prot · GA09110 · 1986-12-31 00:00:00 — Den investerar i tätorter, överhettade regioneroch utomlands med regeringens goda minne. Här kan vi använda den gemensammasektorn och via transfereringar från staten, då man har beskattat kapital ochförmögenheter, skapa nya jobb och lokalisera dem där de behövs. Det är eneffektiv politik. Om en hel generation - det börjar faktiskt handla om det -människor som inte kan fä jobb på den ordinarie arbetsmarknaden verkligenfår arbete, börjar betala skatt, leva ett vanligt liv och blir normalakonsumenter, leder detta till en ekonomiskt positiv utveckling som på siktfaktiskt kan gynna budgetsaldot i stället för att dränera det. Det dyraste vihar är arbetslöshet. Sedan till frågan om vi stödjer de borgerliga eller inte.Arne i vet hur försiktig jag har varit med att stödja deborgerliga. Jag har velat lotsa vårt förslag fram till kammaren som ettalternativ. Vi har från vår partistyrelses sida vädjat till densocialdemokratiska partistyrelsen att diskutera hur man skulle kunna minskanedskärningarna gentemot kommunerna. Vi har på allt sätt vårdat oss om vårtförslag. Vad som kommer ut av ett blankt avslag, som det kunde ha blivit, vetvi. När del gäller återförvisningen är det inte fråga om själva handlingen atttrycka på voteringsknappen, utan frågan är vad socialdemokraterna själva görmed förslaget när de skall försöka omarbeta det. Som jag sade förut är nipolitiska vågmästare. Ni kan välja mellan vänster- eller högerinriktning.Självfallet kan det nya förslaget bli ett stöd för en borgerlig politik, om niväljer del. Men det kan också bli ett stöd för vänsterpolitik om ni väljer detalternativet. 12 () replik: Efter återremissyrkande vill jag säga all vi moderater inte kommer attmotsätta oss del yrkandet. Eftersom delta leder till en realbehandling avärendet pä nytt både i utskottet och här i kammaren, avslår jag från vidareargumentation . 13ROLF KENNERYD (c) replik; Jag tror också, i . attvi kan vinna kommunernas medverkan när det gäller besparingar i statensutgifter, men en förutsättning för att vi skall vinna kommunernas medverkan ochförtroende i denna fråga är att kommunerna upplever de förslag som läggs framsom fördelningspolitiskt rikliga och rättfärdiga. Det är icke del nuvarandeförslaget. Jag skulle vilja skicka med ytterligare några ord på vägenmed utgångspunkt i en intressant sammanställning på s, 98 ibudgetpropositionens bil, 9, Där finns en redovisning över medelsuldebiteringenper skattekrona i tre olika grupper av län. Man har grupperat länen istorstadslän, skogslän och övriga län. Därav framgår att skillnaden mellanstorstadslän och skogslän i utdebitering med nuvarande system skulle vara 1,33kr. Skillnaden mellan skogslän och övriga län är . Efter förslagetsgenomförande skulle skillnaden mellan skogslän och övriga län vara så liten som1 öre per skattekrona, medan skillnaden mellan storstadslän och övriga länalltjämt Vad kan vara anledningen till den skillnad som föreligger ävenefter förslagets genomförande? Jag skulle vilja citera ett litet utdrag ur proposition99, som gäller ledningen av den statliga förvaltningen och bakom vilken står BoHolmberg, Ur denna citeras: "Både demokratiska skäl och effektivitetsskäl talarför att staten bör minska sin detaljstyrning av kommunerna. De specialdestinerade statsbidragen är för, närvarandeföremål för en översyn. En särskild arbetsgrupp i har iuppgift att studera bidragens effekter. Jag menar att detaljreglering viastatsbidragen och de centrala myndigheternas normgivning måste minska," Ett gott tips torde vara att efterhöra Bo Holmbergssynpunkter inför den fortsatta behandlingen i utskottet, som inte heller vifrån kommer att motsätta oss, efter den återremiss som harföreslagits. 