prot · GA09110 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad jag är speciellt glad över ärden socialdemokratiska majoritetens skrivningar om de specialdestinerade bidragen,nämligen att de skall skyddas, att man i och för sig undan för undan måstefundera över och ompröva vad som är vettigt och riktigt och vilken omfattningbidragen skall ha. Specialdestinerade bidrag till kommunerna anses vara viktigaför att hålla uppe en viss standard och ge en garanti för att det sker en vissutveckling i kommunerna. Vpk har kunnat ställa upp på denna skrivning till ,därför att vi anser att de specialdestinerade bidragen också är en del avtanken bakom den statskommunala enhetsskatten, dvs. att varje kommun skall fåbidrag med utgångspunkt i sina behov och de uppgifter den har att fylla. På denpunkten är jag mycket nöjd med detta betänkande. Jag är inte nöjd med att vi i vpk inte får gehör för vårpolitik, som är väl utvecklad i reservation 3. Vi försöker lyfta det system somi och för sig innebär alt det blir ett mindre gap mellan kommuner. Medekonomiska medel skall det göras en utjämning på en högre nivå. En jämlikhets-och rättvisepolitik måste vara sådan att utjämningen sker till förmån för demsom är fattigast, inte på den fattiges nivå. Vi avvisar bestämt i reservationen en nedskärningspolitikmot kommunsektorn, som de borgerliga partierna har lagt fram förslag om närdel gäller kommunsektorn som helhet. Alla kan läsa i betänkanden vad varjeparti vill ta från den kommunala sektorn. Vpk vill ge, och vi haren rad förslagpå olika områden. De borgerliga partierna och socialdemokraterna vill ta. Delfinns alltså en majoritet i kammaren för en nedskärningspolitik mot kommunerna. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillvpk-reservationerna som finns fogade till betänkandet. Jag skall också säga några ord om handläggningen av dettaärende i kammaren - det var tydligen det som var det intressanta, enligt AnneWibble. Det har i förväg spekulerats oerhört mycket om hur vi ivpk skulle göra om våra förslag röstades ner i kammaren. Det har presenteratsolika teorier och olika alternativ, och vi har pådyvlats än den ena och än denandra uppfattningen. Det gäller alltså om vi skall stödja ett regeringsförslag,som -hur man än ser det - innebär ytterligare nedskärningar mot kommunsektorn,eller om vi skall stödja ett borgerligt förslag, som innebär status quo och altpengarna blir kvar. Vi har i vpk svårt att stödja ettborgerligt förslag - vi vet ju vad borgarna egentligen vill i förlängningen.Men i stället för att automatiskt följa socialdemokraterna och i andra händrösta förderas förslag, föratt inte skapa oro i kammaren och i politiken, harvi möjlighet att avstå i voteringen mellan utskottsmajoritetens förslagoch reservation 2, söm förmodligen vinner om vårt förslag röstas ner. Om vi skulle göra så, innebär det inte på något vis ettstöd för något slags borgerlig politik. Vi har försökt avvärjaborgerliga nedskärningsförslag genom att i andra hand stödja socialdemokratin,även om vi har insett att även de förslagen går stick i stäv mot vår politik.Men vi har på något sätt ändå försökt att ta ansvar för vad som slutligenhänder, även om vi har känt att det har varit jobbigt. Så länge de borgerliga förslagen är kopplade till en visspolitik har vi svårt alt stödja sådana förslag eller lägga ned våra röster. Meni del här fallet har man formulerat en reservation som är ett blankt avslag påregeringens proposition. Jag har inte velat biträda det yrkandet i utskottet,för jag anser att ett blankt avslag är en nödlösning som man skall utnyttja ominan inte kan få framgång för sina egna förslag. när vår reservation ochvårt förslag till hur man skulle kunna höja nivån för kommunerna uppenbarligeninte får stöd, är naturligtvis ett avstående i andra hand i voteringen ettalternativ för oss. Då skulle avslagsyrkandet vinna, då skulle det gamlasystemet bli kvar-som vi i och för sig inte' är särskilt nöjda med -, då skullepengarna till kommunsektorn bli kvar på