prot · GA09122 · 1986-12-31 00:00:00 — För att vi, om möjligt, inte skall få sä lång debatt vid den fortsatta behandlingen av ärendet, skall jag begränsa mig till anförande, eftersom hon begärt ordet efter mig. Bidrag till sjukförsäkringen in. vill tydligen inte hålla med mig om attfolkpartiets besparingsförslag på sjukförsäkringen inte skulle drabba denenskilde individen särskilt hårt. Hon mofiverar sin invändning med att allasjukpenningförsäkrade inte har sjuklön. Men, , den sänkta kompensationsnivånblir ju lika stor oavsett om arbetstagaren eller arbetsgivaren fårsjukersättningen. Skillnaden blir endast den att de som inte har sjuklön märkerav effekterna med en gång, medan de som har sjuklön kommer att se effekterna vidavtalsförhandlingarna. Dä kommer säkerligen förmåner som sjuklön att minskautrymmet för höjning av lönerna. Från sida lägger vi oss inte i vad parterna iförhandlingar kommer fram till. Vi tänker inte ta bort förmåner som människorhar fått genom att avstå löneutrymme. Men det vore naivt att tro att intearbetsgivarna kommer att kompensera sig för minskad ersättning frånsjukförsäkringen. Det blir alltså inte bara arbetarna som får kännas vid enmindre sänkning av sjukpenningersättningen utan även tjänstemännen. undrade också om uppfattning närdet gäller föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen baseras ju på den summasom man har i sjukpenning. Vi har föreslagit två olika kompensationsnivåer vidsjukdom, alltså två olika sjukpenningbelopp. Eftersom vi inte har föreslagitnågon ändring av föräldraförsäkringen utan endast en sänkning av kompensationsnivånför vid sjukdom, kan det inte vara så svårt att förstå attvi även vill ha det högre sjukpenningbeloppet som grund förföräldraförsäkringen. Vi har alltså inte föreslagit några ändringar avföräldraförsäkringen, eftersom vi inte vill att den skall ändras. Där gälleralltså en kompensation på av lönen. När det gäller höjningen av de sociala avgifterna sägerLena att man frän socialdemokratisk sida är beredd att bekosta en brasjukförsäkring genom en höjning av sjukförsäkringsavgiften och också avarbetsskadeavgiften. Men då vill jag säga till att vi i folkpartietinte är ensamma om att tycka att arbetsgivaravgifterna inte skall höjas. Jagtror det vore intressant för att ta ett samtal medfinansministern. Men innan hinner göra detta, skall jag redan nucitera vad finansministern bl. a. säger i den reviderade finansplanen;"Enligt regeringens bedömning är utrymmet för nivåhöjningar avlönekostnaderna (dvs. löner inkl. löneglidning samt arbetsgivaravgifter)starkt begränsat 1988. Cirka en procents kostnadsstegring är redan intecknad genomde avgiftshöjningar som tidigare föreslagits. Skulle dessutom löneglidningenbli av samma storleksordning som , skulle det samhällsekonomiskautrymmet för lönekostnadsstegringar överskridas med bred marginal." Finansministern fortsätter; "Om löneökningsutrymmetinte skall inteck-nas av ytterligare ökade arbetsgivaravgifter efter1988, måste beslut om kostnadskrävande reformer inom de områden som finansierasmed sådana avgifter undvikas och den nuvarande kraftiga automatiska utgiftsökningenbegränsas. Vidare bör möjligheterna att till en del finansiera de nödvändigautgifterna pä annat sätt prövas." Hur tror att vi skall klara nästa årsavtalsrörelse, då så mycket av utrymmet redan är intecknat genom höjdaarbetsgivaravgifter? Vi kan naturligtvis i socialförsäkringsutskottet komma medmånga lovvärda förslag,men vi måste också tänka på hur de skall finansieras och på hur mycketlöntagarorganisationerna vill avstå i höjda löner i förhållande till höjdaarbetsgivaravgifter. Låt mig sluta med ytterligare ett kort citatav finansministern i kompletteringspropositionen: "Regeringen kommer attinitiera ett sådant översynsarbete och kommer också att inbjuda arbetsmarknadensparter till överläggningar om den framtida avvägningen mellan höjda reallöneroch expanderande utgiftsprogram, som finansieras med arbetsgivaravgifter." Jag ber att fä upprepa yrkande,som innebär bifall till reservationerna 2 och 7 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. 