prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — Men jag förstårinte vad anser att det är för skiUnad mellan stålindustrin ochgruvindustrin. Trycket från den internafionella marknaden är lika stort pågruvindustrin som på stålindustrin, när de europeiska kapitalintressena nuskall ta ut sina vinster från . Det blir då samma tryck på den svenskagruvindustrin som på stålindustrin att minska sin produktion. måste dåliksom vi ta ställning till om vi skall ha en samhällsekonomisk bedömning närdet gäller våra basnäringar eller inte. Det går alltså inte att trolla på det här sättet och å enasidan godkänna avtalet om strikt lönsamhet och å andra sidan försöka vararegionernas förespråkare. Det går alltså inte ihop, 16 () replik: Inledningsvis vill jag säga att när jag talarom direktörer avser jag förstås . Den statliga ägarandelen, som detta betänkande egentligenhandlar om, kommer att minska från till på grund av de olikakonstruktionerna. Statens ägarandel minskas ju därmed inte särskilt mycket,och det bör vi hålla i minnet. Det är också viktigt att framhålla att oavsett var vi bori landet är det angeläget för oss att det näringsliv som vi skall leva på ochverka med får arbeta under de förhållanden som gäller i övrigt på marknaden.För de människor som skall jobba i olika företag, inkl, , är det viktigtatt man ser på företagen med sunda ekonomiska perspektiv. Vi vet vilka effekterdet har, psykologiskt och på annat sätt, för berörda regioner, om man driverföretag som arbetar med ekonomiska problem. Det har jag erfarenhet av frän detlän som jag kommer ifrån. När man står inför en nedläggning av gruvorna iGrängesberg och , bedöms de gruvorna på exakt samma sätt som vi bedömtandra gruvor i detta land. Jag hänvisar till malmfältsutredningen, som hade ettdirekt uppdrag att göra en samhällsekonomisk analys av konsekvenserna avnedläggning av gruvdrift. Jag tycker att vi skall ha exakt samma synsätt när detgäller dessa gruvor. Det strider inte mot att vi från sida vill ha ettSSAB, som är ekonomiskt stabilt och som kan konkurrera med andra företag på deninternationella marknaden. Det tror jag att människorna både på de olika stål-och gruvorterna och i hela är betjänta av. 17 (): Detta är en mycket angelägen fråga. Jag vetinte varför industriministern inte finns här i kammaren, men jag beklagar ilikhet med andra att han inte kan vara närvarande, inte nödvändigvis för attdelta i debatten - näringsutskottet företräds på ett utrnärkt sätt av BoFinnkvist -utan därför att det borde vara intressant för honom att lyssna påvåra synpunkter här i . Jag skall i mitt inlägg bara göra några korta kommentarertill utskottets behandling av den motion som näringsutskottet tar upp i dettasammanhang och som har några socialdemokrater från och somundertecknare. Jag har ingen anledning att motsätta mig regeringensförslag om inlösen av andel av aktierna - - ochöverlåtelse av en tredjedel av aktierna i bolaget till sex institutionellaplacerare, bland dem . I valet mellan utskottsmajoritetens förslag ochvpk-reservationens avslagsyrkanden föredrar jag utan tvekanmajoritetsförslaget. Jag har emellertid några synpunkter på att Per Westerbergsom representant säger att detta skulle vara första steget privatisering. Vad somhänder är ju att statens andel av aktieinnehavet minskas från till67,efter dagens beslut. Men jag förutsätter i likhet med Bo Finnkvist attstaten även skall vara majoritetsägare. De anställda i min valkretsSödermanland kommer, Per , att känna en större trygghet om vi kanbehålla staten som majoritetsägare. Jag vill också, såsom tidigare skett i debatten, framhållaatt det inte varit utskottets uppgift att ta ställning till det förslag fillstrukturåtgärder inom som företagsledningen lagt fram i handlingsplanen.Därom MBL-förhandlas just , och någon tidpunkt för styrelsebeslut kaninte anges, I vår motion har vi framfört synpunkter på delönsamhetskrav som rimligen kan ställas på och på frågan om lämplighetenav och tidpunkt för den eventuella börsintroduktionen, I motionen säger vi attrealismen i tanken att nu börsintroducera kan ifrågasättas. Jag tolkarutskottets skrivning så, att det under beredningen av frågan har framförtsstarka argument för en sådan