prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag sade dessutom i mitt anförande - jag pratade ommyndighetsutövning -att det är svårt att tänka sig, i många fall rent avomöjligt att där tänka sig, enskild produktiort. Arrtc Gadd hade faktiskt infebehövt ställa en sådan fråga. Däremot är det en mycket tydlig ambition frånfolkparfiets sida atf se fill aft vi får fram mårtga fler ertskilda alterrtativnär det gäller produktion av sociala tjänster. Jag vill faktiskt få bekräftatom förstår skillnaden mellan firtartsiering av sociala fjänsteroch produktiortav samma sak. Det är rtämligert avgörartde för vad slags reaktion man har påenskilda alterrtafiv. Eftersom jag ser att tidert är ute vill jag bara påmirtnaArrtc Gadd om att jag ställde rtågra frågor som det skulle vara trevligt atf fåsvar på. Den ekonomiska poli-tikenm. Urtder detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 8 . ÅSLING (c) replik; Def är onekligen intressant atf nuförsöker se en skillnad mellan oss och de artdra borgerliga parfierna. Vi har samma grundsyn t. ex. på enskilt ägande och på marknadsekonomi, menvi har i vär reservafion om ett nyanserat fillväxtprogram tagit upp justfrågorna om miljön, fördelningen av resurserna och den regionalautvecklirtgert. 3 protokoll 1986/87:137-139 Den ekonomiska politiken m. m. har villjag säga ert mera fördjupad och nyanserad syn än våra borgerliga vänner pådessa frågor. Det är också intressant att höra att utskoftets ordförandeger oss ert eloge för reservationen . I den här reservationen har vi jukritiserat regeringen för frånvaron av regionalpolitik och nortchalarts motartgelägna miljöfrågor. Vi tackar för det berömmet frårt utskottetsordförartde. I jartuari lät det artnorlunda. Då häcklades vi väldeliga frårtsocialdemokratiskt håll för vår syrt på miljö- och regionalpolitik. Det kanskehar inträtt crt sinnesförärtdring, och den hälsar vi verkligert medtillfredsställelse. Eftersom det är skolavslutrtirtg fick vi flerafrågor av biträdade skolmästaren här. År vi i för särtktamarginalskatter också om det innebär avdragsbegränsrtirtgar? Självklart är videt, därför att def finns ett matematiskt samband mellan marginalskatter ochavdrag. Den balansen måste man självfallet eftersträva. Men vi är väldigtangelägrta om - det vill jag gärna säga fill , och jag hoppasfinartsmirtistern lyssnar- att den skattepolitik man utformar för framfiden harklara fördelningspolitiska profiler. Det går inte att tro aft man kan, som nusker, drabba låginkomsttagare och deltidsarbetande och låta dem betalamarginalskaffesänknirtgar för höginkomsttagare. Jag tog i mitt anförandeexemplet vilken konsekvens det har för skolelever som sommararbetar. En sådanskattepolitik som regeringen här har skisserat slår ganska förödande pådeltidsarbetande kvinnor och låginkomsfgrupper över huvud taget. Självfallet är jag ingen motståndare fill prisreglering påjordbrukefs område, . Def är en realitet som vi måste behålla så längeomvärlden rtär det gäller livsmcdelsexport ser ut som den gör. Vi kan inteensamma i världen avveckla en jordbruksprisreglcring och därmed exponera ossför marknaden med de konsekvenser det skulle ha. 9HANS i (vpk) replik; - Jag får dela upp mina svar till påtvå repliker för att göra def möjligt atf svara honom. började med atf irortisera litet över mitt grönaintresse och menade att den här debattert i kanske vi inte fickföräi i fortsättrtirtgcrt. mertade att vpk räkrtas väl ut urriksdagen nu: Men med tanke pä vad har sagt orn som enhörtsgård som inte går i takt så spelar det väl infe rtågort roll om det firtnsett vänsterparti eller ett allmänt miljöparti i förArne Gadds del.Den borgerliga politikert kart rti ju föra med hjälp av de andra i alla fall,så ni har väl inget bekymmer för vår del i den menirtgcrt. Men när def gäller den gröna politiken och den påverkansom krifik ändå har på de etablerade parfierna tycker jag infeatt man skall nonchalera dcrt, för rtu är miljöfrågorrta vikfiga. Min reflexionnär det gäller