33LENA (): Även jag har tagit del av finansplanen ochdiskussionerna beträffande arbetsgivaravgifter i allmänhet. Om man fortsätteratt läsa i finansplanen och lyssnar på vad finansministern säger, finner manatt han menar att vi givetvis skall betala sjukförsäkringen medsjukförsäkringsavgifter och att vi skall betala arbetsskadeförsäkringen medarbetsskadeavgifter. Men man får ta en diskussion om den allmänna löneavgiften,och det är eri helt annan sak än att säga att man generellt skall diskuterasocialavgifterna. Varje sak skall bekosta sin egen verksamhet. Detta är ganskaklart utsagt. Läser man noga finner man detta. När det gäller förslag om att sänka nivåernai sjukförsäkringen är inte resonemanget trovärdigt så länge man inte föreslårnågot förbud mot att avtala om vissa saker på arbetsmarknaden. Vi har alltsåredan i dag olika regler om sjuklön eller icke sjuklön. Man måste utgå från denverklighet som vi har. Sänker man kompensationsnivån drabbar detta dem som intehar sjuklön - det kan vi aldrig komma ifrån. Beträffande besked om föräldraförsäkringen ärdet bra att man klargjort att man inte tänker röra den. Då får man sä småningomförtydliga detta i sina förslag, eftersom det finns en automatisk kopplingmellan sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen. Jag måste även kommentera några av de andra inläggen fränfredagens debatt. Jag skall börja med vpk-arna, som envisas med attdiskutera regeringens förslag om förändring av pensionärernas avgifter påsjukhus. Margö måste väl ändå inse att det finns ett utskottsförslagsom är annorlunda än regeringens förslag. Margö hänvisade fill attPRO och andra föreningar protesterat mot regeringens förslag. Visst har degjort det, men vi har lyssnat till dem. Vi har ju lagt fram ett förändratförslag, som innebär att samma regler skall gälla för pensionärer som för andranär vi nu har den generella begränsningsregeln. Margö diskuterade den generellavälfärdspolitiken. Det är en mycket intressant debatt. Margö påstodatt vi gjort avsteg från den generella välfärdspolitiken. Då skall jag tala omför Margö vad generell välfärdspolitik innebär. Det är att man sertill att alla har social och ekonomisk trygghet och att alla, också höginkomsttagare,omfattas av den generella välfärdspolitiken. Det innebär t. ex. att det skallfinnas pensioner som man kan leva på och kan betala för sig så att vi slipperha rabattsystem av olika slag och subventioner för fotvård osv. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. hela tidenförstärka de generella inslagen i socialpolitiken. Det innebär också att vi harvalt en inkomstbortfallsprincip i vårt land, som också omfattarhöginkomsttagarna. De som har förmögenheter omfattas också av den generellavälfärdspolitiken. Vi frågar inte efter förmögenhet när en människa blir sjuk,utan hon får sin sjukpenning ändå. Utjämningen försöker vi åstadkomma i andrasystem, t. ex. genom skattesystemet och genom ett inkomstprövat stöd förbarnfamiljer, nämligen bostadsbidragssystemet. Där sker utjämningen.Välfärdspolitiken är generell och bygger pä en inkomstbortfallsprincip. Här vill vpk inte vara med längre. För ett par veckorsedan noterade vi det senaste exemplet på hur vpk vill göra avsteg fråninkomstbortfallsprincip och generell välfärdspolitik. Man vill t. ex.intevärdesäkra ATP. Jag tror inte att löntagarna upplever vpk som den störstagaranten för den generella välfärdspolitiken. Margö tog upp risken för indragning av KBT ikommunerna. Med den nuvarande utvecklingen ute i kommunerna, med ett ökathem-maboendeoch med en aktiv medverkan från kommunernas sida, tror jag inte attrisken är särskilt stor att kommunerna skulle gå in och skärpa reglerna förindragningen av KBT. Det finns ingen logik i ett sådant resonemang. Avsiktenmed de tvingande regler som vi nu inför när det gäller KBT är att förbättra förpensionärerna. Kommunerna hade inte skött sig på den punkten, och det vardärför vi gick