skeptisk hållning. Planerna på en framtidabörsintroduktion anges visserligen ha ett nära samband med den föreslagnaändringen av ägarförhållandena, men utskottet framhåller samfidigt attintroduktionen av på börsen får ses som en fråga pä . Därvidhänvisas till koncernens aktuella ställning, vilket måste innebära attutskottet delar de socialdemokrafiska motionärernas tveksamhet att i nulägetgöra till börsföretag, I vår motion anförs vidare att företag som måste taett ansvar för sysselsättningen i de huvudorter där företaget är lokaliserat.Det är vår bestämda uppfattning att kravet på lönsamhet måste ges en tolkning,som tar rimUga hänsyn till branschens speciella villkor och till regionalaintressen. Här ärkanske utskottets uppfattning litet svårare att genomskåda då utskottetsäger: "-- att verka för strikt affärsmässighet i koncernen självfalletinte bör tolkas så att skall få åsidosätta sina förpliktelser gentemotanställda eller de orter där verksamhet bedrivs," Jag ägnar mig inte - som teologerna - åt exegetik, dvs,bokstavstolkning, utan nöjer mig med att framhålla att sörmländskasocialdemokrater har den uppfattningen att godkännandet av avtalet föraktieöverlåtelse inte får innebära någon skärpning av de lönsamhetskrav somhittills ställts upp. Dessa krav har bl. a, diskuterats av Metall i Oxelösund.Vi räknar med att de lönsamhefskrav som ställs upp är väl förenliga med deönskemål som företaget givetvis måste ha och de krav man måste ställa på enrimlig vinstutveckling. Uppgifter som spritts i anslutning till väntadestrukturåtgärder har väckt stor oro bl, a; inom den valkrets jag representerar.Såsom jag ser på framtid är det fullt möjligt att bevara metallurgin iOxelösund och den nuvarande nivån på verksamheten vid järnverket. Slutligen några ord om en fråga som inte direkt behandlasi betänkandet , men som gäller samhällsekonomiska och regionalpolitiskaaspekter på gruvdriften i Bergslagen. Frågan kommer att behandlas ipropositionen om mineralpolitiska frågor samt i regeringens förslagomnäringspolitiken i stort inför 1990-talet. I detta sammanhang har några av ossbland de socialdemokratiska ledamöterna från , och Upplandmotionerat och uttrycktönskemål om att gruvdriften i och skall fortsätta. Detfår vi tillfälle att återkomma till när det betänkandet behandlas i . Med den motiveringen och efter de besked som bl, a,utskottets företrädare här lämnat kommer vi sörmländska socialdemokrater attstödja utskottets majoritet, vars skrivning i viktiga delar tillmötesgått vårasynpunkter i motionen om framtid. 18 PER () replik: Den del av stålfrågan som rör den sörmländskavalkretsen och som tar upp tycker jag är tämligen enkel i sig.Det som är bra för den svenska stålindustrin och för landet är även bra för densörmländska valkretsen, I näringsutskottets betänkande står att regeringen bördock inte utan godkännande kunna medverka till att statens andelblir mindre än hälften av det totala röstvärdet av aktier. Det är ett helt riktigt uttalande som vi moderater stårbakom. bör godkänna en ytterligare nedtrappning av ägarandelen,eftersom en gång har varit med om att fatta beslut om att ökaägarandelen , Det är därför naturligt att ånyo hörs närdetta sker. Den springande punkten, som vi moderater ser det, är attdetta borde vara det första steget till en privatisering. Handelspolitiskaförbindelser med Europeiska gemenskapen, och hela världsmarknaden gör detnödvändigt för oss att exportera stål. Vi måste se till att inte subventionerastålindustrin med statliga medel, för då kommer dessa marknader att stängas föross. Det är naturligt att försöka tillgodose stålindustrins möjligheter attförsörja sig med kapital på annat sätt. Därmed bör man se till att industrinkommer in på börsen för att på det sättet kunna få tillgång till förhållandevisbilligt kapital utan att bli utestängd från exportmarknaden. Vi moderatertycker detta är nödvändigt och riktigt, och vi ser egentligen ingen annanlösning. Vi måste självfallet här i kammaren ta vår del av ansvaret för attförsöka få ner inflationen och därmed räntekostnaderna, som är oerhörtbetydelsefulla frågor för den svenska stålindustrins fortsatta överlevnad. 