socialdemokratins eventuella gröufärg mot bakgrund avförhalnirtgar och tricks krirtg Tjerrtobyl och avveckling av kärnkraften nuigen blir atf den enda gröna nyarts man kan iaktta när det gällersocialdemokraterna är väl att det växer mossa på betongen. Någon artrtartgrörtfärg lär ni väl aldrig kunrta prestera enligt vad jag förstår. Men jagvälkomnar er naturligtvis också i den vänsfergröna falangen, om ni har intresseav det. Så frågar mig hur i all världeri skall ni klaraer ekonomiska polifik med det stelbenta program ni har-som det framstår!reservationerna - med en ekortomisk politik som kräver något av dem som harhaft nytta av dert tredje vägens politik och verkligen berikat sig. Motfrågan är ju; Hur skall lösa problemen? Ärdet optionsbörsen, där man jagar varandra med kontrakten. Är det fortsatta ochytterligare fördubblade utlandsinvesteringar som skall lösa problemen,som den regionala utarmningcrt pågår? Är det höjda bolagsvinster sommedför en kapitalackumulation och euorma irtflafiortsförvärttrtirtgar, samtavkastningskrav på insatt kapital som gör att prispressen verkligen går uppåt- är def det som skall lösa problemen? Eller fordras det i den här ekonomiskasituationen någon form av samhällsekonomiskt och politiskt styrda ingrepp föratt driva utvecklingen rätt? Jag menar att det är det senaste alternativet somär rätt. Sedan kan man mycket väl diskutera i vilkcu grad, på vilket sätt och ivilkert takt mart skall gcrtomföra det. Det vore intressant om det över huvudtaget kom till stånd en diskussion om dessa problem. försökte säga att naturligtvis skallleva på export och att i är en inåtvänd person sominfe vill ha någon export. Jag anser aft när det gäller ärproblemet mycket tydligt. Vad gör vi med om amerikanerna sätterstopp för stålimporten? Det är det amerikanerna kan göra, med sin ekonomiskastyrka. Det är därför bindningen fill etf fåtal starka kapifalistländer är såfarlig. Jag återkommer i nästa replik. Den ekonomiska politiken m. m. Anf.10 () replik; kart fortsätta resortcmanget om vad manskall göra med Väsfmanlartd med aft säga att ert ekortomisk politik somstimulerar vår export innebär att man ser fill att stålproduktionen, som kanskeirtte kan. bedrivas på samma nivå som , ersätts av annanprodukfion som kan ge människorna i Bergslagen arbete där. Det är ju precis vaden progressiv socialdemokratisk ekonomisk politik, regionalpolitik och närirtgspolitiksyftar till. När Harts Peterssort i börjar fala om attdet är ingcrt skillnad på socialdemokrafisk och borgerlig politik och dessutomkommer in på resonemanget kring vad som händer med kommunerna måste han nogvara litet försiktig. Det är sällan man i politiska sammanhartg har tillgårtgfill tryckta alster från utskott som visar hur ställer sig i denfrågan. Def är han och vpk - infe - som på grund av vissa internaproblem enligt min mening betett sig som i crt hörtsgård. Det var detta somgjorde att man - var tvungen att provisoriskt finna andra lösningar påkommunernas ekonomi än den socialdemokratiska regeringens förslag. Jag vill komplettera min fråga, så att dukan svara på den efter hur jag ställde den. Frågan gällde ävenförmögenhetsbeskattningen, men . Åsling valde att enbart ta uppstudcrtter och sådana som lever på låga inkomster. Dessa har i regel ingertförmögcrthet. Hur ställer sig och . Åsling tillkombinatiorten inkomst- och förmögenhetsskatter, avdrag och progressivifet?Det vore mycket intressant aft få en kommentar till detta. Den ekonomiska politiken m. m. Artrtc gjorde gällartde att hort i sitt artförartdeirtte alls kritiserade socialdemokratirt och regerirtgert. Jag måste erkärtrtaatt jag irtte trodde att offcrtfligen ville säga så. Jag tackar fördet. I def sammanhartget vill jag också korrigera . När jag taladeom att vi inte kan göra något åt det som kommer ufifrån menade jag att vi intekan förebygga detta på samma sätt som det som sker inom lartdet. Självfalletkart vi föra crt ekortomisk politik som gör att vi har goda förutsättningar attklara problemen när