prot · GA0973 · 1986-12-31 00:00:00 — Som en följd av de statliga satsningarna har antaletförbränningsanläggningar avsedda för fasta bränslen ökat kraftigt under desenaste åren. Användningen av inhemska bränslen, inkl. bark och lutar, ökadesåledes från 48 till . För att snabbt få i gång verksamheten ställdes vissavillkor i samband med att stöd enligt program beviljades tilltorvpannor. Enligt dessa villkor skall stödtagaren i de flesta fall visa atthan tecknat bindande avtal med en torvleverantör om leverans av torvbränsle ien omfattning som svarar mot av anläggningens bränslebehov under tvåeldningssäsonger. I det fall stödtagaren planerat att själv produceratorvbränslet har kraveti stället varit att stödtagaren, genom att redovisa deförberedelsearbeten som gjorts, kunnat göra sannolikt att produktionsplanernakommer att realiseras. I något fall ställdes krav på en torvandel större än . Den kalla och regniga var mycket dålig fråntorvbrytningssynpunkt. Dessutom föregicks den av en sträng vinter, vilketinnebar att produktionsstarten kom sent. Torvbrytningen stannade därför vid 0,7TWh Om ökad användning av flis för uppvärmning Prot.1986/87:73 år 1985, trots att den teoretiska brytningskapaciteten uppgårtill ca under ett normalår. Om öknd " // ' , som ansvarar för uppföljningen av stödet, har mot av flisför I bakgrund avde uppkomna problemenansett att det i vissa fall kan finnas skäl att medgeatt den tidpunkt då torvanvändningen skall uppgå till skjuts någotframåt i tiden. Till följd av den dåliga tillgången på torv undereldningssäsongen 1985/86 uppstod en relativt stor marknad för bränsleflis, somi allmänhet kan användas som alternativt bränsle i torvpannorna. Ett antal nyaleverantörer etablerades. blev sedan ett betydligt fråntorvbrytningssynpunkt. Den utvunna mängden ökade till . Den varsåledes så stor som året innan. Den sammanlagda tillgången på inhemska bränslen underinnevarande eldningssäsong är således avsevärt större än under den föregående.Tillgången överstiger den tillgängliga pannkapaciteten,åtminstone i de södra delarna av landet. Det är dock mycket glädjande att kunna konstatera attanvändningen av såväl torv som bränsleflis på bara har ökat från enlåg nivå till att ge ett viktigt bidrag til vår energitillförsel. Dennasnabba utveckling hade inte varit möjlig utan den stimulans som pannbidragetavseende inhemska bränslen utgjort. Jag vill också understryka att de reglersom förenades med stödet är allmänt kända bland de verksamma i branschen. 15 HÄDAR (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det problem vi diskuterar sammanhänger med de bestämmelsersom infördes för stödet till fastbränslepannor. Det innebar att regeringen, föratt undvika att flis som skulle kunna användas för pappers- och massatillverkningeldades upp, utformade bestämmelserna så att stödet i huvudsak skulle gå tilldem som använde torv som bränsle. Det finns naturligtvis både problem ochmöjligheter i denna fråga. , som är verkställande ledamot av styrelsenför , skriver i ett brev till att detförsta moderna trädbränsleeldade värmeverket startades i och att detredan 1986 fanns 50 värmeverk i drift med en förbrukning som gav . Det är ganska mycket värme. skriver vidare: "Det finns fortfarande -efter reduktion för ekologiska hänsyn - en outnyttjad bruttovolym på ca 20miljoner kubikmeter ()." Även om detta inte kan göras såsnabbt, borde hälften kunna användas i varje fall fram . pekar i ledaren i det första numretav sin tidning mindre på möjligheterna än på problemen:"Flisföretag som byggts upp för en kapacitet anpassad till en förväntadmarknadsutveckling ser nu marknaden krympa drastiskt. Investeringar i maskineroch anläggningar blir svåra attklara och allt fler hotas av konkurs.-------------------- är ett brabränsle. Men detfinns betydande leveransosäkerhet.