in med de tvingande reglerna. Vi skall givetvis följakommunernas agerande i fortsättningen på den punkten. När det gäller varnade jag i mitt första inläggKersti för att ta i för mycket i sin kritik av orättvisor inomförsäkringen och i sin kritik av regeringen. Hon återkom ändå i sitt andrainlägg med att säga att : "---- oändligtmånga gånger i framfört förslag om hur man skall finansieraett undanröjande av orättvisor för de grupper som har det sämst. Det är någotsom vi verkligen här jobbat med i . Vi kommer aldrig att ge avkallpå den principen." Då frågar jag: Hur var det med karensdagarna? Hur vardet med. de höjda avgifterna till A-kassan och avskaffandet av skatteavdragetför fackföreningsavgiften? Hur var det med de försämrade statsbidragen tillbarnomsorgen? Hur var det med manipulationen med basbeloppet? Ni har en ambition att regera tillsammans med folkpartietoch . Hur går det då med pensionerna, som inte villhöja alls, som eventuellt vill höja senare och som ni i centerntillsammans med vpk har en annan modell för? Hur går det med sjukförsäkringen,där vill dra in 2 miljarder enligt en modell och där folkpartietenligt en annan modell vill dra in 1 miljard? Detta är frågor som är avväsentlig betydelse för flertalet medborgare i detta land. 34MARGÖ (vpk): Vpk:s och pensionärsorganisationernas kritikmot slopandet av det fria året för pensionärer på sjukhus kvarstår trots attutskottet har infört en begränsningsregel. Jag får kopior av de brev medprotestuttalanden mot detta förslag som pensionärsorganisationerna skickar tillregeringen. Jag vet att pensionärsorganisationerna protesterar trotsbegränsningsregeln. kritikgäller dels pengarna, dels principen. Även med en begränsningsregel blir det enpåfrestning för de sämst ställda pensionärerna att betala avgiften, som kommeratt röra sig om . per dag för de sämst ställda. Med en pension på96 kr. per dag är . en belastning pä ekonomin. kommertillbaka till att KBT innebär en förbättring och att det skall utgöra enkompensation. Men, , efter tre månaders institutionsvistelse görsen första prövning om KBT skall finnas kvar eller inte. Vid sex månaderssammanhängande sjukdom är risken oerhört stor att man mister KBT. När det gäller det generella socialförsäkringssystemetanser vi att ett fritt år pä sjukhus för alla pensionärer är ett bra exempel påen generell välfärdspolitik. Inga prövningar görs, alla har samma rättigheter.När avgifter införs skapas ett selektivt system, dvs. människor utsätts förprövning av hur mycket de kan betala. De sämst ställda får fortfarande enmöjlighet till jämkning om de inte har råd att betala . De fåralltså även i fortsättningen utsättas för en prövning av om utgifterna som deanför är skäliga eller inte. Vi är alltså inne på det selektiva systemet. Vi ivpk är för ett generellt system där människorna inte bedöms på det sätt somkommer bli fallet med avgifter för alla inom sjukvården. Jag ställde förra gången till några frågor,som hon inte svarat på . Jag vill veta hur länge förtidspensionärerna fårbehålla sitt friar på sjukhus. Jag vill också veta hur socialdemokraterna serpå de statsanställdas fria sjukhusvård och jag vill veta hur vi ifortsättningen skall kunna försvara att det skall vara skilda regler förmödrahälsovård jämfört med annan primärvård, när regeringen, ochmoderaterna hävdar att det inte skall vara några skilda regler förförlossningsvård och annan sjukhusvård. Prot, 1986/87:122 Bidrag till sjukförsäkringen m. m. 35KERSTI (); Om tar sig tid att studeracenterns förslag när det gäller de områden hon tog upp. skall hon finna, att vii alla våra förslag tar sikte på att skapa rättvisa och hjälpa utsatta grupper. Jag kan bara nämna karensdagsdebatten, vetmycket väl att värt förslag innefattade finansiering för att komma till rättamed det orättvisa i att de skiftarbetande och deltidsarbetande har sämrekompensation än andra. När det gäller pensionerna vet vi att de störstahöjningarna går till dem som har de högsta pensionerna och att de som harenbart folkpension