prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Skulle överuttaget bli oacceptabelt stort finns detdock möjlighet att vånda sig till den lokala skattemyndigheten för att blidebiterad lägre preliminärskatt. Det bör dessutom framhållas attriksskatteverket fått i uppdrag att göra en översyn i frågan för att nå bättreöverensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt. Det finns anledning attavvakta denna översyn innan någon ändring beslutas. Med hänsyn till det antal reservationer somfogats till betänkandet och med hänsyn till kammarens tid har jag inte berörtsamtliga reservationer. Jag hänvisar därför i övrigt till betänkandetsskriftliga motiveringar. Jag yrkar härmed avslag på reservationerna 1-6 och 9-23och bifall till utskottets hemställan. AnL 95KNUT () replik: Det är naturligtvis vällovligt att man kortarned debatten, särskilt med tanke på att uppmärksamheten från kammarens sida, avde många tomma bänkarna att döma, inte är särdeles stor. Men jag tyckte ändåatt litet för lättvindigt avfärdade våra reservationer och intemotiverade utskottets ställningstagande utom när det gällde ett fåtal. Låt mignågot kommentera vad sade. När det gäller reservation 5 om det allmännasprocessföring vill jag säga att det i skatteförenklingskommittén fanns fyraförslag utan att man tog ställning. Man var alltså osäker på hur det borde vara- det vet både och jag. När vi närmare har studerat yttrandenfrån remissinstan- ser ochannat har vi från vår sida kommit fram till att det bästa alternativet är ettfristående allmänt ombud - fristående och oberoende gentemot myndigheten,roll bör, anser vi, vara ledande och samordnande men inteprocessande. Jag kan som exempel nämna att den nyalänsskattemyndigheten kommer att ha en lekmannastyrelse. Det har sagts attdenna lekmannastyrelse inte skall syssla med beskattningsfrågor utan med merövergripande frågor. Av samma slag anser vi att roll skallvara. Det bryts alltså, enligt min uppfattning, inget mönster om vi har sammainställning när det gäller styrelsen i länsskattemyndigheten som iriksskatteverket, hoppade sedan över de flesta av vårareservationer fram till den som gäller debitering av B-skatt, Han försvaradeutskottets ståndpunkt med att det finns möjligheter att preliminärdeklarera.Ja, det finns det, men det är betungande både för de skattskyldiga och förskattemyndigheten. Som läget nu år för exempelvis jordbrukarna, med en myckethårt pressad ekonomi, vore det alla skäl att återgå till den modell vi hadetidigare. När det gäller preliminärskattetabellerna för A-skatt villjag fråga : Borde inte det överuttag på mer än 5 miljarder kronorsom har skett under de två senast kända åren föranleda regeringen att ändradessa tabeller så att ett rimligare uttag görs? AnL 96BRITTA BJELLE (fp) replik: Det är många reservationer och många frågorsom man skulle vilja ta upp. Men man kan inte beröra alla. Därför får man göraett axplock bland dem som man anser mest angelägna. En av de frågor soni jag tycker är viktiga gällerregistrering och sekretess, I detta avseende uttryckte sig enkelt. Integritetsfrågorna känns mycket angelägna. Lagrådet har pekatpå att utomstående intressen inte har fått vara med och lägga synpunkter pådenna fråga, vilket gör att den egentligen inte är färdigutredd. Om det är såsom vi i anser, nämligen att skyddet för den enskilde individen ärviktigare än de administrativa förenklingarna, blir det automatiskt så att maninte kan acceptera en sådan här förändring. Vi har ingenting emot att det i vissa lägen kan varalämpligt att utse en tjänsteman till ordförande eller vice ordförande iskattenämnd, I andra lägen kan det emellertid vara lämpligt att utse även annanperson, men utskottets skrivning innebär en sådan låsning att det inte går. Mankan inte utesluta att situationen i ett visst län är sådan att en kompetent annanperson än en tjänsteman kan skapa ett större förtroende för skattemyndigheten ijust det länet. I den mån man kan underlätta ett gott och positivt förhållandemellan skattemyndigheten och individen, skall man göra detta. Det gör manlämpligen genom att inte skapa för snäva regler utan ge myndigheten möjlighetatt själv avgöra vem som den vill förorda såsom ordförande respektive viceordförande, I sitt inledningsanförande nämnde - någotsom jag inte kan underlåta att kommentera - att skatteprocessen inför länsrättär så kostsam att det av detta skäl är olyckligt att den förekommer. Ja, varförär den kostsam? Jo, därför att situationen är sådan att individen,oavsett om A ndringar i taxeringsorganisationen han harrätt eller fel, själv får stå för sina kostnader. Det tycker vi är bakvänt, Prot. 1986/87:50 Det måste vara riktigare att en individ har rätt att få sinsak prövad av domstol än att