------------------- Vad händer om flismark- ° nåden brakar samman? Harflismarknaden upphört att fungera blir resultatetatt värmeverken måste söka sig nya alternativbränslen. De som då kan bliaktuella är i första hand importbränslen." undrar omproblemen sammanhänger med en för snabb introduktion av just lorvbränslen ochpekar på att krisen för flisleverantörerna är ett faktum. Det finns alltså både möjligheter och problem i dennafråga. talar för möjligheterna, och belyserde aktuella problemen. talar i sitt svar huvudsakligen omregeringens förträfflighet, men svarar inte på de frågor jag ställde, nämligenom kraven på torv som bränsle i de anläggningar för fast bränsle som uppförtsmed statens stöd har påverkat marknaden för bränsleflis. Jag uppfattade att dekraven har inneburit att marknaden för bränsleflis har minskats. Jag frågadehenne också om hon avsåg att ta initiativ i syfte att underlätta en ökadanvändning av bränsleflis för uppvärmningsändamål. På den frågan svarade honinte alls. Jag ser inte i svaret från statsrådet någonting somger skogsägare och andra leverantörer av trädbränsle någon uppgift omhur regeringen tänker sig att de skall överleva ekonomiskt och vara motiveradeatt fortsätta en verksamhet som i hög grad är nyttig för landet på kort siktoch som kan betyda väldigt mycket för våra möjligheter att ställa om vårtenergisystem, minska vår oljeimport och vårt behov av el för uppvärmning. Problemet är akut för mindre småföretag, men det gällerinte bara dem. MoDo, ett stort företag, har pannor i och iPauliström. Där finns gott om billiga trädbränslen, men ont om torv. Ändåtvingas man nu köpa torv för att fylla de krav på torveldning som ställdes isamband med att man fattade beslut om att bygga om oljepannor tillfastbränslepannor. Även för ett stort företag som MoDo vållar detta uppenbaraproblem. Genom de bestämmelser som har införts, och som tillämpaspå ett ganska strikt sätt skapas en motsättning mellan olika tillverkare avinhemska bränslen som jag tycker är beklaglig. Vi liberaler 'åi för att det gesutrymme för konkurrens, men det är, , en stor skillnad mellan attuppmuntra konkurrens och att skapa konflikt. Om ökad användning av flis för uppvärmning 16IVAR (); Miljö- och energiministern gör en i alltväsentligt korrekt redovisning av situationen för torv och flisbränsle iSverige och konstaterar mycket riktigt att det är överskott på bränsleflis,speciellt i . Bakom dessa problem döljs å ena sidan ett bratorvår, vilket medfört en ganska god tillgång på torv. Därtill har en delinhemska bränslen konkurrerats ut av olja. Det är också en sak vi måste varamedvetna om. Å andra sidan har det hänt en del annat av väsentlig viktpå den här marknaden. Den organisation som börjar komma ur barnskorna blireffektivare och effektivare. Det är en organisation som har till uppgift attframställa biobränslen. Entreprenörerna blir duktigare och duktigare, och viser gång på gång exempel på hur de slår nya rekord när det gäller att utnyttjamaskiner och ta fram en bra vara på kortare och . Det gör attsituationen är den att ett antal duktiga entreprenörer håller på att slåsut därför att de inte har tillräcklig sysselsättning för sina maskiner. Då ärjag inne på den enskilde individens situation. Produktionen dras sedan samman i 6 protokoll 1986187:70- 73 Prot.1986/87:73 den övergripande organisationen, t. ex. av Sydved eller deolika bolag som samlar ihop detta bränsle ochförmedlar det. Faktum är att skulle vi .. j . åstadkomma en optimalutveckling av marknaden, vilket jag tror att vi i Om okad användning " " > j & , rr f- grund och botten är överens om attvi vill ha - biobränslen har så många av flisfor uppvärmning ° ,° positivaeffekter - krävs det en ökning av avsättningen i storleksordningen Detta beror på att det som det kommer till flerbränsleanläggningar sker en effektivisering i befintliga anläggningar, vilketinnebär att vi får ut mer energi ur varje kubikmeter flis. Mest tydligt är detnär det installeras kondenserande rökavkylning, då man kan höja verkningsgradenmed . Allt detta gör att det är ytterligt angeläget att detkontinuerligt tillkommer nya anläggningar. Och ser vi på denna utveckling kanvi konstatera att det blir en drastisk minskning av antalet nya anläggningarunder 1987 och 1988 i den mån vi kan överblicka de åren. Om det inte under denallra närmaste framtiden händer ett under, är det fråga om en femtedel jämförtmed 1985. Det är uppenbart att de som är verksamma inom branschen ser dystertpå framtiden. Detta gäller i ännu högre grad tillverkare av pellets ochbriketter-. 