problemen firtns inom våra grärtser. Vi socialdemokraterartser att dcrt förda ekonomiska polifiken har gett oss mycket bättreförutsättrtingar än de förutsättrtingar som fanns när de fre borgerligapartierna lämrtade över regerirtgsartsvaret 1982. ställde i det här sammarthanget en radfrågor. Jag kart ge precis samma kommentar till honom som jag gjorde fillAnne . Def bästa sättet atf i dessa sammanhang rtiöfa de internationellartcdgårtgarrta i kortjunkfuren är att föra crt ekortomisk politik som lyckas,till skillnad från den politik som rti borgerliga svarade för. 11 () replik; Def var kanske svårigheter medtitulaturen som gjorde att det inte blev så mycket tid över för aft fa upp defrågor som bl. a. jag hade ställt. Låt mig återgå fill det anförande fidigare. Han hade crt tes om att moderaterrta skulle ha varnat för aftfinanspolitiken har blivit för stark. Det är naturligtvis en totalmissuppfattning. I början av detta år sade vi - och vi står fast vid denuppfattrtirtgert - att vi vill minska budgeturtderskottet mer än vadregerirtgert och firtartsutskottets majoritet vill göra. Arrtc Gadd har här själv visat att trots de förslag tillytterligare finanspolitiska åtstramningar som regeringen lagt fram har infenågort åtstramning skett. Man har fått ta tillbaka en stor del av det man tänktsig atf göra. Frågan är nu vad som skall ske i forfsåffningcrt. Det är ettfaktum aft vi står i en situation med uugefärlig balarts i dert offerttligasektorn. Socialdemokraterna väljer att gå vidare med rtya offerttligautgiffsåfagartdcrt, även om de åtminstone i ord anger att de skall varaåterhållsamma. I stället skall man bygga upp etf nytt kollektivt sparande. Visäger då gemensamt från den borgerliga sidan atf sparandet skall äga rum i denenskilda sektorn, hos företag och hushåll. Vi moderater menar att dcrt ytterligare ram som tillväxtenger skall genom sänkningar av skatfcuffaget utnyttjas för atf vidga denenskilda sektorn. Här finns en alldeles klar vaftendelare mellansocialdemokratisk och borgerlig-moderat politik. Det här kommer vi att fådiskutera mycket i fortsåffningen. Med detta vill jag ha sagt - vilket jag var inne på redanpå i mitt anförande -att det firtrts etf klart utrymme för crt särtkrtirtg avskatfetrycket i svensk ekonomi. Det kommer aft vara nödvändigt för aft klaraden typ av fördelrtirtgspolitiska problem som . Åsling varit inne på, mensom och socialdemokraterna egcrttligcrt irtte vill erkärtna. Vi återkommertill detta, och jag är övertygad om atf dcrt polifik som vi har stakat utkommer aft visa sig riktig. aft vi skulle ha avslöjat vår verkliga avsikt, vilken skulle vara"aft försvaga samhället". Nej, genom att föra en moderat polifik kanman stärka samhället, medborgarna, familjerna och företagen. Det gör vi genomatt minska statens inblandrting i det ekonomiska livet och i mänrtiskornasvardag. Återigert är det denna ständiga sammanblandning mellan samhälle ochstat. Samhället är något mycket mer än staten. Genom att dämpa statensutbredning kan man frigöra dem som agerar i samhället. Den ekonomiska politiken m. m. Anf.12 () replik; Arrtc Gadd frågade vilket alternativ tilllöncbildrtirtgert vi har i . Det tycker jag är ert rätt onödigfråga. Vi har diskuterat den här aspektert och problemet med lönebildningen iden ekonomiska politiken här i kammaren. Vi har i folkpartietmycket länge sagt att vi är intresserade av att föra en ekonomisk politik somskapar goda förutsättrtingar för parterna atf förhandla, men sedan vill lämnaavtalsförhandlingarna åt dem. Med anledrtirtg av vad firtansutskottetsmajoritet har sagt i denna fråga vill jag ställa en motfråga. 