och pensionstillskott får minst. Genom förslag fårvi en annan fördelning av de förbättringar som pensionärerna behöver. För ossi är det en rättvisefråga att ge dem med låg inkomst enförbättring som vi också vill förbättra pensionstillskotten. Den fördelningspolitiskaeffekten i värt förslag är helt klar. Vårt förslag ger mer till dem som vianser vara de sämst ställda pensionärerna. Vi har målmedvetet arbetat för att undanröja orättvisor.Det står jag fast vid. Jag kan som exempel nämna de hemarbetandes sjukpenning.Oändligt har vi lagt förslag i om förbättringar och likamånga gånger har vi körts över. Centerpartiethar arbetat för att förbättra villkoren för småbarnsföräldrar. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. Vi driverkravet om vårdnadsersättning. är det bara den tid som används iproduktionen som mäts, värderas och uppskattas. Det arbete som utförs med deegna barnen i hemmet av föräldrar värderas inte och syns inte heller i denekonomiska statistiken. Utan detta obetalda arbete skulle hela vårtvälfärdssystem råka i gungning. Det är en oändligt stor arbetsinsats som görs för barn ochgamla i vardagsomsorgen i hemmet. är det kvinnor som utför det obetaldaomsorgsarbetet. Den som är hemma och tar hand om barnen får också sämre pensionän den som försörjer familjen. Hur ålderdomen blir bestäms av hur mångaATP-poäng man kan skrapa ihop under sin yrkesverksamma tid. Detta är sådanafrågor vi arbetar med i . Jag har pekat på några av de orättvisor som finns och somdet är viktigt att komma fill rätta med. Vi har lagt fram förslag i riksdagenför att undanröja dessa orättvisor - det vet . En del av dessaförslag återkommer i de reservationer vi avgivit i det nu aktuella betänkandet. I en reservation behandlas pensionärernas vårdavgifter vidsjukhusvård. anser att pensionärerna skall få behålla sitt friar.Vi har pläderat för detta i vår motion nr 203 och i reservation 4. Friåretinnebär en trygghet för pensionärerna som de enligt vår mening har rätt attkräva. Frågan om BB-avgiften är faktiskt en principfråga. För ossär det viktigt att föräldrarna känner att samhällets resurser står till derasförfogande inför en så livsavgörande händelse som det är att bli förälder ochatt få en ny familjemedlem. Jag vill fråga : Tycker nisocialdemokrater att barnfamiljerna har det så bra att detta geranledning till att belägga förlossningsvården med avgift? 36 (); Jag vill börja med Margö kritikmot förslaget. Hennes kritik kvarstår, trots utskottets förslag om enbegränsningsregel. Margö vidhåller att förslaget skulle innebära enpåfrestning för de sämst ställda pensionärerna. Hon har då inte lyssnat på vadjag och tog upp . Vpk tar genom sin reservation avstånd frånbegränsningsregeln. Den innebär ju att pensionärerna får en generell nedsättningav avgifterna . Med ert förslag får de ett avgiftsfritt år, mensedan står de där och skall betala sina . De blir utsatta för denselektiva prövningen under återstående år, vilka kan bli ganska niånga eftersomvåra pensionärer blir allt äldre. innebär det att vi ger de allra sämstställda pensionärerna förmånligare regler, om vi tar bort avgiftsfriheten och istället inför begränsningsregeln. Vi uppnår dessutom syftet att samma reglerskall gälla vid vård på sjukhus som vid vård på BB. Jag kan inte förstå varförni inte kan lyssna på de argumenten och själva räkna på detta. Jag konstaterarbara att ni tar avstånd från begränsningsregeln. Det innebär att ni villbehålla det gamla systemet. Enligt detta måste alla pensionärer efter friåretutsättas för den prövning som skall göras i varje landsting. kom tillbaka till vad föreslagitoch agerat för i . Men vad jag togupp var vad ni har gjort och hur nihar handlat när ni satt i regeringsställning och hade möjlighet att uträttanågonting. måste judömas efter sina handlingar och inte bara efter sina ord. Jag skall inteupprepa det jag sade om vad ni har gjort i regeringsställning, menni införde många orättvisor som vi sedan har fått rätta till. återkommer också till diskussionen om en annanfördelning när det gäller pensionärerna. Då måste jag fä fråga: Varför villinte ha en obligatorisk höjning av KBT utan överlåter åt kommunerna attbestämma för det första om de vill ha KBT och för det andra hur stort detta isä fall skall vara? Ett obligatoriskt KBT på en rejäl nivå innebär ju en hjälptill de sämst ställda pensionärerna. Jag tycker som sagt att man skall vara litet försiktig isina uttalanden och inte ta munnen så full. Ord betyder inte alltid attnågonting blir verklighet. Allmänhetens omdöme baserar sig på hur man harhandlat när man haft ansvaret att handla. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. 37MARGO (vpk); Jag tror inte att är okunnig omatt vpk när de differentierade vårdavgifterna skulle avskaffas lade framförslag om ett högkostnadsskydd i slutenvården för utförsäkrade pensionärer. Vipekade då på att man skulle införa en begränsningsregel efter det avgiftsfriaåret, och värt förslag gällde halv avgift för pensionärer. Men gäller det inställningen till det avgiftsfria året.Vi vill inte avskaffa detta. Därför behöver vi inte heller någonbegränsningsregel under den tiden. Med regeringens, och förslagtill avgifter kommer en pensionär som bara har folkpension att få betala drygt12 . En ATP-pensionär kommer att få betalaöver . Om de hade de pengarna att tillgå efter detavgiftsfria året skulle det räcka till en hel del vårddagar. Det är alltså principen vi vänder oss emot. Vi tycker attfriåret för pensionärerna har varit ovärderligt. Det har varit ett uttryck fören generell välfärdspolitik som vi gärna velat ha kvar. Jag noterar att inte kan nämna en endapensionärsorganisation som har ställt sig bakom regeringens förslag om attinföra dessa avgifter. Det är i stället som jag sade, att samtligapensionärsorganisationer har uttalat sina protester, trots begränsningsregeln. Sedan till frågan om förlossningsvården. man skall betrakta förlossningsvård på samma sätt som annan sjukvård.Det tycker inte vpk och inte heller . Vad var det som gjorde att vi engång i tiden fick en avgiftsfri förlossningsvård? Jo, det var just tanken attförlossningsvård och mödravård var så angelägria att de inte skulle varaavgiftsbelagda för den enskilde. Vi vet nämligen att avgifter i sig alltidinnebär en begränsning för den enskilde när det gäller att söka vård. Samhälletville genom avgiftsfriheten visa att förlossningsvård och vård av små barn ochmammor var så viktiga att inga mammor, inte ens mammor i låglönefamiljer,skulle behöva göra någon avvägning när det gällde att söka vård. , tycker inte att detta är en viktig principatt slå vakt om längre. Det beklagar vi verkligen. Men jag undrar hur fortsättningen skall kunna försvara den fria mödrahälsovården. 4 protokoll 1986/87:122 Prot.1986/87:122 som skiljer den förebyggande vården inom mödrahälsovården från den förebyggandevård som ges inom primärvården? Det är genom förslag som detta som socialdemokraternabörjar luckra upp välfärdspolitiken. Därmed bäddar de för att en eventuellborgerlig regering fortsätter på den vågen; Och har socialdemokraternaingenting att sätta emot. 38 (): Jag vill säga till att vi icentern målmedvetet driver våra frågor. Vi lägger fram våra förslag, och vi harockså efter mycken envishet fått igenom förslag i . Men lika väl som jag att det krävs en majoritet i för att man skallfå igenom förslag. Inte ens socialdemokraterna, som ändå anser sig vara såstora, klarar att ensamma driva igenom sina förslag i . Vad beträffar KBT har vi i gjort bedömningenatt kommunerna klarar detta. Det är de som har den största och bästakunskapen, och de är enligt vår mening kompetenta att själva avgöra den härfrågan. Kommunerna vet var pengarna bäst behövs, och om de anser att pengarnabehövs till KBT så lägger de dem där. Vi menar att detta är en fråga förkommunerna. , Överläggningen i detta ärende varhärmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om trafikutskottets betänkande19.) Kammaren övergick till attdebattera trafikutskottets betänkande 19 om Anslag till