'Dessa produkter är ännu mer konkurrensutsatta i förhållande tilloljan. Större delen av tillverkningen är knuten till ett fåtal bolag, vilka medett-penndrag helt kan förändra situationen. Vad jag ser som den absolut överhängande faran äratt statsmakterna inte snabbt gör klart att det gäller annat än bara prat omvälvillighet gentemot branschen. Statsmakterna måste visa att de är beredda attsatsa och hjälpa branschen över de svåra åren. Om man inte får dessa beskedtror jag att vi kommer att få uppleva mycket tråkiga och drastiskaförändringar. Torvreglerna kan i och för sig vara ett problem, men dehar blivit ett problem enbart på grund av att statsmakten - trots att kunskapsäkerligen har funnits - inte på något sätt har balanserat det låga oljeprisetpå ett rimligt sätt för att skydda branschen under en övergångstid. Dessutomhar det stimulansstöd som fanns plockats bort. Detta har gett folk i branschenklara signaler om att de själva måste ta alla de risker som ett mycketvarierande oljepris innebär. Detta är ett nationellt intresse, som måste betraktas iett längre perspektiv. Då kan vi behålla stora miljömässiga och ekonomiskavinster. Men detta intresse har inte visat sig i något handlande. Jag villdärför ställa frågan till miljö- och energiministern; Kan vi nu förvänta ossatt det kommer någonting annat än välvilligt tal? Kommer det nu verkligaförslag om åtgärder, som gör att branschen kan räkna med att det är värt attsatsa på biobränslen för framtiden? 17 Miljö- och energiminister : Herr talman! upprepade i sitt inlägg den felaktiga beskrivning av skälen till villkoren för torvstöd som fanns också i interpellationen.- Det huvudsakliga skälet till villkoren om minst 50-procentig torvanvändning och till att man också fick så generöst stöd var inte att vi ville hålla tillbaka användningen av trädbränslen utan att torven var svårare att introducera. °2 Det var större problem i början,det fordrades större investeringar och det mötte ettstörre motstånd. Dessutom var torvintroduktionen regionalpolitiskt mycketbetydelsefull och spelade en stor roll för inland och förNorrbottenspaketet, där den utgjorde en viktig del. Detta var de främstaskälen. Jag har därför ingen anledning att ändra kravet för detorveldade anläggningarna, därför att jag anser att man inte skall tillåtainhemska bränslen att konkurrera ut varandra. Om man hjälper flisproducenternagenom att slå ut marknaden för torvproducenterna har man bara gjort ont värre,eftersorn det skulle drabba bygder som är ännu hårdare drabbade än de bygderdär flisen produceras. I stället bör vi se till att både torv och trädbränslenoch även andra inhemska bränslen ytterligare får slå ut användningen av olja,kol och el för uppvärmning. Det måste vara inriktningen i de energipolitiskabeslut som vi nu befinner oss mitt uppe i förberedelserna för. Det är naturligtvis inte alltid trädbränslen somkonkurrerar med torv. I min egen kommun, , där vi nu har uppförtSveriges största torveldade anläggning, är det kol som är alternativet. Jag harinte för avsikt att ge ens ett lillfinger till dem som gärna skulle använda koli stället för torv -det skulle slå ut den satsning i som ger jobb åthundratals människor och som motsvarar tusentals jobb i min egen kommun. Om manbörjade rucka på de bestämmelser som gäller för torveldade pannor, skulle mankunna öppna vägen för ökad användning av kol eller olja i stället för torv. Dettänker jag alltså inte göra. Det är tyvärr så att många kommuner inför den omvändaoljekris som vi fick , när