hans sak skall avgöras avsamma myndighet som har kommit fram till beslutet i första omgången. AnL 97 () replik: När det gäller den fråga som tas upp ireservation 2 sade bl, a, att den innebär en allvarlig erinranmot tjänstemännen. Vi anser att det finns en risk, om man låter den person somvarit utredar också sitta med såsom ordförande i den beslutande instansen. Vihar väl lov att i framhålla hur vi ser på den risk som kan uppkomma.Det innebär inget som helst angrepp på någon enskild tjänsteman. Men självaprincipen måste man vara lite försiktig med, gjorde också ett märkligt uttalande. Hansade att det med en förtroendevald ordförande finns risk för att föredragandenblir alltför dominerande. Det är kanske den allra starkaste motiveringen fördet förslag som vi har lagt fram. Skall föredraganden också sitta såsomordförande, blir väl hans ställning änriu mer dominerande. Man vill väl intelåta föredraganden få ett totalt dominerande inflytande i skattenämnden? Reservation 3 handlar om lokal samhällsmyndighet. Denfrågan har vi diskuterat åtskilliga gånger tidigare. har uttalat sigpositivt för en sådan utveckling. Även revisorer har i ett yttrandeuttalat sig positivt. Jag kan inte annat än beklaga att inte , närman genomför en omläggning av taxeringsväsendet, mycket bestämt uttalar detangelägna i att förverkliga detta mål, som man vid skilda tillfällen har visatsympati för. Det som skiljer reservanterna från utskottet är att vi anser attriksdagen nu bör ge regeringen detta till känna. Mycken B-skatt kommer fortfarandein i efterskott. Det hade varit intressant att se hur förhållandet år för olikaindivider. Har man kommit åt den grupp som släpar efter? Jag har en känsla avatt väldigt många småföretagare, jordbrukare och pensionärer inte tillvaratarmöjligheten att preliminärdeklarera och därför drabbas av att få betala enalldeles för hög preliminärskatt. Det hade varit rimligt att ta hänsyn till denstora grupp som är helt lojal och betalar in en B-skatt som överensstämmer medinkomsten. AnL 98OLLE () replik: sade attlekmannastyrelserna endast skall behandla frågor av övergripande karaktär. Mendet är inte lekmannastyrelserna som vi sysslar med utanlänsskattenämnderna. De skall enbart syssla med rena skattefrågor. Där måsteväl ha missuppfattat det hela. När det gäller det allmännas processföring har jag svårtatt förstå att ett fristående ombud skulle kunna agera mer objektivt än enföreträdare för skattemyridigheten. Vore det så, vore det ett problem medstörre räckvidd än som framgår av vad jag tidigare sade. Jag vill åter erinra om att regeringsformens regler omopartiskhet i offentliga organ, dvs, både myndigheter och domstolar, gäller ibåda fallen. Jag tvivlar på att den skattskyldige skulle se en fördel i att ettannat organ uppträdersåsom motpart än det som först har behandlat ärendet. Tvärtom skulle det kunnarubba förtroendet i stort för myndigheterna. En uppdelning kan dels leda tillförvirring, dels uppfattas så att det allmänna har avdelat två organ med sammasyfte, nämligen att bevaka det fiskala intresset, I värsta fall kan enuppdelning också tolkas som att det allmänna ges flera möjligheter attåstadkomma en taxeringshöjning. Det är lättare att se nackdelar med enuppdelning än eventuella fördelar. Preliminärskattetabellerna för A-skatt tar inte hänsyntill sidoinkomster, t, ex, räntor och utdelningar. Skulle man helt beakta 1500-kronorsavdraget, skulle många förmodligen få restskatt, vilket inteuppskattas av de flesta. begär många skattskyldiga extra avdragför att slippa restskatt. För övrigt pågår en översyn även av denna fråga. När det gäller registrering och sekretess vill jag peka påatt den s, k, , och domstolsverketsbesvärsutredning, har studerat frågan om skattemyndigheternas sekretess fördiarier. Utredningens förslag, som varit ute på remiss, har inte mött någonkritik, och ingen remissinstans har förordat strängare sekretess hosskattemyndigheterna för de aktuella uppgifterna än vad som gäller förnärvararide hos domstolarna. AnL 99 () replik: När det gäller överuttaget av A-skatt sadeOlle att man inte tar hänsyn till sidoinkomster. Nej, men man tarheller inte hänsyn till exempelvis avdrag för resor till och från arbetet ochför fackföreningsavgift. Man tar numera ut skatt vid inkomstskiktets övregräns mot tidigare i mitten, och av schablonavdraget som höjts från ,till , tillåts bara hälften, dvs, ,, slå igenom i tabellernaför preliminärskatt. Det finns alltså många orsaker till att uttaget har ökatså att det nu har kommit på en alltför hög nivå, nämligen 5,5 miljarder. Ettöveruttag av sådan omfattning betyder stora ränteintäkter för staten, I realiteten får den skattskyldige löntagaren ligga utemed pengarna i genomsnitt nära 18 månader, och