1 avsrtittet om lönepolitiken står det atfsocialdemokraterna och kommunisterrta tycker det är bra att mart infe klartsäger att arbetsgivaravgifterna skall sänkas och att crt höjning uteblir 1988.Det blir en förde! att komma i efterhartd därför "att regeringen påförhand inte måste ange hur stor sänkningen blir. Denna kan göras beroende avnivån på avtalet." Jag vill gärna fråga vad detta betyder, . Betyderdetta att om avtalet blir måttligt skall mart få denna kompenserande sänkningpå och om avtalet bara blir litet måttligt, är då tanken attsänkningen enbart skall bli hälften så stor eller någon anrtan summa? Detskulle vara intressant att få veta om det ligger någon djupare tanke bakomdetta. Från sida vill vi klariägga reglerna i förväg.Vi vill nu sänka arbetsgivaravgifterna så att de infe höjs totalt sett 1988. Vivill nu få en klar marginalskaffesänkrtirtg . Vi vill ta bort denrtyligert beslutade avgiftshöjningen på andel-i-vinsf-systemet. Vi villreformera systemet för arbetslöshetsförsäkringert för aft ge "rakarerör". Jag vill till detta lägga atf vi vill fa bort prisstoppet,så atf vi slipper ta bort det precis rtär avtalsförhandlingarna börjar. Men,, det är faktiskt snart för sent att göra detta. Därför önskar jag attArne Gadd tar sin sista replik i anspråk för atf ändå tala om att det ärviktigt att lägga fast förutsättrtingarna i förväg. Jag ställde inledningsvis några frågor. Jagfrågade, , hur socialdemokraterna skulle bära sig åt för att få enökad tillväxt. Vidare frågade jag om rti verkligert vill särtkamargirtalskatterna, om ni verkligen vill fa bort regleringar och få en ökadflexibilitet och anpassningsförmåga i ekonomirt och om ni verkligen vill ökaprodukfivifefcrt i dcrt öffertfliga sektorn genom att sfimulera enskildaalterrtativ. Jag har under debatten inte fått något svar på dessafrågor. Def finns inget svar aft få i betänkandet. I rikflinjerna ingårnämligen infe någon beskrivning av dessa problem. Det kunde vara intressant afthöra om finansutskottets majoritet har några tankar om hur man skall lägga uppden ekonomiska politiken på litet . Den ekonomiska politiken m. m. 13NILS G. ÅSLING (c) replik: återkommer till frågan om enframfida skaftereform . Jag är beredd att ta upp den diskussionen när viser.hur skattepolifiken är utformad i detalj. Vad vi vet genom dertskiss som finansministern har presenterat är att låginkomsttagarna skall betalamarginalskaffesänk-ningarna för höginkomsttagarna. Detta har vi alltså sagt nejfill. Def är emot vårt krav på en fördelningspolitisk profil i skattepolitiken.- Det är det svar jag är beredd att ge . Beträffande fråga om lönebildningen vill jaghänvisa till reservafion i den frågan. Vi tycker atffirtartsmirtisferrt med sirta "cash limits" här har fört ett ganskaförenklat resonemang. Man måste nämligen när det gäller den offentliga sektornockså ha i bakgrunden en syn på vilket slags serviccansvar de offentligamyndigheterna kan ha. Vår filosofi är aft man bör väga in lönebildnirtgcrt iramar sorn gäller utgifterna för hela enheter, för hela institutioner. Det gårinte att enbart sätta tak för lönerna. Man måste ha ramar inom vilka deansvariga myndigheterna kan röra sig för atf tillgodose medborgarnasservicekrav. Detta gäller t. ex. sjukvården, som ju är inne i en ganskaallvarlig situatiort . Jag noterar med ett visst intresse men med beklagande attArne Gadd som ordförartde i finansutskottet inte är beredd att ta uppdiskussionen om regionalpolifiken, som farit så illa under de senaste årcrtsekonomiska politik. Konsekvenserna har blivit att unga människor iStorstockholm och i andra stora tätorter kanske har jobb men infenbostad, medan ungdomarna ute i glesbygden har bostad men inget jobb. Defillustrerar på ett väldigt effektivt och brutalt sätt bristerna i den tredjevägens ekonomiska politik. Men detta glider utskotfefs värderade ordförandeförbi. Det tycker jag är beklagligt, eftersom det är en mycket central frågahur den ekonomiska politiken slår i människors vardag. I det här avseendet haralltså den tredje vägens politik enligt min uppfattning havererat. Jag tänker infe bara på ungdomarna i utau t.ex;också de människor som snart står utan arbete i Stekenjokk. Det är de reellakonsekvenserrta av dcrt tredje vägens polifik som vi här bevittnar. 