ungefär den nivå som vi har krävt. Detskulle vara en fortsättning på den linje vi har drivit , då viharsagt; låt det gamla gälla så länge, vi väntar på något bättre. Jag vet intehur länge man kan ha tålamod med det. Vi hade hoppats att den härbehandlingsomgången av skatteutjämningen skulle ge bättre förslag. Jag vill understryka att vi avser att avslå iandrahandsvoleringen. Men vi menar att dét måste ske en omarbetning av förslagen.Jag vill myckel starkt understryka att vi är intresserade av ett nyttskatteutjämningssystem, som inte är kopplat till hårda ekonomiska nedskärningarmot kommunerna. Ett sådant förslag skulle få kommunisternas stöd. Vi vill skapastörre rättvisa mellan kommunerna. Men vi vill inte vara med omnedskärningspolitik. 5 i (s): Partirepresentanterna har redovisat sinaståndpunkter. Gemensamt för flertalet av deras anföranden har varitredovisningar av den kommunala ekonomins betydelse för och påverkan på dencentrala samhällsekonomin och den samhällsekonomiska balansen. Deredovisningarna är helt klara, och jag understryker samma inriktning sompartirepresenianterna har anfört i de sammanhangen. Men sedan stämmer intepartirepresentanler-, nas förslag och inriktning riktigt. Jag skall, herrtalman, på försöka att beröra regeringens proposition,utskotlsbeiänkandet och parti-motionerna. Jag kommer all avslå frän att berörade enskilda motionerna, eftersom de i allt väsentligt ansluter tillparlimotionerna i valda delar. Det slår helt klart att kommunerna harhaft en mycket god ekonomi. Del finns dock en del markanta undanlag. Den totalakonsumtionsökningen i kommunerna har uppgått till mellan2 och ,beslutade om riktlinjer för den ekonomiska politiken påmedellång sikt. Det beslutet innebar att konsuintionsökningen i kommunsektornmåste begränsas till för att målsättningen för den totalasamhällsekonomin skulle kunna hållas. De borgerliga partimotionerna har samfällt deninriktningen att transfereringarna från staten till kommunerna måstebegränsas. Nivåerna på begränsningarna varierar mellan de borgerligapartierna, Jag redovisar de nivåer som gäller totalt för neddragningarna ochtar med också yrkanden som berör andra utskott, t, ex, specialdestineradebidrag. begränsningsnivå är ungefär 5 miljarder. Det är 3,3miljarder mer än propositionens förslag. föreslår en begränsningmed ca 2,4 miljarder - , mer än propositionen. föreslårenbegränsning med 1,3 miljarder eller ca 400 milj, kr, mindre än propositionen.Detta är lägel innan utskottet har justerat en del av propositionens förslag.Vpk slutligen föreslår en ökad överföring till kommunsektorn med i runda tal6,5 miljarder. Med hänvisning till riksdagsbeslutet ominriktningen av den ekonpmiska politiken på medellång sikt är vpk:s förslagsvårligen möjliga att förena med målsättningen om balans i den totalasamhällsekonomin. När det sä gäller medlen för att åstadkomma de minskadetransfereringarna redovisas i propositionen hur skatteutjämningssystemetpåverkat transfereringarna fr,o,m, , då det nu fungerande systemetbörjade tillämpas. Systemet har inneburit att statens kostnader ökat mycketstarkt och under innevarande budgetår uppgår till 12,6 miljarder. Tyvärr harsystemet inte lett till den utjämning av skattesatsen som reformens genomförande1979 förutsatte, Detkan rent av sägas att systemet haft motsatt effekt. När skatteutjämningssystemet genomfördes förelag det engod balans i skattesatserna mellan skogslänen och övriga län. Den stegring avskattesatserna som direkt kan utläsas i de norra delarna av landet -skogslänen. Bergslagen och övriga stödområdet - kan inte tillåtas fortsätta medsamma inriktning som . För att motverka en fortsatt negativ utvecklingföreslås i propositionen alt spännvidden i grundgarantinivån mellan de södraoch norra delarna av landet minskas. Det innebär att grundgarantin i de södradelarna av landet föreslås sänkt med och attbidragsvolymen i den norra delen av landet bibehålls i stort sett oförändrad. Men regeringens förslag innebär också att områden medsysselsättnings-mässigt