för det får han en ränta sominte är mer än vad som motsvarar diskontot och beräknad . Även omnumera ett riksdagsbeslut har gjort den här räntan skattefri, har den samtidigthalverats. Det finns alltså all anledning attse över det stora överuttaget av preliminär A-skatt, AnL 100BRITTA BJELLE (fp) replik: ansåg att det friståendeombudet inte skulle ha någon betydelse då det gäller opartiskhet. Men även gäller ju bestämmelsen om opartiskhet, och man kan inte komma ifrån attmånga skattskyldiga upplever dem som företräder skattemyndigheten såsom väl såfiskala som man kunde förvänta sig. Ett fristående ombud känner inte samma bindning till denutredning som gjorts och de diskussioner som redan förts inomskatteförvaltningen. Jag tror att ett fristående ombud visserligen naturligtvisläser och begrundar och tar intryck men ändå inte känner riktigt den fullasolidaritet med skatteförvaltningen som man kanske gör om man finns inomsjälva skatteförvaltningen. Den somupplever sig som litet mer fristående kan göra en egen prövning innan ettbeslut fattas. Därför tror jag att det är viktigt att det finns ett ombudutanför skatteförvaltningen. Det är intressant att man även i utredningen varmycket tveksam på den punkten. Det visar att frågan ändå inte är så enkel. AnL 101 () replik: Jag fick inte svar på de frågor jag ställde imitt förra inlägg, men jag hoppas att jag får det i en ny replikomgång. När det gäller skattetilläggen finns ett utredningsförslagliggande, och jag är förvånad över att man inte ser över detta för att få framett system som tar större hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet.Anser inte att det är angeläget att försöka åstadkomma störresmidighet vid tillämpningen av skattetilläggen? Frågan om arbetsgivaransvaret har också diskuterats. Dethar förvånat mig att man inte kan tillämpa samma regler som gällerför villaägare, nämligen att om arbetstagaren betalar B-skatt och år momsregi-streradär arbetsgivaransvaret borta. Vi vet hur mycket trassel som oklarhet på denpunkten har ställt till, och det borde vara angeläget att få till stånd ensådan ordning att inte de olyckliga händelser skall inträffa på nytt som vi harsett exempel på . AnL 102 () replik: Till vill jag säga när detgäller A-skatten att det finns möjlighet till jämkning för den som vill undvikaett stort överuttag, och många utnyttjar den möjligheten. Det behöver alltsåinte bli några större ränteförluster, vilket låter påskina att detblir. ställde frågor till mig i början om detförhållandet att en tjänsteman är ordförande, och han ansåg att det finns riskför att denne skulle vara både föredragande och ordförande i skattenämnden. Nej, ordföranden blir inte föredragande, utan det år annatfolk inom skattemyndigheten som har utrett ärendet. De kan ju då få tillträdeinför skattenämnden och föredra ärendet. Ordföranden står fri från självautredningsarbetet i det enskilda fallet. Jag vet inte om jag hann besvara frågan om B-skatten,Skulle man finna att överuttaget av preliminär B-skatt blir oacceptabelt stort,finns det möjlighet att fä jämkning även i det fallet, tog upp frågan omfristående ombud i skatteprocessen. Jag tror att när skattemyndigheten skallföra processen blir det minst lika bra utredningar som om vi skulle ha ettfristående ombud, och det viktigaste är ju ändå att det är domstolen som avgör. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik, AnL 103 (): Regeringen har föreslagit att denmellankommunala skatterätten avvecklas. Detta har föranlett såväl KjellJohansson som m,fl, att i motioner föreslå avslådetta förslag. Motivet sägs vara att man vill behålla en ytterst meriteraddomstol för kompliceradeskattemål och att den mellankommunala skatterätten kommit att blinågot av en specialdomstol för storföretagen. Skälen för att avveckla den mellankommunala-skatterättenär flera, inte minst de många reformerna på skatteområdet somsyftat till att förenkla skattereglerna. 1985 avskaffades de s, k, utbotaxeringarna för fysiskapersoner och dödsbon. Det innebar ätt taxeringsnämnden i hemkommunen beslutade om taxeringen fill inkomstskatt även från förvärvskällor i andra koriimuner: 1986 slopades taxeringen till inkomstskatt förjuridiska perso ner, vilket innebar att alla objekt - såväl fysiska som juridiska - taxeras enbart av taxeringsnämnden i hemortskommunen. Man har även förenklat taxeringen vad avser förhållandetmellan kommunernas och församlingarnas skatteinkomster. Fr, o, m, 1988 årstaxering blir det ju så att man skall beskattas i hemortskommunen oavsett frånvilken korrimun inkomsterna härrör. De här reformerna tillsammans har enligt vårt sätt att seryckt undan grunden för att ha kvar den mellankommunala skatterätten. Någonuppgift att skilja mellan motstridiga