14HANS i (vpk) rephk: Fru talman! I talet om detsocialdemokratiska tvånget atf kasta sig i famnen på folkparfiet lät som biskop . Härtill var jag nödd och tvungen, var innebörden. Mendef handlar ju om vad man gör av den tidsfrist mart får och om vilkertinriktning man vill ge polifiken. Def fanns möjlighet för en majoritet iutskotfet för en regionalpolitiskt riktig profil på den kommurtala skatteutjämningen,men det fanns också möjlighet för en majoritet, bestående av andra partier, fören nedskärning gentemot kom-munsektorrt. Det vär def sertare som fick taöverhanden. Det handlar alltså om orsak och verkan. När vi debatterade den härfrågan i kammaren - var inte närvarande då - var desocialdemokratiska företrädarna betydligt mer lågmälda orn den tid som harförflutit sedan det blev återremiss. När det gäller de regionala insatserna är det som säger, rtämligen att def handlar om bostad eller jobb. Men jag kan falaom att det dessutomär så att inte ens kommunala bostadsbolag ute i landet ger Prot.1986/87:137 ungdomaren bostad med mindre än att de har ett jobb eller aft föräldrarrta 5 juni1987 Lönen för arbetet i ungdomslag räcker rtämligert inte fill för att ] ~ betalahyran, och efter ungdomslag finns inget artnat än socialbidrag. kanmöjligen fastställas utifrån vilket hyresbehov man har. m. värre än dcrt . Åslirtg beskrev. Det här är ju en fråga om styrning av politiken. Skallkapitalets frihet gälla? Skall regionala obalanser förstärkas eller motverkas?Fordras det några ingrepp i den ekonomiska politiken eller kan man bara köramed morötter om högre vinst och lägre löner, som ju ärdet väsenfliga i densocialdemokratiska politiken? Räcker detta för att hirtdra att folk flyr frånde utsatta regionerna och atf kapitalplacerare investerar alltmer utomlartds?Jag anser att de två sakerna har etf samband. För aft fortsätta debatten om är dengemensamma sektorn just i det länet mindre utvecklad i förhållande tillindustriproduktionen än i riket i genomsnitt. Där skulle verkligen insatserinom den gemensamma sektorrt som skapar crt inhemsk efterfrågan och infe minstjobb på orten vara av stor betydelse. I vårt förslag i anslutning fillkomplefteringspropositionert har vi tagit upp insatser för arbete, vård och omsorgi kommunerna. Jag menar att def är av största vikt att en sådan politikfrämjas. I sitt förra inlägg sade aft mart måste rättabehovcrt efter resurserna. Jag menar atf mart också måste artslå resurser iförhållande till behoven. En fördelrtirtgspolitik och ert rättviscpolitik måstefakfiskt ha sirt utgångspunkt i vilka behov som finrts. Artrtars bäddar martför en privatisering, och det vill säkert inte ha. 15 () replik; Det är möjligt att och jagskall artvända begreppen på ett litet mera skärpt sätt. Men def är mycketintressartt att vi nu har kommit därhärt att moderata samlingspartiet varnarför atf den socialdemokrafiska politikert har lett så lårtgt aft mart faktisktfår ert balarts i den offentliga sektorrt relativt srtabbt. Det är crt poärtg idcrt här debatten som själv säkert mycket väl inser irtrtcbördenav. förde en diskussion kring dcrt offentligasektorns produktivitet. För mirt del tror jag att mart skall vara försikfigmed företagsekortomins begrepp i def här sammanhanget, speciellt' när detgäller den offentliga sektorns myrtdighetsutövrtirtg. Det är faktiskt mycketsvårt atf mäta produktiviteten i den offentliga sektorn på samma sätt som mankart göra rtär def gäller etf vanligt företag. De undersökrtirtgar som hargjorts om dcrt offerttliga sektorns effektivitet - i varje fall de som jagkänrter till - är mer intressanta som mcfodstudier än som studier av de problemman försöker fillämpa metoderrta på. Vi får alltså lov att vara litetförsikfiga rtär vi artvärtder de här begreppcrt. måste i-sin liberalism skärpa sig till endefinition när det gäller talet om statliga monopol. För atf ta ett drasfiskt exempel: Inte kan väl det gamla frisinrtade tradifion ha glömts bort så totalt atf manskulle vilja avskaffa Systembolagefs monopol? Självfallet inte - def är jag övertygad om. Man kan ta exempel på exempel där det infe går att