåbyggnaden. Jag har inget eget yrkande på denna punkt,utan jag får återkomma om föreslår några förändringar avtillträdesreglerna. Jag har bara velat visa att frågan om lärnplighetstestrymmer fler aspekter än man kanske vid första påseendet föreställer sig. Vissa gymnasieskot-frågor m. m. . Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. AnL 135GÖRAN (): gjorde så många påståenden isin senaste replik - förmodligen eftersom han räknade med att jag inte skulleha någon ytterligare replikrätt - att jag ser mig föranlåten att begära ordetpå nytt. talade om att det skulle stå i strid medgrundskolans breda utbildningar att ställa krav på förkunskaper för inträdetill gymnasieskolan. Men, , är det bättre att göra som man görnu, att man helt enkelt lurar eleverna och säger: Oavsett vad ni har läst ochgjort i är ni kapabla att klara av vilken utbildning som helst igymnasieskolan? Så är det ju inte, eller hur ? Är det då interenhårigare och rimligare att och andra myndigheter klargör att vissasaker krävs för att man skall ha en rimlig chans att klara den utbildning mansöker till? Det är ett krav som måste kunna ställas på skolpolitikeratt vi inte bedriver en verksamhet som faktiskt medvetet lurar eleverna. Sedan sade att vi moderater aldrig stårfast vid tidigare beslut- bl. a. med hänvisning till att vi ställer dessa krav,som skulle stå i strid med det beslut som fattades beträffande Lgr 80. Men detmåste väl ändå vara på det sättet, , att beslut som visar siginte fungera aldrig kan få vara så sakrosankta att de inte kan bli föremål föromprövning när det de facto visar sig att saker och ting inte fungerar! Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sammanträde, seprot. AnL 136 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nii till att debatterautbildningsutskottets betänkande 5 om vissa skolorganisatoriska frågor m. m. Vissaskolorganisatoriska frågor m. m. AnL 137BIRGITTA RYDLE (m): Till utbildningsutskottets betänkande nr 5 ärfyra reservationer fogade. Jag vill kommentera två av dem särskilt. Reservation nr 3 rör betyg i orienteringsämnen pågrundskolans högstadium. Vi har åtskilliga gånger här i kammaren diskuterat fråganom ämnesbetyg kontra blockbetyg i de samhälls- resp. naturorienterade ämnena.Under alla år har damoklessvärdet hängt över eleverna: vi få behålla våraämnesbetyg eller inte? Utskottsmajoriteten skriver att det i Lgr 80 inte är frågaom att ersätta studierna i de enskilda orienteringsämnena pä grundskolanshögstadium med en totalintegrering av ämnena i ämnesblock. Undervisningen skallbestå av både ämnesundervisning och ämnessamverkan, säger utskottsmajoriteten.Det låter ju bra. Men verkligheten är en annan. För sedan gick visserligen skolminister ut och lovade - trots vad SÖ hade föreslagit - att inte tvinga påelever och lärare ett blockbetygssystem.I varje fall inte , tillade han. Men vad händer sedan? Det finns, fru talman, grundad anledning att misstänka attsocialdemokraterna - om de håller sig kvar vid makten efter nästa val - kommeratt genomdriva obligatorisk blockundervisning inom SO- och NO-ämnena. Detskulle bli ett första steg mot den av socialdemokraterna förhärligadebetygsfria skolan. Vi moderater hävdar bestämt att gränserna mellan de olikaämnena inom de olika blocken inte får suddas ut. Vårt samlade vetande är grupperat i ämnesspecifikaområden. Eleverna måste få träning att orientera sig i varje ämne som ingår iresp. Kunskaper i vart och ett av ämnena är en förutsättning för atteleverna skall kunna förstå sambandet och helheten. Elevernas intresse förolika ämnen väcks också genom en klart inriktad ämnesvis undervisning. Det ären mycket viktig faktor i diskussionen om betygsgivningen. Viktiga ärockså elevernas synpunkter. Låt mig referera några: "Annars vet man ju inte vad man skall koncentrera sigpå. Jag använder betyget för att se var jagstår. Jag tävlar inte med någonannan än mig själv." "En trea i SO eller NO säger ingenting, för en fyraeller femma i ett av ämnena kan ju försvinna. Betyget blir värdelöst, men detär kanske dit man vill komma. Om betygen ändå är värdelösa