oljepriserna gick brantnedåt, stoppade upp sin satsning på inhemska bränslen och gick tillbaka tillolja, vilket från främst miljösynpunkt men också med tanke på vårförsörjningstrygghet för framtiden är mycket olämpligt. Därför tycker jag att det vore bra om vi kunde enas om attdet som skall gälla för framtiden inte är att sätta torv och trädbränslen motvarandra, utan det är att satsa på båda för att knuffa undan olja och kol påden svenska bränslemarknaden. Om ökad användning av flis för uppvärmning 18HÄDAR (); Jag tror att regeringen tog betydande intryckav den hårda kampanj mot ökad användning av trädbränslen som fördes avskogsindustrin och facken inom skogen pch skogsindustrin och att det säkertpåverkade de beslut som regeringen fattade angående stöd till uppförande avfastbränslepannor. Det som sade om att vi skall undvikakonflikten mellan inhemska bränslen var bra - det tycker jag också. Men jagvill gärna säga att den här konflikten inte är skapad av torvleverantörernaeller flisleverantörerna, utan den beror på det sätt på vilket regeringen harlagt upp sitt stöd för introduktion av fasta bränslen. Det är det som harskapat konflikten. Det är utmärkt om den som skapat konflikten är medveten omdet och tänker försöka vidta åtgärder för att avhjälpa det. Jag har fått ett brev från en herre som heter , . Han skriver - och det vill jag gärna instämma i - attsåväl torv- som Prot.1986/87:73 fliseldning är samhällsnyttiga företeelser som på grund avsviktande initial- 17februari 1987 stöd utvecklats i en alltför långsam takt. /O -; j - j - Kan vi finna vägar att se till attden industrin nu överlever har vi också lagt t,- f en bättre grund för en framtidaenergipolitik. av flisfor uppvärmning ° Jag kan seatt skadeverkningarna skulle vara betydande om de som i svåra lägen harvågat satsa på tillverkning av bränsleflis och torv nu skulle känna att markengungar under fötterna på dem och tvingas att slå igen sin verksamhet. Att få dematt komma i gång på nytt med nya riktlinjerblir nog inte så lätt. Det är angeläget att långsiktighet i större utsträckningän vad som varit fallet får prägla energipolitiken på det 19 (): Jag fick inget svar från miljö- ochenergiministern. Jag kanske får det i hennes nästa anförande. har jag baraden här repliken kvar, och jag vill ändå utnyttja den. O. K., vi skall ha både biobränsle och torv, men låt osssätta ett extra plus för biobränsle - det är ändå den förnybara energin. Biobränslet är miljömässigt allra bäst. Det är ingentingnytt som kommer in i näringskedjan, utan det sker endast en viss omflyttning. Miljö- och energiministern ger, som så ofta förr, en litenuppsträckning till kommunerna: De där kommunalpolitikerna är så ansvarslösa. Deförstår inte att man inte får utnyttja ett lågt oljepris. Trots att statsmakten inte har gjort något ihandling som tyder på att biobränsle skall vara ett långsiktigt bränsle skallalltså kommunerna själva fatta det förståndiga beslutet att strunta i denbilliga oljan och fortsätta satsningen på biobränsle. Det är med förlov sagtväl mycket begärt - man avbördar sig själv och lägger helt ansvaret påkommunerna. Det som vi mycket drastiskt kommer att få upplevaframöver, om vi inte snart får handling i stället för ord, är att tillverkarnaav eldningsutrustning kommer att falla ifrån en efter en. Tillverkarna avbränsle kommer också att falla ifrån. Det tredje steget blir att användarnakommer att se leveransmöjligheterna begränsade. Vi kan på så sätt snabbt slåsönder en mycket värdefull marknad. Jag tycker att det vore oerhört roligt om jag kunde fånågot kraftfullt löfte om handlande från miljö- och energiministerns sida. Dethandlar här om flera branscher som måste få ett besked. De måste veta om ordnågonsin skall övergå till handling. Jag vädjar därför till energiministern: finns någon respons hos regeringen för att verkligen göra något, låt oss fåhöra det här och . 