svag utveckling får förstärkningar. Jag kan nämnaBlekinge och en del kommuner i övriga delar av , Efter dessajusteringar kan man åter börja säga att skatteutjämningssystemet kan göra skälför namnet skatteutjämningssystem, , Deförändringar som propositionen föreslår har också en betydande regionalpolitiskprofil. Under den lid som beredningen av förslaget har pågått har det frånflera håll i kommuner och landsting uttryckts en tillfredsställelse med att manhar gjort vissa balanseringar av förslaget, I kommuner och landsting är manmedveten om att man måste medverka till alt klara den samhällsekonomiskabalansen. Man är väl medveten om att det är en nödvändighet för kommuner ochlandsting att statens ekonomi är i god Kom/nunal-eko/iomiska frågor balans - är den inte del blir del ytterligt besvärligt förkommuner och landsting all möta framliden. Del måste särskilt understrykas att kommuner och landstingi norra delarna av landet nu känner tillfredsställelse över alt i del förslagsom föreligger möta en viss solidaritet från södra delarna av landet när detgäller att åstadkomma en utjämning av skallekraften. De borgerliga partierna föreslår i parlimotioner attkompensationen till kommunerna för den slopade företagsbeskattningen tas bort.Detta ger en total försvagning för kommunsektorn med 1 570 miljoner. , och vpk vill förslärkakommunsektorn med olika belopp när det gäller den generellaskalteutjämningsavgiflen. å sin sida vill i det sammarihangetförsvaga sektorn med 640 miljoner. De specialdestinerade bidragen till kommunerna villmoderaterna minska med i runda tal 1.9 miljarder, med 570 miljoner,med 2 355 miljoner och vpk med 310 miljoner. Regeringens förslag idelta sammanhang är ca 630 miljoner. Men del föreslås också höjningar med varierande belopp avde specialdestinerade bidragen. Vpk leder med hela 4 835 miljoner. Moderaternaföreslår en höjning med 880 miljoner, med 1 040 miljoner ochcentern med ca 1 miljard. Enligt regeringens förslag höjs bidragen med 835miljoner. Jag vill här hänvisa till min inledande information om de olikaförslagens totala inverkan på transfereringarna. När jag blickar ut över de olika alternativen och ser pånivåerna på de föreslagna transfereringarna måste jag säga all det borde havarit möjligt all åstadkomma större total samstämmighet i beslutsunderlaget änman har gjort. Samtliga partier utom vpk har inriktningen klar: Vi måste görajusteringar av transfereringarna till kommunerna. Om man bortser frän,förslag är nivåerna på penningbeloppen ganska samstämmiga. Vid utskottets beredning av dessa frågor har utskottetgjort studiebesök i ett antal kommuner och landsting i landet. Vid dessastudiebesök och vid de överväganden som skett har utskottet självfallet gjortanalyser - del har ju tidigare efterlysts här - av hur förslagen påverkar bl.a. kommunernas totala ekonomi. De har föranlett utskottet att föreslå enjustering i förslaget så till vida all minskningen i skalleuljämningsbidragetinte för någon kommun eller landstingskommun får överstiga vad som motsvarar 50öre räknat per skattekrona. För kommuner med hög utdebitering och lågskattekraft, som drabbas särskilt hårt av den föreslagna neddragningen avutjämningsbidra-gel, föreslår utskottet alt 200 miljoner utöver vad somföreslås i propositionen anvisas till extra skatteutjämningsbidrag för år1988. , och har gemensamtreserverat sig mot förslaget till reviderat skatteutjämningssystem samtidigtsom man begär att regeringen utarbetar ett nytt förslag som innebär att despecialdestinerade bidragen minskas till förmån för bidrag viaskatteutjämningssyslemet. Vpkförespråkar en övergång till statskommunal enhelsskalt. Utskottet avstyrker ett antal motioner med krav på att despecialdestinerade bidragen till kommunerna minskas och helt eller delvisöverförs till skatteutjämningssystemel. Utskottet föreslår tillstyrkande avpropositionens förslag om att skalteutjämningsavgiflen sänks och all kommunernafär kompensationår 1988 för den slopade företagsbeskattningen. å sin