14ANNE () replik: i sade inte så mycketi sin första replik, men han återkommer kanske, I sitt inledningsanförandenämnde han däremot att förslaget har en bra regional profil. Jag förmodar atthan ändå är beredd att rucka på del påståendet, eftersom han sedan yrkar atthela betänkandet skall återförvisas för förnyad utskottsbehandling. Jag vill säga att den regionala profilen är ganska dålig idetta förslag. Utjämningsbidragen är det viktiga för alt utjämna mellan rikaoch fattiga kommuner, men man föreslår en stor minskning av de penningbeloppen.De specialdestinerade bidragen går i första hand till de rika kommunerna, mendär föreslår man just ingenting. Den avgift som belastar de rika kommunernaföreslår man skall minska. Det innebär att belastningen på de rika skallminska. Jag tycker att det finns utrymme för en del förbättringar, för altåstadkomma en betydligt bättre fördelning mellan rika och falliga kommuner iutjämningsförslaget. De förslag som vi har fört fram från folkpartiels sida harfaktiskt en betydligt bättre samlad regional profil. Dessutom, ,stämmer de totalt sett bättre med vad som är nödvändigt för att det hela skallhänga ihop rent ekonomiskt med hänsyn till den samhällsekonomiska utvecklingen,sade just inte någonting om detta, men jag hoppas all den nyasakbehandling som vi skall ha i utskottet efter en åierförvisning innebär också från socialdemokratisk sida försöker tänka litet mer konstruktivt änvad som har varit fallet. Jag vill avslutningsvis, inför den nya sakbehandlingen, taupp en liten passus,från den senaste långtidsutredningen, I och för sig har viännu inte behandlat den, men rimligen bläddrar ändå finansutskottets ledamöteri den då och då. Där står det i ett avsnitt om just den offentliga sektorn - pås, 178, för den som är intresserad - bl, a, följande: "Konkurrensen är ay mycket stor betydelse för attpressa kostnader och frammana god kvalitet. Myndigheter bör därför gesmöjlighet att konkurrera med varandra. Vidare bör privata företag ges möjlighetatt konkurrera med myndigheter på lika villkor, dvs, med samma subventioner ochsamma behandling när det gäller tillstånd och skatter," Del är ett ganska intressant påstående. Jag menar att detfinns möjlighet att göra många viktiga förändringar som underlättar förkommuner och landsting att tillhandahålla service av god kvalitet men tilllägre kostnader. Det är en utomordentligt viktig faktor när man just diskuterarbåde utjämningsbidrag och statsbidrag till kommuner i samklang med vad somkrävs rent samhällsekonomiskt. 15ARNE i (s) replik; i säger att hanpå allt sätt har försökt stödja det socialdemokratiska förslaget; Det kan mandiskutera, I den här omgången kan man väl säga att så definitivt inte ärfallet. Egentligen funderar man över vad som har hänt sedan utskottet justeradebetänkandet. Det finns ju inga ändringar i betänkandet, men avstår vpk frånatt delta i omröstningen. Från vpk:s sida måste ändock någon form av bedömningha skett av de alternativ som föreligger. Faktum kvarstår att det förslag sombetänkandet innefattar även från vpk:s synpunkt måste vara det mest acceptabla.Såvitt jag förstår kan vpk inte acceptera något annat förslag. ' om att det är angeläget att man lägger fram förslag som kommunfolkuppfattar som fördelningspolitiskt riktiga. Man är nog ganska medveten om attnian i en kärv statsfinansiell situation måste acceptera att neddragningar skeroch att fördelningspolitiken måste förändras. Detta ligger i förslagetsinriktning. Jag är väl medveten om de inriktningar som finns i proposition nr99 som Kenneryd hänvisade till. Jag har tidigare meddelat min uppfattning attdet är nödvändigt alt man i fortsättningen medverkar till en förändring när detgäller vissa regleringar och styrningar från centralt håll. har också varit inne på detta, när hon taladeom att storstadspolitiker skall styra utvecklingen. Jag delar uppfattningen inte kan acceptera detta. talar också om den regionalpolitiska profilenoch menar att min uppfattning skulle förändras genom mitt återremissyrkande. Såär icke fallet. Inriktningen i regeringens förslag när del gäller denregionalekonomiska profilen ligger kvar. Däremot finns det kanske anledning att i andra sarhmanhangdiskutera förslaget och utvecklingen, för att sedan återkomma till kammaren. 