20 Miljö- och energiminister : Herr talman! Det var som vanligt ett mycket engagerat inlägg som gjorde. Regeringen har, mer än någon annan regering, visat handlingskraft när det gäller att introducera inhemska bränslen. De är- bl. a. tack vare att inhemska bränslen är fria från skatt, medan importbränslen som är miljöfarliga är straffbeskattade - billigare för kommunerna att köpa. °' Dessutom har vi satsat fleramiljarder i investeringsbidrag för sådana här Vi tänker fortsätta på den inslagna vägen, och jag hoppasatt vi får stöd i för de insatser som krävs. vill jag säga att harhaft vänligheten att skicka en kopia också till mig av det brev som han harskickat till . gjorde det skickliga draget att citera dendel av brevet som var mest slagkraftig från hans synpunkt. Jag skulleemellertid vilja be att få fortsätta där slutade. Brevet innehållernämligen en lång plädering till försvar för de regler som faktiskt finns. Så här står det; "Igångsättning av en torvproduktionkräver en stor inledande investering i markarbeten, som inte kan ske utan atten långsiktigt säkrad avsättning garanteras. För att möjliggöra dettainrättades som bekant de s. k. torvbidragen som emottogs av kommuner förbyggande av torveldade värmeverk i trakter där torv finns. Som stöd förtorvutvecklingen blev torvbidraget tyvärr urvattnat därigenom, att kommunernainte behövde binda sig för torveldning mer än till av behovet ,vilket är en i sammanhanget." Sammanfattningsvis säger :"Ifrågavarande kommuner eldar torv dels för att det är ett framtidsbränsleför dem, dels för att de har avtalat att elda torv." Regeringen tänker se till att ocksåfortsättningsvis gynna och främja inhemska bränslen framför miljöfarligaimportbränslen och el i uppvärmningen. Om ökad användning av flis för uppvärmning Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. 21 HÄDAR (): Statsrådet gav i sin senaste replik ännuett exempel på den lovprisning av regeringens förträfflighet som jag påtaladeredan i mitt första inlägg. Hon lämnade däremot inte heller nu något besked omvad hon tänker göra för att de företag som vågat satsa på att bygga upp enmarknad för skogsbränslen, trädbränslen, flis och torv skall kunna fortleva ochfylla en viktig funktion i vår framtida energipolitik. Det förefaller mig, herr talman, som om regeringen harblivit litet överraskad över att det var ett hyggligt väder ochatt torvproduktionen därigenom kom att bli större än vad den var sommareninnan. Detta måste uppenbarligen ha kommit som en chock för regeringen,eftersom dess handlingskraft när det gällde att hantera det problem som uppstodinte har varit särskilt påtaglig. Jag tycker ändå att vi kunde enas om att det vore bra omman kunde ta till vara de här produkterna och använda dem för uppvärmning. Detär bättre, herr talman, att den flis som produceras används för uppvärmning ochinte, som hänt i , bara brinner upp. Överläggningen var härmed avslutad. 7 protokoll 1986187:70 ~ 73 Prot.1986/87:73 5 § Svar på interpellation 1986/87:149 om anpassningen avsvenska trafik-17 februari 1987 och transportbestämmelser tillEG-ländernas, m. m. , , Herr talman! har ställt följande frågortill mig: till , 1. Hur bemöter regeringen de krav som framförs av bl. m. m. vägtransportunionen (IRU) omteknisk kvalitet på fordonen, samma arbetstiderinom hela EG och övriga samt "landsvägens Hur långt ärregeringen beredd att gå för att anpassa lagstiftning på trafik- ochtransportområdet till EG? Vilka närmandeni detta avseende har redan gjorts, resp. är på gång, från regeringens sida? Anserkommunikationsministern att det är förenligt med olika miljöuttalanden etc.som gjorts av regering och riksdag, att underlätta ytterligare expansion avtung landsvägstrafik? Regeringens politik på detinternationella transportområdet syftar till att skapa godakonkurrensförhållanden för svensk industri och transportnäring. I detsammanhanget är det väsentligt att i största möjliga mån få till ståndlikartade regler för internationella transporter i olika länder. För ett landsom med omfattande internationell handel är enkla och likartade reglerviktiga. Men självfallet får inte dessa stå i strid med våra grundläggandevärderingar på områden som arbetsmiljö och sociallagstiftning. Förslagen inom EG i den s. k. vitboken att från år 1992genomföra en fri marknad omfattar också transportområdet. I första hand kommerdetta att få betydelse för landtransporterna. Man kan förvänta sig att enbetydande frigörelse från hittillsvarande regelsystem kommer att ske inom EG.