sida föreslår attskatteuijämningsavgifien höjs. föreslår att avgiften sänks utöver vadsom föresläs i propositionen. Vpk föreslår i sin reservation att kommunernabefrias från skatteutjämningsavgiften. Som jag tidigare nämnde villmoderaterna, och avskaffa kompensationen till kommunerna förslopad företagsbeskattning. Jag skall kort beröra de inlägg som hargjorts från partirepresentanterna. och hans parti har ju- inte bara här utan i en rad andra sammanhang - en inriktning, som är välkänd, mot att all statlig styrning av kommunerna skall upphöra. Men jagföreställer mig att också och är medvetna om att detfinns områden där man måste ha vissa enhetliga riktlinjer. Det skulle ha varit intressant all höra hur man skallklara av de olika meningar som ändå finns hos , ochfolkpartiet. Det gäller i denna fråga liksom i många andra frågor. Det ärganska viktigt att man på något sätt visar hur man skall lösa problemen med deolika inriktningar man har när det gäller skatteutjämningssyslemet kontra despecialdestinerade bidragen osv. efterlyste min uppfattning om vad man anser utei kommunerna. Jag vill nog påstå att man är ganska klar över och samstämmig omatt detta är ett godtagbart förslag. Det är klart att man vill diskuteraframlagda förslag, och det har man gjort. Åtminstone har jag i olika sammanhangmed företrädare för kommuner och landsting fått klart för mig att så är fallet.Man är beredd att medverka i en utveckling som grundar sig på förslaget ipropositionen och utskotlsbeiänkandet. De redovisningar som har gjorts här visar påatt olikheter förekommer, men också på att del ändå, som jag uppfattar det,finns en vilja att medverka till en bättre inriktning av kammarens beslut. Jagtycker därför att det finns motiv för att återremittera betänkandet tillutskottet. Jag ställer härmed yrkande om en äterremitlering. 6RUNE () replik: Efter i yrkande pååterremiss och i deklaration här , vilken vialla lyssnade till med stort intresse, tycker jag all - som jagbetraktar som en i övrigt tung politiker - har tappat ganska mycket. Vi har diskuterat ett system som länge har behövt ändrasoch som inte har någon större relevans. Regeringen kommer, om allt som sagts ärriktigt, att tvingas lägga fram ett nytt förslag och det snabbt. Det behövs, betänkande står nämligen: "Det är angeläget att denkommunala sektorn utvecklas inom de ramar som tidigare angett.Utskottet förutsätter att regeringen i kompletteringsproposifionen redovisar ensamlad bedömning av den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn och därvidföreslår de åtgärder som kan bli' nödvändiga att vidta," Som vi vet, herrtalman, kommer kompletteringspropositionen inom de allra närmaste dagarna. Från majoritetens sida i utskottet har inte någonskicklighet i behandlingen av ärendet lyst fram särskilt påtagligt. Om inteåterremissyrkandet hade ställts här . hade det inneburit all vi fått olikabeslut dels vad gäller skatleuljämningssyslemet, dels vad gällerfinansieringen. Prot.1986/87: 110 Det har också förvånat mig altsocialdemokraterna inte har fullföljt den deklaration de framförde om dekommunala transfereringarna och minskningen av de specialdestinerade bidragen.Om socialdemokraterna hade fullföljt deklarationen hade det, enligt min mening,funnits fömtsälf-ningar för en bredare uppgörelse om den kommunala ekonomin. accepterar tydligen vår allmänna inställning när det gällerminskningen av den statliga styrningen av kommunens olika åtgärder. Han sadeatt vi ville slopa den, men då har han läst på dåligt i vår motion. Jag villför citera: "Skall det bli möjligt att få en god kommunalverksamhet måste den statliga styrningen av verksamheten minska markant. ", det är en viss skillnad i det yttrandet och vad ArneAndersson själv sade. 7 HANS i-Hallstahammar (vpk) replik: i berörde de olikapartiernas politik när det gäller den kommunala sektorn. Han nämnde alt vpkville slå på och ansåg att detta inte är förenligt medsamhällsekonomisk balans. Jag vill för tydlighetens skull redovisa att denabsolut