16 BO (): Det förslag regeringen framlagt till nyttskatteutjämningssystem för kommunerna har tillstyrkts av finansutskottet i detbetänkande som nu.lämnas tillbaka till utskottet. Det uttalade syftet medförslaget är att tvinga fram skattehöjningar i framför allt kommunerna i södraSverige. I finansutskottets betänkande står att läsa: "Enligt utskottetsmening kan den föreslagna omfördelningen förväntas bidra till att minska denuvarande alltför stora skillnaderna för kommuninvånarna i olika delar avlandet i fråga om skattesatser och servicenivå." Även om kammaren nu återremitterar delta ärende, lär interegeringens egentliga ambitioner i detta avseende minska. Det finns därföranledning att erinra om vad del nu föreliggande förslaget faktiskt innebär förmedborgarna Prot.1986/87: Kom/nunal-eko/xomiska frågor 110 ide berörda kommunerna ochlandstingen. Skatteutjämningssystemet syftar till - och skall syfta till - attutjämna skillnader i skatteunderlag, och inte skillnader i ambitionsnivå. Dennödvändiga reformeringen av skatteutjämningssystemet kan inte få innebära enneddragning, totalt sett. Det förslag som föreligger från socialdemokraterna ifinansutskottet skulle innebära att invånarna i bl. a. milt eget län,län, skulle drabbas hårt. Socialdemokraterna vill enligtförslaget att den sammantagna kommunala beskattningen skall stiga med mellan 44och per skattekrona, beroende på vilken kommun det gäller. För en normalfamilj med två heltidsarbetande med ensammanlagd inkomst på . 1988 skulle det bli en skatteskärpning på somlägst . och som mest . 1 bara två av 13 kommuner, i Hässleholmoch Klippan, skulle skattehöjningen stanna under tusenlappen för den härfamiljen. Det är regeringens uttalade ambition att kommunalskattenskall höjas i bl. a. län. Del är min förhoppning all den nyabehandlingen i finansutskottet leder till att dessa planer omintetgörs. Jag vet inte om de uppgifter som har lämnats om vadsom skall hända i kompletteringspropositionen kan ändra den här bilden. Detförespås ju ett förslag från finansministern om att dra ner ersättningen tillkommunerna för den slopade förelagsbeskattningen. Det är möjligt att man skullekunna gå på den linjen i stället. Men är det helt klart attregeringens ambitioner är alt höja skatten i framför allt kommuner ochlandsting i . 17 (): Jag har väckt två motioner som har behandlatsi detta betänkande. Jag skulle ha yrkat bifall till de reservationer, 2, 14 och25, som gett dem ett positivt erkännande. Jag noterar för övrigt med glädje attutskottet som sådant givit min och motion en välvillig skrivning. Jag begärde emellertid, herr talman, ordet i anledning avmin motion Fi312. 1 anslutning till den har jag en stilla undran att framförabeträffande handläggningen av skatteutjämningssystemet, trots alt ettåterremissyrkande nu har framlagts. Kommunerna och landstingen i tolv län i södra ochmellersta har gjort en tämligen unik manifestation över partigränserna.Deras enhälliga framställning gjordes iskatleuljämningsfrågan. Deras gemensamma dokument hade föregåtts av myckelarbete, många inlerkom-munala överläggningar och följdes sedan upp medinformation och uppvaktningar på högsta nivå. Bakom aktionen stod sålundarepresentanter för alla partier i ansvarig ställning. En framståendesocialdemokrat gick i spetsen för aktionen. Man frågar sig: Vad hände sedan? I de s-märkta motionersom finansutskottet behandlat begärde man ytterligare extra skatteutjämningsbidragför kommuner som skulle hamna i svårigheter genom regeringens förslag.Utskottsmajoriteten tog då fasta på denna gest till möjlig förbrödring på densocialistiska sidan. Utskottet lade ytterligare 200 extra miljoner iregeringens bidragspott till extra skatteutjämning. Man kunde,herr talman, inte uppfatta delta på annat sätt än all exakt sä mycketkrävdes för att släta över ett dåligt förslag med nödig kosmetika och för attskapa enighet inom leden - för stunden. Sä många miljoner sämre var alltsåursprungsförslaget. Med dessa miljoner tycktes regeringsförslaget ha lyfts upptill