Vägväsende m. m. 39GÖREL (): Trafik åren nyttighet. I dagens debattframställs ofta trafiken som enbart problemskapande. Det gäller framför alltvägtrafiken. Andra trafikslag-1, ex. spårbunden trafik och sjöfart-beskrivs somproblemfyllda. Även om trafik orsakar en hel del problem resp. har problem, ärden bild vi ofta får via massmedierna alltför förenklad. Transporter av olika slagger förutsättningar för vår välfärd. Modernt transporttänkande i näringslivet går ut på att ökade produktiva resursernas användning. Det gäller t. ex. att pressa nerförekomsten av oanvända resurser i- lager. Det har lett till att lagren så attsäga i stället befinner sig på väg, i transport. Begrepp sommaterialadministration, kapitalrationalisering och just-in-time har pä några årblivit nyckelord i diskussionerna om hur svenska företag skallklara sig i en allt hårdare internationell konkurrens. Valet ay transportmedelbestäms i mycket hög grad av varuvärdet, och man kan säga att varan väljerfärdmedel efter sitt värde. och sjöfart konkurrerar om varor med lågtvaruvärde. Varor med högt.värde väljer flyget. För den största andelen varortycks lastbilstransporter utgöra det bästa transportsättet. Transportsystemmed kombinationer av olika transportslag blir allt viktiga- Prot.1986/87:122 re. Härigenom får järnvägstransporter en renässans, flygfraktenblir allt intressantare och en god vägstandard blir avgörandeför hur näringslivet kan nyttiggöra sig transportdelen. I prioriterings- och fördelningssystemet för fördelning avvåra väganslag på olika objekt och delar av landet finns komponenter förberäkning av nyttoeffekt av olika slag. Där finns socialpolitiska inslag,regionalpolitiska öch sysselsättningspolitiska liksom trafiksäkerhetsmässiga.Möjligheten att beräkna exempelvis systemeffekter, nyttoeffekter förnäringslivet har dock varit ganska begränsade. För den enskilda människan betyder både bilen och detkollektiva resandet riytta, välfärd. Vilken avlastning är det inte försmåbarnsföräldern att kunna färdas i bil med barnen - till dagis, skolan,fritidsaktiviteter, morföräldrar eller vad det nu är. Tack vare bilen kan man istörre utsträckning välja var man vill bo. Människor är oftast beredda tillbetydande ekonomiska uppoffringar för att kunna ha bil. Den ger frihet, rörelsefrihet. Tack vare bilen, fru talman, ökar våra inkomster tilllandet, inte bara via transporter av varor. Massor av människor får sittlevebröd från bilnäringen med kringnäringar. Bil och transporter är viktigabitar i vår moderna, bekväma vardag. Att därför försöka bromsa utvecklingen påden sidan, som man har intrycket av att vissa grupper strävar efter, är attsöka stoppa en standardförbättring, välfärdsutveckling. Självfallet skall allt göras för att hindramiljöförstörande utsläpp - genom katalytisk avgasrening på bilarna, genom attändra trafiksystemen så att miljön skonas, genom att korta körsträckor på såsätt att tvärleder byggs, krokar i vägsystemet rätas ut och genom att andrakommunikationer än vägtransporter görs attraktivare. Våra vägar finansieras genom anslag, anslag som vi måstehushålla med. Det kan betyda att angelägna projekt läggs efter andra angelägnaprojekt eller får anstå av regionalpolitiska eller sysselsättningspolitiskaskäl. Det kan innebära trängsel och dålig framkomlighet, onödigt långakörsträckor, ojämn trafikrytm, förseningar- allt ledande till negativakonsekvenser i form av ökad miljöförstöring, ökat trafikolyckstal, fördyringför enskilda och näringsliv. I årets budgetproposition föreslås en särskild satsning påbärighetshöjande åtgärder på framför allt vägar i skogslänen. Denna satsning ärav särskild betydelse för skogsnäringen och för den del av åkerinäringen somsärskilt nyttjar detta vägnät. Regeringen har haft överiäggningar medföreträdare för åkerinäringen, som gått med på en 50-procentig höjning avfordonsskatten för tunga fordon mot att viktbestämmelserna ändras.Här föreslås en anpassning till . Trots vårt principiella motståndmot att höja skatter har vi accepterat det här.