kan man ju avskaffadem," Detta varvad några elever har sagt. Elever är kloka. De märker avsikten och blir förstämda,för att använda ett tyskt uttryck. Vi moderater har hävdat attLgr 80:s skrivning om ett övergripande arbetssätt har getts en felaktigtolkning och därför begärt förtydligande av skrivningen i läroplanen, så attdet klart framgår att varje ämne inom resp, s, k, block skall vara ettsjälvständigt ämne och betygsättas för sig. Detta vårt motionsyrkande återfinns inte i dettabetänkande. Vår reservation nu grundar sig på en motion av frånfolkpartiet. Vi konstaterar att i utskottet inte ställt upp bakomsin partikamrats yrkande, Vi hoppas dock att andra folkpartister stöder och oss och röstar för reservationen. Jag yrkar därmed bifall tillreservation 3. I reservation 4 återkommer vi till ett annatsedan länge känt krav från oss moderater, nämligen till möjligheterna attkomplettera en gång givna betyg. De regler som gäller är: Nytt slutbetyg får utfärdas förelever inom och statlig vuxenutbildning som tidigare fått slutbetygfrån eller motsvarande "om den studerande beviljatsutbildningsbidrag enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för attstudera på grundskolenivå. Nytt slutbetyg får också utfärdas om den studerandebeviljats särskilt vuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om det ursprungligabetyget är ofullständigt eller om förflutit sedan det ursprungligaslutbetyget utfärdats." Detta är ett flagrant prov på diskriminering! Möjlighetenatt få ett tidigare givet betyg omprövat omges av en mängd restriktioner. Dettas inte någon som helst hänsyn till de omständigheter under vilka detursprungliga betyget sattes - sjukdom, skolleda eller annat. Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. 9 protokoll 1986/87:46 Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. Många elever kan vilja förbättra sina betyg utantidsgräns, utan utbildningsbidrag, utan vuxenstudiestöd. Det är beklämmandeatt utskottsmajoriteten inte vill erkänna att mänga ungdomar ganska snartefter det att de slutat ~- som inte har gett dem vad de ville ha -får tillbaka sitt studieintresse och vill skaffa sig vidareutbildning eller geen arbetsgivare bevis på sina aktuella kunskaper. För mig är det en gåta attutskottsmajoriteten förmenar dem den rätten. Jag vill fråga företrädarna för utskottsmajoriteten:Tycker ni verkligen att dessa bestämmelser gagnar elevernas ambitioner? Vi anser att alla elever utan tidsbegränsning och andrahinder skall ha rätt att genom kompletterande studier och prövningar förbättrasina betyg och -det viktigaste av allt-få tillgodoräkna sig dessa imerithänseende. Detta är ju den springande punkt som jag tror varken eleverna,deras organisationer eller föräldrarna blivit klart upplysta om. Jag tar ett exempel: En elev får betyg 3 i engelska iavgångsbetyg. Eleven åker till eller , kommer hem medfördjupade kunskaper, tenterar och får betyg 5. Men när vederbörande elev sökerhögre utbildning är det ändå det först angivna betyget som räknas imerithänseende, trots att elevens kunskap i ämnet ligger högt över vadslutbetyget från skolan anger. Det måste vara det senaste beviset på dekunskaper man har som skall gälla. Jag yrkar bifall till reservation 4, som är gemensam föross och . Jag yrkar också bifall till reservation 1, som jagförmodar att andra reservanter kommer att tala för. AnL 138YLVA (): har i sin partimotion om skolanunder allmänna motionstiden framställt en rad krav som skulle öka valfrihetenför elever och föräldrar när det gäller olika vall undervisningen - såväl valemellan det allmänna skolväsendet och fristående skolor som valmöjligheter inomdet allmänna skolväsendet. Exempel är krav på nya och mer generösa regler förstatsbidrag till fristående skolor samt rätten för föräldrar och elever attvälja skola inom det allmänna skolsystemet. I detta betänkande behandlas rättenatt välja tillvalskurs i annan kommun om denna kurs inte anordnas ihemkommunen. Utskottet hävdar att det skulle vara för generöst att tillgodoseen elevs önskemål om att få gå en speciell tillvalskurs i annan kommun. 