kommunala intressen och länsintressenkommer inte att finnas , och ur rent principiella synpunkter finnsdet heller ingen anledning att ha kvar en inte länsanknuten besvärsinstanslängre. Den nya skattéorganisationen innebär också att man skallförstärka taxeringsorganisationen med större kompetens sedanfritidsgranskningen försvunnit. Det kommer också att innebära attlänsskatterätterna får större kompetens. De skall även kunna avgöramer komplicerade skattemål. Det skulle också innebära en större likformighet i frågaom bedömningen av skatteärenden, om alla avgöranden gjordes vid länsrätterna. Det finns enligt vår mening inte tillräckliga skäl, varkenfrån praktiska eller ekonomiska synpunkter, att i frarntiden ha en speciellrikstäckande underdomstol för att avgöra vissa taxeringsbesvär. De reformer,som genomförts har förhoppningsvis medfört attdet inte längre skall förekomma mål i sådan omfattning att man behöver enspecialdomstol av den typ som mellankommunala skatterätten utgjort. Det kommerenligt vårt sätt att se knappast att finnas mål av sådan speciell art att maninte kan klara dem i länsrätterna. Dessutom har man numera möjligheten att tillvissa länsrätter knyta samman två eller flera koncernbolags taxeringar, Mot den här bakgrunden finns det enligt vårt sätt att seinte tillräckliga skäl att ha kvar MKSR, utan den bör avskaffas. De ärenden somnu handläggs av mellankommunala skatterätten bör överföras tilllänsskatterättsorganisa-tionen. Med detta yrkar jag bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande 11 och avslag på reservationerna 7 och 8, AnL 104BRITTA BJELLE (fp): Jag tycker det är beklagligt att man intagitden ståndpunkten att man skall avveckla den mellankommunala skatterätten. specialdomstolför de stora företagen. Det kan inte förnekas att de stora börsnoteradeföretagen har mycket komplicerade deklarationer. För att man över huvud tagetskall kunna följa och förstå utvecklingen när det gäller tvister krävs intebara allmänt kunniga personer, utan särskilt kunniga personer för att de skallvara en tillgång i en sådan domstol, säger att ur principiell synpunkt bör detinte finnas én specialdomstol. säger hon att de krav som ställs påden mellankommunala skattedomstolen skall tillgodoses på flera ställen ilandet. Länsrätterna som skall handlägga de börsnoterade bolagen-och det kommer att vara mer än en - kommer inte attkunna bygga upp den kompetens som finns i den mellankommunalaskatterätten. Den nya skatteförvaltningen kommer.säkert att få kompetentapersoner, men det tar sin tid, det kan man aldrig komma ifrån. Den nya skatteförvaltningen skall göra enhetligabedömningar, säger . Det är ju precis det som denmellankommunala skatterätten gör. Den gör enhetliga bedömningar därför att denblivit en specialdomstol just för dé stora börsnoterade företagen. En annan vikfig fråga som jag tycker inte fårblunda för är att man i i det stora flertalet fall inte har någotriktigt förtroende vare sig för vår skattelagstiftning eller för handläggarnasom handskas med våra skattefrågor. Men den mellankommunala skatterätten harman ett förtroende för . De stora börsnoterade företagen har'talat om ättde verkligen litar på den. Under sådana förhållanden menar jag att det ärolyckligt att man avvecklar den och startar från scratch ute på mångalänsrätter - länsrätter som inte har den kunskap som behövs. Ä ndringar i taxeringsorganisationen AnL 105 (): Förslaget att mellankommunala skatterättenskall avvecklas ärett led i förenklingen och omorganisationen avhela vårtaxeringsorganisation. .. Jagär, herr talman, helt medveten om att man inom mellankommunala skatterättengjort ett mycket bra jobb, både tjänsternän och förtroendevalda. Men jag tror kanske litet mer än pålänsrätterna. Jag år övertygad bm att de kommer att klara dessa saker. Jag har roat mig med att läsa remissyttranden, och jag ärganska glad över en del av dessa. Jag vill bara citera ur vad justitiekanslernskriver: "Det huvudsakliga argumentet för ett bibehållande avMKSR för vissa typer av taxeringsmål år att domstolen förvärvat en särskild kompetens när det gäller företagsbeskattningsmål ." Litetlängre ner kan man läsa: "Enligtmin mening är farhågorna i nyssnämnda avseende överdrivna." Detta, herr talman, tycker jag stärker min uppfattning idenna fråga. AnL 106 (): ' Herr talman! Det ärriktigt att en del av de reformer som genomförs syftar till förenklingar. Menvilka förenklingar uppnås genom att man flyttar ut mål som handläggs aven kompetent domstol till domstolar som måste starta med att bygga upp dennakompetens? Man flyttar mål från en domstol som i dag kännertill de stora företag de har att göra med. blir det nya domstolar som skallhandskas med dessa företag. Jag ser inte var förenklingen ligger pä denpunkten. När vi har en kompetent domstol tycker jag att vi skall slå vakt omden. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (beslutsorganisationen i första instans) Först biträddes reservation 1 av ochBritta Bjelle med 44 röster mot 42 för reservation 2 av ochKarl-Anders . 223 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 230 röster mot41 för reservafion 1 av och , 39 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (lokal samhällsmyndighet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (beslutsbehörigheten i ärenden om eftertaxering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 4 (det allmännas processföring) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 150 förreservation 5 av m.fl. Mom. 5 (taxeringsintendentens roll i skatteprocessen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (mellankommunala skatterätten) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 107 förreservation 7 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 7 (allmänna ombudet för mellankommunala mål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 8 (registrering och sekretess) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 115 förreservation 9 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 9(taxeringsnämndsombud) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKnut m,fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 11(ny förenklad självdeklarafion) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut Wacht- m, fl, - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (taxeringsperiodens längd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 13 (beslutsmotivering) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 149 förreservation 13 av m, fl. Mom. 14 (tidsfrist för behandling av besvär i underrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avKnut m. fl, - bifölls med acklamation. Mom. 15 (taxeringsrevision) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 16 (skattetillägg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avKnut m, fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 17 (vissa uppdragsersättningar) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 80 förreservation 17 av m.fl. Mom. 18 (arbetsgivaransvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 20 och 21 (företagens uppgiftsskyldighet ochdeklarationsblankett 10) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation19 av m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 23 (preliminärskattetabellerna för A-skatt) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 70 förreservation 20 av m, fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 24 och 25 (debiteringen av B-skatt avseendejordbrukare m,fl.) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 150 förreservation 21 av m.fl. Mom. 26 (förtidsåterbetalning av överskjutande skatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation, Lindring av församlingsskatt, m. m. A/o/;i, 25 (anståndsreglerna m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avKnut m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottefs hemställanbifölls. 10 8 Föredrogs skaffeufskottets betänkande 1986/87:15 om lindring avförsamlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor, m, m, (prop, 1986/87:45 delvis). Lindringav församlingsskatt, m. m. AnL 107KARL-GÖSTA (): Med anledning av skatteutskottets betänkande1986/87:15, som behandlar proposition 1986/87:45 avseende lindring avförsamlingsskatten samt vissa inkomstskattefrågor får jag anföra följande: Från moderat håll tillstyrker vi förslaget om lindring avförsamlingsskatten för den som inte tillhör . Kravet påmantalsskrivning här i riket, som varit en av förutsättningarna för att fålindring av denna skatt, föreslås nu bli slopat. Av administrativa skälföreslås emellertid att besfäm-melsena skall träda i kraft först vid 1989 årstaxering. Den här frågan har länge varit aktuell. Ändringen berör ett mindreantal personer som med all rätt skall få sin skatt sänkt. Det år enligt våruppfattning inget godtagbart skäl att vårt skattesystem år så komplicerat attdenna skattesänkning inte kommer berörda personer till del förrän vid 1989 årstaxering. Som i många aridra fall får den enskilda stryka på foten. Systemetkan tydligen inte rubbas. Vi anser således att tillräckligt starka skäl inte föreliggeratt förlänga ikraftträdandetiden. Vi föreslår därför att bestämmelserna träderi kraft vid taxering. Regeringen föreslår i samma proposition attden tidsbegränsade lagstiftningen om skattefrihet för fackliga stipendierpermanentas. Lagstiftningen innebär att fackföreningar kan lämna skattefriersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband'med kursdeltagande.