en acceptabel nivå, acceptabel enligt i för demånga socialdemokratiska riksdagsmän som tillika är kommunala förtroendemän ochsom stått bakom den aktion som jag beskrivit. Vad fick riksdagsmän som , ,, , , , ArneAndersson i , , , PerOlof ,, , . , , , , , Krislina m.fl,att retirera i den här frågan? Var det 200 milj, kr, ? Systemet somsådant blir ju inte bättre med detta! Var det "den bestående helhetslösningen"som man talade om? Var den eniga, övertygade manifestationen för ett annorlundaskatteutjämningssystem inte mera värd? Som kommunala företrädare har ni alltså uppvaktat ersjälva i del. socialdemokratiska kollektivets skepnad. skulle ertkollekliv ha fattat ett beslut enligt ett utskottsbetänkande som går stick istäv emot de önskemål som ni har som kommunalpolitiker. När nu i ställetälerremissyr.-kandet troligen kommer att virtna bifall vill jag sända med enfråga; Blir det kommunalpolitikern som gör omarbetningen eller blir detriksdagsmannen, dinglande i finansministerns kaspertrådar? Hur skall allmänheten veta för vilketintresse denne dualistiske förtroendeman kommer att agera förespråkare? ekono/niska frcigor 18 HANS i (vpk); Jag tror att jag inte ens behöver la ianspråk för detta anförande. Jag begärde tidigare replik mot ArneAndersson i , men hade ingen replikrätl kvar. Han menade alt jag skulleha sagt att jag gjort allt för att stödja det socialdemokratiska förslaget, mendet är inte så. Jag sade alt jag i utskottet har vårdal mig om värt förslag.Del innebär alt jag har tagit fasta på att man försöker minska spännviddenmellan kommunerna och skapa större rättvisa, men att jag har motsatt migekonomiska nedskärningar. Jag har i stället velat höja nivån. 19 (): Detta gör HansPetersson i genom all lägga ned sin röst och i själva verket stödja en av moderata samlingspartiet inspirerad reservation. Är detta vpk:s nya giv? ' 20HANS i (vpk); Kammaren skall nu la ställning till ettyrkande om åierförvisning, och vi kommer alt stödja det yrkandet. Vad dennaåierförvisning kommer att irinebära avgör ni, . Vilken inriktningkommer det nya förslaget att få? Om det blir ett stöd för en borgerlig politikeller inte är beroende av huruvida ni släpperfram en sådan. Om del blir en socialistisk politik eller inte är beroende avhuruvida ni vänder er ål vänster. Överläggningen var härmed avslutad.3 protokoll 1986/87:110-112 Prot.1986/87:110 Återförvisningsyrkandet 24 april1987 Det av i Gamlebyframställda yrkandet om återförvisning , av ärendet till utskottet förytterligare beredning bifölls med acklamation. Åtgärder mot aids j b = 3 §Fortsattes behandlingen av socialutskottets betänkande 1986/87:19. Åtgärder motaids (forts, från prot. 21 (vpk): Det har rått en bred samling kringden grundläggande inställningen att HIV-smittan skall bekämpas med upplysning,kunskap och förtroende mellan medborgare och samhällsorgan. Spridning avkunskap, säkra metoder i sexualumgänget och åtgärder för att med socialtjänstennå kontakt med den kategori drogberoende som utgör farliga smittbärare ärgivelvis grundpelare i aidspolitiken. Det innebär också att man tar ställningemot vissa andra betraktelsesätt, vilka ibland skymtar i diskussionen. Allmännarepressiva åtgärder, omfattande karantäner eller social särbehandling av helabefolkningsgrupper innebär inte bara en fara för det medborgerliga fri- ochrätlighetssystemet, de är också organisatoriskt mer eller mindre orimliga i ettmodernt samhälle. Vad mera är, den sortens samhälleliga attityder är generelltsett ägnade att störa ett effektivt smittskyddsarbete av den anledningen attett sådant inte är förenligt med en allmän atmosfär av skräck för smittan ochrädsla för myndigheter. Skrämseleffekt och skräckstämning leder regelmässigttill en upptrappning av de repressiva förfarandena och skapar på detta sätt enond cirkel. Respekt inför en allvarlig smillofara är något annat än den skräcksom leder till att man vill utsätta andra för särbehandling ellerundantagslagar. Från dessa utgångspunkter är det som vi i vpk bl.a. ser