föra den här 39 Den ekonomiska politiken m.m. diskussiortCrt så ertkelt som dagens folkpartistiskaagitatorer vill göra när de talar om avmonopolisering. . Åsling har kommit tillbaka såsom representant förde små i samhället. Han tolkar rtu och socialdemokratinsförslag fill en skattereform som att arbetarrörelsen skulle vara intresserad avatt sänka skatterna för höginkomsttagarna gertom att höja skatterna förlåginkomsttagarna. Fortsätt gärna med dert argumertfationen, . Åsling.Den är litet sned och utanför allting. Då förstår man hur tomhänt fakfiskt är i sin argumentation. Det var i, det sammanhanget jag kom medmin lilla fundering. Det kan finnas låginkomsttagare som har storaförmögertheter. Detta var det irtfressanta i diskussionen om skatterna påarbete och kapital. Härfill var jag nödd och tvungen, sade iHallstahammar och syftade då på mig. Men var med i i förhandlingarna med kommunerna om en uppgörelse om kommunernasbeskattning, som skulle ha lett till att , , ochBlekinge hade fått det mycket bättre. På grund av kommunisternasinterrta motsättrtirtgar ärtdrade emellertid åsikt några timmarinnan beslut skulle fattas. Får jag be om en liten skärpning, ! Förste vice talmanrten anmälde att och i anhållit att till protokollet få antecknat aft deinte ägde rätt fill ytterligare repliker. Som åtskilliga redan torde ha noterat är detavslutning i landets skolor . Barnen sjunger om den blomstertid som nunalkas med lust och fägring stor. Också på oss dammiga gamla riksdagsledamöterväntar ett mer eller mindre välförtjänt sommarlov. Även här i har vien sorts avslutning - men utan sång. Vi ger irtte erts talmannen ett äpple,vilket åtminstortc fröken i småskolan brukade få. I ett avseende påminner dock denrta tillställning omskolan. Oppositionspartierna ägnar sig åt att dela ut det sedvanligaunderbetyget åt regeringen för dess ekonomiska politik. Oberoende av vad vi kantycka om betyg i skolan, borde vi ändå kunrta crtas orti aft betygsäftrting börgrundas på fakta. Därför tänkte jag ge rtågra fakta om ekortomi. Produkfiortcn har återhämtat sig efter den djupa svackaumot slutet av . beräknas BNP växa med . Räknat perinvånare är det en fillväxt som väl mäter sig med västländernas genomsnitt. Investeringarna går upp ordentligt . I industrirt ökarde . Företagens reala lönsamhet är den högsta . Derassoliditet ökar, vilket gör dem mer motståndskraffiga mot störningar. Inflationen är den lägsta på närmare . Både i fjoloch svänger den mellan 3,5 och . Det betyder atf prisökningsfakfen harhalverats uuder . Vi närmar oss nu de lågairtflafiortsnivåerna i omvärlden -men utan att ha behövt gå igcrtom dessarbetslöshet. Tvärtom minskar arbetslösheten i stadigt. Denligger nu under 2 %-aft jämföra . ärberoende av beredskapsarbeten och liknande arbetsmarknadspolitiska åtgärder försin sysselsäftrtirtg mirtskar. Samfidigt fortsätter sysselsättrtirtgen att öka.Nils G. Åsling sade att arbefslöshcten i själva verket har ökat i . Detskulle intressera mig oerhört att höra . Åsling ge belägg för dettapåstående. Underskottet i bytesbalansen vändes till ett överskott . bör vi kunrta rtå åtmirtstone balans. Def betyder att vi intebehöver öka utlandsskulden och att räntebördan därmed kan lätta något. Budgetunderskottet har gått ned snabbare än i något annatland i hela västvärlden. Under de sertaste fem åren har det minskat med 10proccrtterthc-ter av BNP; def motsvarar mer ärt 90 miljarder i dagenspenningvärde. Svcrtska folkets realirtkomster stiger srtabbt. I fjolökade de reala disponibla inkomsterna med i genomsnitt , och serökningen ut aft bli . Den privata konsumtionen ökar igen efter nästan ettårtiondes stagrtafion. Hushållen har börjat fylla igen hålen i hushållsbudgetenigen. ökade deras konsumtion , och kommer den att växa medytterligare . Detta är fakta. Jag tror inte aft någon kan förrtcka atfdet på alla dessa områdert - tillväxtert, investeringarna, utrikeshandeln,arbetslösheten och svenska folkets inkomster - har skett stora förbättringarsedan 1982.