tyngsta posten när det gäller öveiföringen till kommunerna finns päarbetsmarknadens område, med mer än . Vi menar alt man måstegöra slut på ungdomslag och alla möjliga konstlade och delbelalda anställningarsom gör att människor inte kommer ut pä den reguljära arbetsmarknaden. Vi menaratt kommunerna och landstingen här skulle kunna göra mycket genom att skapafasta, riktiga arbetstillfällen som garanterar trygghet och gör storsocial och fördelningspolitisk nytta. Där ligger en stor bit. Jag tycker det är förenligt med samhällsekonomisk balansatt beskatta kapital, spekulation och aklieomsättning till förmån för attskydda viktiga sociala bitar i samhället som arrangeras i den gemensammasektorn. Det är vär syn på den samhällsekonomiska balansen. Detta har juutförligt utvecklats i debatten om den ekonomiska politikens inriktning. 1 mitt anförande hade jag vissa funderingar om ett blanktavslag, vilket ju knappast blir aktuellt. Jag vet inte i vilken ordningyrkandena kommer. Vi har fått ett förslag om återremittering som innebär attutskottet nu skall göra ett nytt försök att formulera ett förslag. Eftersom det har riktats så mycketljus mot vpk och vår s. k. vågmästarroll i politiken, skulle jag något viljautveckla delta. Vanligtvis är vågmästaren den som bestämmer inriktningen päförslagen. I vårt fall ärdet inte riktigt sä. Om det finns nedskärning frånbåda sidor och vi stöder det ena eller del andra, innebär det inte attinriktningen ändras utan bara en förändring av graden av verkan. Jag menar attdet är socialdemokraterna som från politiska iitgångspunkter är vågmästare.Vänder man sig till vänster finns del en vänstermajoritet i , och vänderman sig till höger finns det en högermajoritet. Det är del stora arbetarpartietsocialdemokraterna som är den politiska vågmästaren i årets riksdag. Anf.8 () replik; Det återremissyrkande som iGamleby nu har ställt är ytterligare ett belägg för vad jag anförde iinledningsanförandet. nämligenatt det socialdemokratiska förslaget har varit och alltjämt är ett Prot.1986/87:110 oöverlagt hastverk. När det nu uppenbarligen går mot en återremiss,skulle jag vilja ge ett par ord på vägen till hans kamrater i utskottet. Framför allt ber jag vidareutveckla sin synpå effekterna och därefter. I hemlän, län,skulle nämligen tio av tolv kommuner och därutöver landstingskommunen drabbasav effekter som är större än per skattekrona . De är nu delviseliminerade, men effekterna kvarstår och därefter. Vad händer egerttligen, , medeffekterna för1989 och därefter? Det tror jag är en sak som både och hans -partikamrater bör fundera över när nu ärendet återremitteras. har av er anförts som ett län som är i Sydsverigesärskilt gynnat. Av Kommunförbundets effektsammanställning beträffanderegeringsförslaget framgår att av fem kommuner får tre sämretilldelning av skatteutjämningsbidrag enligt det nu föreliggande förslaget änmed den nuvarande ordningen. Det är kanske också någonting att fundera över närförslaget nu går till ytterligare behandling. 9 () replik; i sade bl. a. attskatteutjämnings-förslaget såvitt han förstod var godtagbart ute i kommunerna.Jag tror att han förstår väldigt dåligt eller också har han pratat med väldigtfå personer. En sak som nästan inga kommunala och landstingskommunalapolitiker tycker om är de statliga pekpinnarna, dvs. specialdestineringen avstatsbidragen; De tror nämligen inte, precis på samma sätt som jag beskrevtidigare, att det alltid är staten som vet bäst - hur myckel man skall göra aven viss service och hur den skall utformas. Jag beklagar att tycks mena att delfaktiskt alltid är centrala politiker frän som skall bestämma hur manskall bete sig ute i kommuner och landsting. Jag hoppas att återremissyrkandetändå är en liten öppning och att man kan börja tänka i. litet andra banor frånsocialdemokraternas sida. räknade också upp en massa siffror ommiljoner kronor hit och dit men utan att relatera dem till någonting, vare sigvad de betyder för människor eller vad de betyder för samhällsekonomin. Jag