19 () replik; Jag vill till PerWesterberg komma med repliken att jag upplevde hans inledande anförande somganska okänsligt när det gäller de anställdas förhållanden, t. ex. deförhållanden som berör de TGOJ-anställda i och de anställda vid ;sjärnverk i . Hans ambition var att försvara privatisering men inte attpåminna om det särskilda ansvar som jag tycker staten har som arbetsgivaregentemot de regioner som här berörs. Det handlar om stora områden som redandrabbats av kraftiga neddragningar i sysselsättningen. Här har ettsärskilt ansvar. Jag är säker på att om vill verka här i riksdagenför en ytterligare privatisering av kommer de att hamna i minoritet. 20PER () replik: Det är inte fråga om okänslighet. Jag förstårfaktiskt inte riktigt vad är ute efter eller talar om. Vimoderater vill se till att svenskstålindustri har möjligheter att överleva . För den skull får man inteutestänga industrin från exportmarknader som är helt nödvändiga för dessöverlevnad. Vi kan inte ha statliga subventioner, för då stängermarknaderna sina gränser för export. Vi kan inte heller utestänga SSABfrån kapitalmarknaden. Därmed måste vi se till att får möjlighet att kommain på börsen och få tillgång till billigt kapital. Det är vår omtänksamhet attförsöka ge svensk stålindustri vettiga förutsättningar för sin framfid. Viskall inte hålla på med någon form av misstänkliggörande och försvåra dessaförutsättningar för överievnaden genom att ställa konstiga krav på företaget,krav som kan försvåra den omstrukturering som dess värre är nödvändig i ettinternationellt perspektiv. Det är det enda som kan klara svensk stålindustripå sikt. 21 () repUk: Det har förekommit en debatt omden oro som finns bl. a, inom vår valkrets över kommande åtgärder när detgäller framtida struktur. Jag noterar att Per i sitt förstaanförande -trots att han är från - inte med ett ord tog uppdessa synpunkter. Jag är förvånad över detta. Jag ansåg att det var minhuvuduppgift att betona svårigheterna. Förste vice talmannen anmälde att Per anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 22BENGT-OLA (); Stålindustrin har under en följd av årgenomgått en ännu inte avslutad omstrukturering. Vid internationell jämförelseär den svenska stålindustrin mycket framgångsrik, står sig i dettasammanhang mycket väl. Trots det måste struktureringsarbetet fortsätta om viskall kunna behålla vårt försprång. Men ingen som känner ansvar för svensk stålindustrimotsätter sig förändringar. Tvärtom, det var SSAB-facket som från början drevkravet om att en ny strukturplan för stålindustrin måste upprättas. Men denstrukturplan som SSAB-ledningen lagt fram är en katastrof för , förGrängesberg, för och även för , Den mycket brutalaplanen motiverar SSAB-ledningen med ägarnas hårda lönsamhefskrav. Den proposition som vi nu diskuterar behandlar intestrukturplanen utan den föreslagna nya ägarbilden, och det har många påpekathär före mig. Men det är uppenbart att riksdagsbehandlingen kommer att habetydelse för SSAB-ledningens handlingsutrymme. Ett av motiven för den här affären är att med den nyaägarbilden inte riskerar handelspolitiska restriktioner från EG och från ,och det är självfallet bra. Men formuleringarna i avtalet med de nya delägarnaoch i propositionen kan tolkas så att lönsamhetskrav ställs som är heltorealistiska på en av världens hårdaste marknader. Demellansvenska facken har gemensamt utarbetat ett handlingsprogram som syftartill god lönsamhet och långsiktig överlevnad, utan att tusentals jobbförsvinner, I de MBL-förhandlingar som pågår har företagsledningen inte varitberedd att seriöst pröva den fackliga handlingsplanen. Det är skandal att en företagsledning i ett statligtföretag tillåts bete sig på ett sådant sätt. Agerandet står också klart i stridmed vad industriministern sagt här i kammaren om förhandlingsarbetet. På punkt efter punkt uppvisar företagsledningens strukturplanallvarliga brister: 1, Företagsledningensförslag innebär att kostnaderna för struktureringen faller helt och hållet påSSAB, men vinsterna hamnar i andra företag, innebär det att andrastålföretag kan tillgodogöra sig mellan 150 och 200 miljoner i sänktaskrotpriser . Det förfarandet måste vara ett åsidosättande av ägarnasintressen, och det kan möjligen förklaras av att man har hemligaöverenskommelser med branschen eller med EG, 2, Byggandet av enslabsmaskin för 300 milj, kr, innebär en felsatsning. Ämnesförsörjningen inomSSAB är tryggad utan den. Utvecklingen mot direktvalsning gör att den sannoliktinte kommer att betala sig, och det finns faktiskt angelägnareinvesteringsbehov inom . 