Även i förhållande till andra länder kan man räkna médatt EG försöker genomförasin internt antagna transportpolitik. Det kan för föreligga en stor risk i att EGinternt låser fast sin transportpolitik på ett visst område. Vi kan nämligen dåställas inför ett avgörande att acceptera denna politik eller att stå utanför.För att undvika en sådan situation agerar man aktivt från svensk sida för attfå till stånd diskussioner och beslut i olika internationella organisationer påtransportområdet. På landtransportområdet diskuteras exempelvis för närvarandeinom den Europeiska transportministerkonferensen (CEMT) ett svenskt förslag omingående av ett multilateralt avtal för de internationella landsvägstransporterna. Syftet från svensk sida är att försöka få till stånd enöverenskommelse som innefattar alla de västeuropeiska länderna. Enförutsättning för att detta skall lyckas är att betydande harmoniseringar skermellan regelverken inom EG och i de övriga CEMT-länderna. I vissa avseendenfinns ännu ingen gemensam EG-ständpunkt utformad. Detta är t. ex. fallet medvägskatterna. I andra fall, t. ex. i fråga om fordons mått och vikter, har EGnyligen tagit beslut - diskussioner - som avviker frångällande svenska regler. Så är också fallet beträffande fordonsförarnas arbets-och vilotider. I det förstnämnda fallet - skatterna - förefaller det möjligtatt på sikt kunnakomma fram till samförståndslösningar mellan EG- och icke . I andrafall, särskilt i fråga om fordonsvikterna, är det inte realistiskt att tro attEG skulle anpassa sig till de svenska reglerna. Om svensk anpassning inte skerpå sikt till EG-reglerna, finns det en risk att svenska lastbilar inte fårtrafikera , om inte dessa länders lastbilar får eller kan trafikeraSverige. Detta kommer att leda till allvarliga konkurrensnackdelar för svensktnäringsliv. En ökad "utflaggning" av svenska åkeri-ochspeditionsföretag kan också befaras. Detta utgör'bakgrunden till regeringensförslag i budgetpropositionen om vissa höjningar av boggitryck ochbruttovikter. När det gäller arbets- och vilotiderna kommer diskussioner inomkort att inledas i CEMT om hur de nya interna EG-reglerna skall kunnasammanjämkas med de andra CEMT-ländernas, av vilka de flesta överensstämmermed den gällande internationella konventionens regler. Det arbete som från svensk sida drivs internationellt närdet gäller landsvägstrafiken skall inte tas som intäkt för att regeringenunderlättar en expansion av tung landsvägstrafik. har enutomordentligt viktig roll att spela i utvecklingen av de internationellatransporterna i . Detta är ett synsätt som delas såväl av den svenskaregeringen som av regeringarna' i . Det är ju liksom sjöfarten ettmiljövänligt transportmedel. Att just landsvägstrafiken kan synas spela enframträdande roll i debatten beror på att det inom detta områdeföreligger de största skiljaktigheterna och problemen mellan de europeiskaländerna. Regeringens trafikpolitik skall självfallet överensstämma medmiljöpolitiken. Detta framgår också klart av de riktlinjer för dettrafikpolitiska utredningsarbetet som bedrivs inomkommunikationsdepartementet. Jag vill avslutningsvis erinra om vad sade omSveriges förhållande till EG i det s. k. Tetra Pak-talet.Han sade då bl. a. följande: "Den svenska neutralitetspolitiken uteslutersamarbete som siktar till integration och harmonisering på det utrikespolitiskafältet. Den sätter också en gräns för hur långt vi kan gå i att underkasta ossekonomiska beslut av överstatliga organ och institutioner.