'Vianser motsatsen. Det skall vara möjligt om denna tillvalskurs inte kan erhållasi hemkommunen. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. En grundläggande strävan i skolpolitik harvarit att decentralisera besluten om skolan. Alla som berörs av besluten,elever, lärare och övrig personal samt föräldrar, måste ha inflytande överbesluten. Demokratiseringen av skolan har påbörjats och måste vidareutvecklas.Inflytande och ansvar är intimt förknippade. Det gäller även på skolans område.För att eleverna skall ta ansvar för sin skola och medverka till ett brainlärningsklimat krävs att de ges inflytande. Elever bäde kan och vill ta egnainitiativ om de ges en chans. Den viktigaste demokratiträningen sker iklassrummet. Klassråden, som skall vara det forum där eleverna i första handkan påverka förhållandenai sin klass och sin skola, fungerar olika bra på skilda skolor. Det finnsanledning att följa utvecklingen på detta område. Sambandet mellan möjlighet till inflytande och viljan attta ansvar gäller i lika hög grad föräldrarna. Skolkonferenserna är ettsamrådsorgan för gemensamma diskussioner mellan rektor, personal, elever ochföräldrar. Något reellt inflytande är det således inte fråga om. Folkpartietanser att detta bör ändras och föreslår en försöksverksamhet därskolkonferensen ges beslutanderätt .i vissa frågor. I skolkonferensen företräds eleverna, liksom föräldrarna,av valda representanter. Från flera håll i landet rapporteras att eleverna vidresp. skolor inte själva får avgöra vem som skall representera dem. I ställethar skolstyrelsen bestämt att den ena eller andra organisationen skall utserepresentanter. anser att detta är oacceptabelt och anser atteleverna vid resp. skola själva skall avgöra vem som skall representera dem iskolkonferensen. Möt denna bakgrund yrkar jag bifall till reservation nr 2. I motion Ub229 hävdas att alla elever bör ha rätt attgenom kompletterande studier förbättra sina betyg och få fillgodoräkna sigdessa betyg i merithänseende. Att hindra en studerande som av en eller annananledning inte lyckats så väl i något ämne är mycket grymt. Dessa bestämmelserdrabbar dessutom oftast de elever som trots allt ändå velat vara närvarande ochfullfölja sin årskurs. De smarta, som har lärt sig kryphålen i systemet, hopparav innan vårterminen är slut och gör det därmed möjligt att kommaigen och komplettera sina betyg. Vi anser att vilja till förkovran alltid skalluppmuntras och yrkar därför bifall till reservation 4, När det gäller övriga frågor om betyg som behandlas ibetänkandet ansluter vi oss helt och fullt till det som där sägs:"Grundläggande kunskaper i enskilda ämnen är en förutsättning för att manpå ett meningsfullt sätt skall kunna samverka över ämnesgränser. Betygsättningeni orienteringsämnena på högstadiet skall enligt beslut underriksmötet /83 vara utformad efter det sätt på vilket undervisningenfaktiskt bedrivs," Vi har tidigare yrkat bifall till en förutsättningslösbetygsutredning, som skulle se över en lång rad frågor som gäller justbetygsättningen både i och på gymnasiet. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. AnL 139LARZ (): Vår reservation nr 1 om möjligheterna att fåhögstadieundervisning i annan kommun när det gäller tillvalsämnen har enbakgrund i föregående års debatt om den nya skollagen. Det som i samband medskollagen skrevs, och som utskottets majoritet fortfarande hänger upp sig på,är att det skall finnas särskilda skäl om man skall kunna söka undervisning itillvalsämnen i annan kommun. Det är när vi kommer till vad som är särskildaskäl som meningarna skiljer sig. Vi ansåg redan vid skollagens tillkomst ochgör det fortfarande att ett sådant särskilt skäl som skall tillmätas stor viktär elevens eget önskemål. Det är det som utskottsmajoriteten inte vill hällamed om, och därför finns det också anledning att även fortsättningsvisreserva-tionsledes framhärda med vårt påstående. Denevinnerliga frågan om betygsättningen i orienteringsämnena är Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. naturligtvisinte i första hand vårt bekymmer, men eftersom