enutvidgad anonymitet vid provtagning som en positiv åtgärd. Vi är medvetna omatt den reella, praktiska innebörden av detta möjligen är ganska begränsad medtanke pä den åtminstone formellt sett stränga sjukvårdssekretess som redanråder. Men också under nuvarande förhållanden kan del finnas en viss risk förläckage, och saken kan ha sin psykologiska betydelse. Det vikliga är att mangör vad som kan göras för all etablera kontakt med hälsovården. Del som verkarhämmande pä benägenheten all ta kontakt bör man söka undanröja. Etableras välkontakten med den smittade kan ju också den subjektiva rädslan undanröjas.Samhällets intresse att bryta anonymiteten är ju i realiteten begränsat tilldet fätal fall där uppenbar risk för destruktivt beteende hos patientenföreligger. Man måste också se anonymitetsfrågan i sitt större socialasammanhang. All den över huvud aktualiseras på detta sätt sammanhänger ju istor utsträckning med de attityder som i samhället alltjämt råder mot homosexualitetoch homosexuella. När en människa inte känner sig våga visa sin sexuellainriktning och få den naturligt accepterad, får del följder för inställningentill del officiella samhället och dess hälsovård. En konsekvent hållning tillde homosexuellas samhällssituation, en ideologisk kamp mot fördomar ochvanföreställningar är därför nu angelägnare . uppenbartalt ett bättre samarbete med de homosexuellas organisatoriska företrädare ärbehövligt. Man kunde ha hoppats att den allvarligasituation som aidshotel innebär skulle ha verkat väckande i den bemärkelsen attden mänskliga solidariteten, en upplyst hållning i sexualpoliliken och enbättre chans för den moderna skulle ha vunnit anhängare. Detfinns ännu en sådan möjlighet, lägel står i stor utsträckning och väger. Mendet finns också akuta hot om ökad rädsla och förstärkta fördomar, oin återgångtill repressiva förhållningssätt. Detta speglas i riksdagsmotioner och utredningsarbete,lika väl som i vissa opinionsslrömningar. Del finns t. ex. de som tror att mankan motverka HIV-smitta genom att vägra skriva ut p-piller ål unga flickor - enbisarr tanke, som visar bra litet av insikt om både mänsklig sexualitet ochsmitta. Det är något egenartat alt atmosfären är sådan i samhället all enpartiledare frän 1900-lalel tror sig vinna röster genom att uppträda som enbiskop från 1400-lalet. Del finns de som tror alt man kan illegalisera folksumgänge och därmed få dem att sluta att umgås. Det finns en statlig utredningsom vill klassa alla veneriska sjukdomar som allmänfarliga, tydligen utantanke på de grundlagsmässiga effekterna. Del finns de som vill vidga denpersonkrets som kan tas om hand med tvång enligt LVM - och detta i ett läge därman inte vet var man skall förvara de tvångsomhändertag-na och inte helleröverblickar de flyklbeleenden som detta kan komma all utlösa blandmissbrukarna. Del är för övrigt ur smitlskyddssynvinkel en helt ologisk åtgärd,eftersom den väsentligen kommer att drabba folk som inte utgör någonsmittorisk. Allt detta visar hur förrädisk politiken blir, när denskall föras på de mest upprörda, kortsiktiga och fördomsfulla opinionernasvillkor och när partier inte bryr sig om pä vilka premisser de egentligenvinner sina röster. Det gäller all visa handlingskraft. Detta är någonting somså att säga gärna ligger i luften, alldeles oavsett vad handlingen leder tilleller om den har någon verklig effekt. Del finns en oroande risk för allhandlingarna inriktas på fler tvångsomhändertaganden i stället för på en ökningav resurserna inom . är del inte så politik kan vinnas när detgäller svåra mänskliga problem eller existentiella hot. Den kan vinnas bara ien anda av solidaritet, upplysning och respekt för människors integritet ochmedborgerliga rättsställning. Det ger kanske inte popularitet för tillfället,men del är en ståndpunkt som vinner i längden. Del är framför alllen ståndpunktvärdig ett civiliserat samhälle. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation5 och i övrigt till utskottets hemställan. A tgärder mot aids 22ERIK (); Jag vill här i kammaren endast kommentera dedelar av betänkandet som behandlar ledningen av aidsarbetet, medel förforskning, tillgång till sprutor och kanyler samt anonymiteten vid provtagning. Utskottets vice ordförande kommer senare att behandla dedelar av betänkandet som berör insatser för vården av HIV-smittade ochaidssjuka samt vissa regler inom lagen om vård av missbrukare. Prot.1986/87:110 Det var sä sent som 1981 som man i ställde de förstadiagnoserna pä 24aprill987 en förvärvad imtnunbristsjukdom sombenämndes aids. A tgärder mot aids sig varaslutfasen av en infektion söm uppkommit genom ett virus, som avVärldshälsoorganisationen . Första sjukdomsfallet i Sverigepåträffades för mindre än . Då inga motmedel eller botemedel varkända, fordrades snara insatser för all klarlägga smittvägarna, och arbetetstartade omedelbari för att kartlägga existensen av smitta, behov avvårdinsatser för de drabbade, informations- och lagstiftningsåtgärder för attskydda människor mot risken att utsättas för smitta. De första rapporterna omsmittans spridningstendenser var synnerligen alarmerande. är detoklart hur brett och hur snabbt HIV-virus spridits och sprids, och därför ärprognosen för väntade aidsfall mycket svår att förutse. Stora satsningar skernu över hela världen för att skapa större klarhet, finna verksamma vacciner ochbotemedel. I har tills nästan 32 000 aidsfallrapporterats. Av dessa har avlidit. I har fram till i februarii är 98 personer insjuknat i aids. Drygt 50 av dem har avlidit. Ca 1 400personer har genom test påvisats vara smittade av HIV-virus. Genom riktadeinformationsinsatser uppmanas nu personer som kan anses ha varit utsatta försmittrisk att genomgå test. En mycket grov uppskattning är att mellan 5 000 och10 000 personer kan befaras ha varit utsatta för HIV-virus i värt land. Alltsedan den första upptäckten av HIV och aids i Sverigehar en rad myndigheter och organisationer engagerats i informations- ochkartlägg-ningsarbete. I är har en bred upplysningskampanj startats. Kunskap ärbästa medlet att förebygga smittans vidare spridning. All samlad erfarenhetredovisas på ett klart och tillgängligt sätt. Kunskap behövs bäde som skydd ochsom hjälp. Myter som byggts upp kan och måste ersättas av sakligaredovisningar. Budskapet är att alla kan drabbas. Smittvägarna är kända.Vi vet hur vi bäst kan skydda oss. Testmöjlighelerna och olika stödresurserpresenteras och erbjuds i kampanjen. För att leda arbetet har en särskild aidsdelegation sedanlänge arbetat som ett nationellt samordningsorgan för aidsbekämpningen.Delegationen bestar av 18 ledamöter med förankring i regering och riksdag,forskningsinstitutioner, organisationer och myndigheter. Delegationen biträdsav ett särskilt kansli, som förstärks successivt när arbetsuppgifterna breddas.Handläggande tjänstemän i aidsfrågor från . deltar i delegationens arbete. Delegationen har ocksåbildat referensgrupper för flera projekt. Extra medel för bekämpningen av aidshar även beslutats. Användningen av dessa redovisas och diskuteras idelegationen. Utskottet anser att aidsdelegationen har utvecklats tillett väl fungerande organ för att leda och samordna arbetet med aidsbekämpningeni . Utskottet utgår frän att delegationen tillför sig ytterligarekompetens allteftersom nya handlingsprogram utvecklas. Ett exempel på deltaredovisades vid delegationens senaste' sammanträde, då planerna för ettsärskilt vetenskapligt råd diskuterades. Det finns erforderliga medel avsatta för angelägna forskningsändamål.I -'" budgetpropositionen föresläs ettanslag på 5 milj. kr. I ett par motioner yrkas Det är då viktigt att påpeka att betydligt större belopp tillförsaidsforskningen på andra vägar, bl.a. genom medicinska forskningsrådet ochstyrelsen för teknisk utveckling. En del av den ökning på närmare 30 milj. kr.som MFR får motiveras av forskningsbehovkring aids och HIV. Utskottet har uppskattat att aidsforskningen på olikavägar får 12 ä 13 milj. kr. Forskningen får på detta sätt också bredd.