kanbara dra den slutsatsen att miljarden mer eller mindre i relation tillfinansdepartementets ursprungliga bedömning tydligen inte spelar någon roll.enligt uppfattning, för den kommunala expansionen ochekonomin. Det tycker jag är mycket anmärkningsvärt. Slutligen får man väl koppla del framställdaåterremissyrkandet till en liten passus i utskottsbetänkandet. Där står det nämligen att man skall göra en utvärdering av det aktuella förslaget och se vad det får för effekter. Sedan skall man återkomma i nästa års kompletteringsproposition, står det. Det är i och för sig mer vanligt att man tar reda på vad förslagen har för effekterinnan man bestämmer sig för om man skall genomföra dem eller inte. Om förslagen har bra effekter skall man genomföra dem. Har de dåliga effekter skall man inte genomföra dem. Men socialdemokraterna har i denna fråga gjort 27 Prot.1986/87: Ko/n/nunal-ekono/ixiska frågor Först bestämmer de attförslaget skall genomföras, sedan skall de undersöka om det är bra ellerdåligt. Jag hoppas att den debatt som vi har haft både i kammaren och iutskottet innebär att socialdemokraterna blir litet mer intresserade av att tareda på vad förslagen faktiskt har för sakligt innehåll, innan de bestämmer sigför om de skall genomföras. Vi skall från sida inte motsättaoss återremissyrkandet, utan vi hoppas att det skall innebära att fråganåterkommer till kammaren i ett betydligt bättre skick än den är . 10 i (s) replik; började med att säga att hantycker att min politiska tyngd har minskat. Han kan dock inte ändra min fysiskatyngd, och det får man väl vara glad över. När det gäller hans övrigauppfattningar i dessa sammanhang får man under hand reda ut vad de står för. Beträffande replik är del egentligen intemycket som behöver bemötas. Han tog upp sitt yttrande om pekpinnarna tillkommunerna. I fråga om detta utgick jag frän uttalande här italarstolen. Det är möjligt att gjorde en felsägning, men han sadefaktiskt att man skulle ta bort pekpinnarna gentemot kommunerna. Det är riktigtatt det stär något annat i betänkandet. När det gäller den samhällsekonomiska balansen innehållerde synpunkter som i anförde en del kullerbyttor.Han menar all när man använder 4 miljarder på arbetsmarknadssidan kan dessaingå i den samhällsekonomiska balansen, och det kan de göra i vissa situationeroch i vissa sammanhang. Men man kan inte när som helst och hur som helst föraöver 4 miljarder till en viss sektor utan att det påverkar samhällsekonomin,och detta gäller alla sådana företeelser.- i talar i sitt huvudanförandeom all vpk kommer alt lägga ned sina röster. Han vill emellertid inte hävda attdetta innebär ett stöd för det borgerliga alternativet. Men, ,indirekt innebär detta ett stöd för de borgerliga motionerna, eftersom detborgerliga förslaget annars inte skulle få majoritet. förde ett resonemang om konsekvenserna avutvecklingen . Det finns självfallet anledningatt se över detta.Det har jag och även utskottet gjort, och vi är väl medvetna om vad som händer idessa sammanhang. Jag tror att kommunerna också är medvetna om detta. Medhänvisning till mitt tidigare inlägg vill jag påstå att kommunerna är så passmedvetna om nödvändigheten av att engagera sig och delta i arbetet med attklara av den totala samhällsekonomiska situationen för deras egen ekonomiskautvecklings skull. Medvetenheten i dessa sammanhang är således stor. Denjustering som man nu föreslår medverkar också till att situationen 1989 i varjefall blir bättre än den har varit enligt det tidigare förslaget. 11 HANS i (vpk) replik: Jag skall inte ta om den ekonomisk-politiska debatt som vi haft.Synen på den gemensamma sektorns roll när det gäller att skapa arbete ochrättvisa har vi kvar. När man skall föra en arbetsskapande politik måste man medolika medel söka se vilka instrument man har. Jag vet att det är väldigtsvårt att tvinga storfinansen alt etablera sig i Bergslagen, i ellerpå andra platser där det behövs nya arbetstillfällen. Storfinansen följer sinaegna marknadsekonomiska lagar.