den diskussionen ständigt ochjämt återkommer kan jag inte underlåta att också här göra några småkommentarer. får man nästan det intrycket att gärna skullese att regeringen drev frågan om blockbetyg hårt så att det ständigt fannsnågot att opponera mot. Men om man vill åstadkomma något är det ju bättre attse till att det blir ett praktiskt resultat. När vi senast pä allvar fördedenna debatt vid diskussionen om hur betygsättningen iorienteringsämnen fortsättningsvis skulle se ut, beslöt utskottsmajoriteten påinitiativ av och om en skrivning, där vi sade attfortsättningsvis, även efter den försöksverksamhet som då pågick fram t, o, m,, skall betygen ges i förhållande till det sätt på vilketundervisningen de facto bedrivs. Det är såvitt jag förstår det skolministern nuhar gått ut och sagt. Jag skulle vilja påstå att han inte kan säga något annat,därför att har så beslutat; det är så det skall vara. Det är då nästan patetiskt att höra i dagstå och tala så vackert om ämnesstrukturer. Det är inte jag vid en annan debatt hade tillfälle att fråga omvad som var det centrala ämnesinnehållet i de naturorienterande resp,samhällsorienterande ämnena. Dä fick jag svaret att inte visste detutan hoppades att regeringen skulle ta reda på det. De hade också föreslagitatt regeringen skulle låta utreda frågan. Jag blir litet fundersam när jag härhör bestämt säga att betygen skall sättas utifrån dettaämnesinnehåll. Men i ett annat sammanhang har hon sagt att hon inte riktigtkänner till vad det är för något. Betygsättningen skall ske utifrån det sätt på vilketundervisningen de facto bedrivs, och det finns ett ganska stort antal skolorsom har valt att bedriva en ämnesövergripande, integrerad undervisning, 1 dessaskolor har man också tillvaratagit den möjlighet som finns, nämligen att medhänvisning till undervisningen sätta sammanfattande betyg. Sedan må BirgittaRydle tycka attdet är bra eller inte. Men i dessa skolor och arbetsenheter ärman överens om att det är ett bra sätt både att bedriva undervisning och attsätta betyg. Jag frågar : Skall dessa skolor och lärare förbjudasatt arbeta på det sätt som de finner bra? Moderata samlingspartiet brukar ju ialla andra sammanhang plädera för stor frihet för människor, bland dem lärarna.Nu har dessa lärare haft möjlighet att välja mellan en klart ämnesinriktadundervisning med ämnesbetyg och en integrerad undervisning med sammanfattandebetyg, och de har valt det . Då kvarstår frågan: Skall dessa lärare ochskolor förbjudas att göra så i fortsättningen? AnL 140BIRGITTA RYDLE (m) replik: Vi i moderata samlingspartiet förbehåller ossfaktiskt rätten, , att framföra de synpunkter som vi har på hurundervisningen i skolan skall vara organiserad, LarzJohänsson talar häromlärarnas frihet att bedriva undervisningen på det sätt de själva tycker är bra.Men var finns elevernas frihet i resonemang? Jag återfinner deninte någonstans. När talade om reservation 1 nämnde han attdet gällde en definitionsfråga. Jag tycker faktiskt att precis samma sak gällerom undervis- ningen iSO- och NO-ämnena i Lgr 80, Det är en definitionsfråga. Man tvistar också omhur det som står i läroplanen skall tolkas. Vi moderater anser att det en gång för alla måste bli slutpå den diskussionen och tolkningstvisterna. Det kan inte vara ett stort ochgenomgripande arbete att göra nödvändiga förtydliganden. Jag har sagt att samverkan mellan ämnen ärbra och att det är något som vi skall ha. Men det är en helt annan sak än denfullständiga integrationen mellan ämnena, som nu förespråkar,måste väl ändå medge att en fullständig integration mellanämnena innebär att dessa förlorar sin identitet och bidrar till att eleverna imånga stycken får diffusa begrepp om vilket som är det ena och det andra ämnet. Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. AnL 141 () replik: Det skulle inte för föresvävamig att förmena moderata samlingspartiet rätten att ha åsikter. Vad jaginvänder mot och argumenterar mot är följande: I ett sammanhang sägermoderaterna att det är så viktigt att upprätthålla dessa ämnesgränser, men iett annat sammanhang säger de att det inte går att definiera dessaämnesgränser därför att det centrala ämnesinnehållet inte är känt. lanserade en ganska intressant teori,som såvitt jag förstår skulle innebära den fullständiga skoldemokratin utifrånelevernas synpunkt. Hon framhöll nämligen mycket starkt att det gällde att slåvakt om elevernas önskemål och rättigheter, I de skolor och arbetsenheter därman har valt ett ämnesövergripande arbetssätt och en sammanfattande betygsättningskulle det alltså med och modell vara fulltmöjligt för eleverna att säga så här: Detta finner vi oss inte i, Ifortsättningen skall undervisningen i stället bedrivas på det här viset. Detmåste vara kontentan av vad säger. Det skulle vara intressantatt få det bekräftat, AnL 142 () replik: använder precis sammadebatteknik som socialdemokrater brukar göra. Han målar upp en bild av denpolitik som han själv inbillar sig att vi företräder och sedan argumenterar hanmot den, AnL 143 () replik: Det var ju inte särskilt mycket svar påfrågan, och det var heller inte mycket av sakinnehåll. Jag frågade hur det skulle vara med den fullständigaelevdemokratin, om det var eleverna som fortsättningsvis skulle bestämma hurundervisningen i skolan gick till. Sedan kanske det inte är så konstigt, om det iblanduppstår förvirring om vad som egentligen är den moderata ståndpunkten. Barafrån debatten vi hade om och fram till i daghar ju argumenten förändrats på åtskilliga punkter. Vissa skolorganisatoriska frågor m. in. AnL 144HELGE (): Jag vill börja med att erinra om att det ärNobeldagen . Det är geniernas triumfer som firas, och det kan varaanledning att också någon från talarstol är med och gratulerar demsom ger oss ytterligare kunskap och flyttar fram mänsklighetens positioner iolika hänseenden. betänkande i vissa grundskoleorganisatoriskafrågor har, som vi hört, föranlett reservationer, bl, a, i frågan om elevsönskemål att få gå i grannkommuns-skola. Som också framhållits av företrädareför reservanterna har utskottet sagt att om en elev kan påvisa speciellaomständigheter såsom att kursen behandlar ett ämne som han eller hon skulle hasärskild nytta av, bör eleven kunna fågå i grannkommunens skola med stöd avbestämmelserna om särskilda skäl för skolgång i annan skola än det egnaelevonirådets. När det gäller frågan om skolkonferenserna ochelevrepresentationen vill , som vi också har hört, att elevernaskall kunna utse sina representanter på annat sätt än . villockså att vissa beslut skall kunna fattas av skolkonferensen. Utskottet hänvisar till att en arbetsgrupp inom 1983 årsdemokratiberedning har gett sin syn på ärendet, nämligen att detta helt enkeltinte är någon fråga som vi centralt skall stadga om, utan att deltagarna iverksamheten själva får foima sina rutiner. Arbetsgruppens förslag är förnärvarande föremål för överväganden. Frågan om betyg i varje enskilt ämne i stället för"ämnesblocksbaserad betygsättning har redan diskuterats, och jag kan barahänvisa till vad sade i svaret till , Vad gäller elevs rätt att komplettera sitt slutbetygstadgas nu att nytt slutbetyg får utfärdas om den studerande beviljatsvuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om ofullständigheter föreligger.Också den omständigheten att förflutit sedan det ursprungliga betyget utfärdadesger rätt till kompletterande av betyg, sade att man här kan vara taktisk ochhoppa av innan man går kursen ut, och på så vis kan man senare komma igen ochkomplettera. Jag höll på att säga: Tänk, så besvärligt det är med betyg! Viskulle ha något annat urvalskriterium eller något kompletterande. Med det sagda ber jag att fa yrka- bifall till utskottetshemställan i dess helhet, vilket innebär avslag på de reservationer soiri harfogats till betänkandet. AnL 145YLVA () replik: Närdet gäller värt krav att elever skall fåvälja en tillvalskurs i annan kommun är den springande punkten vem det är somavgör vad som är särskilda skäl för eleven. Enligt de gällande bestämmelsernaär det inte eleven och dess föräldrar som bestänimer. utan det ärskolmyndigheterna som avgör vad som är särskilda skäl. Vi menar att det börvara tvärtom.