3, Företagsledningenhar inte kunnat visa upp några riktiga kalkyler till stöd för sitt förslag. Attgenomföra ett investeringsprogram för en miljard utan att ha ordentligakalkyler i botten kan inte vara försvarligt, 4, Elektrostålverketkommer enligt den reviderade budgeten att ge mellan 13 och 15 milj, kr, i vinstunder . förväntas ge 18 miljoner i vinst. Båda de här verkenkan alltså klara lönsamhet och egna investeringar även . Dessa och många andra argumentmåste få slå igenom på den slutliga sfmkturplanen när man har förhandlat denfärdigt. Hur ser då näringsutskottet på propositionenoch på vår motion 129? Här vill jag då börja med att återigen betona att varkenproposifionen eller näringsutskottets betänkande tar ställning till strukturplanensöm sådan. Utskottet tillstyrker visserligen propositionen men görnågra viktiga markeringar. Dels betonar man företagets ansvar för de anställda,dels betonar man ansvaret för de orter som berörs. Det är krav söm går långtutöver det ansvar som föreskrivs i lagen om anställningsskydd och som ocksåsammanfaller med motionens syfte. Nästa vikfiga markering som utskottet gör gäller denframtida börsintroduktionen av aktierna i , Utskottet avfärdarbörsintroduktionen som en fråga . Detta måste anses som enklar markering från utskottet om att företaget inte nu skall agera utifrånperspektivet av en börsintroduktion. Även det här sammanfaller enligt minmening med motionens syfte, och det kan inte nonchaleras av företagsledningen. Jag noterar också med tillfredsställelse att Bo Finnkvistöppnar dörren för löntagarfonderna när det gäller ;s framtidakapitalförsörjning. Det är ett förslag som ligger helt i linje med detuttalande som den socialdemokratiska distriktskongressen i antog ilördags. Som jagredan tidigare sagt, är de fackliga organisationerna överens om att struktureringsåtgärderär nödvändiga, och sådana kostar pengar. Det kostar mycket pengar, men vpksäger nej till 700 milj. kr. Därmed säger man också nej till 450miljoner till investeringar i tunnplåtsverket i . Och man anser attstaten skall ge ett generöst stöd till , och därmed stänger man EG-och US A-marknaden för hela . Jag vill fråga utskottets talesman: detinte i sak så att utskottet ställer upp på vad som sägs i motionen omföretagets sysselsättningsansvar och om att företaget skall ha en förbranschen god lönsamhet? I detta anförande instämde OveKarlsson, och (alla s). 23 BO FINNKVIST (s) replik: Den fråga som avslutade sittanförande med kan jag svara ja på. Utskottet har diskuterat frågan och ställerinte på något vis upp på att ett statligt stålföretag skall leva på hårdarevillkor än andra stålföretag. Det är en olycklig bild som har spritts, och viförsöker på alla vis att få bort den. Sedan vill jag också svara på de frågor som en del talarehar ställt om varför industriministern inte är här. Jag har fått upplysningarom att han befinner sig i . Den här debatten har ju flyttatstill en annan dag än den som tidigare planerats, och det är svårt för industriministernatt ändra på åtaganden som han har gjort. Sedan kan vi också konstatera att det händer ibland att vibehandlar betänkanden utan att ministrarna är här. Anf.24 (vpk) repUk; Så här skall spelet tydligen gå till. Manskall fråga sin kamrat: Vad är det ni säger i utskottet? Säger ni att det blirungefär som förut? Men vad står det i avtalet, ? Man harförhandlat om avtalet. Man har förhandlat om den del i den fackligahandlingsplanen som gäller ägandet och inriktningen, och fackets förslag haravslagits. De fackliga organisationerna ville ha "för branschen höglönsamhet", men det avvisas av styrelsen, för det är inte förenligt medavtalet. Kan ni inte läsa vad som står där? Utskottet godkänner avtalet men säger att det skallegentligen inte vara så. Vilka krafter är det som bestämmer? Man får väl intevara hur naiv som helst för att klara sitt politiska skinn. Jag tycker att deti så fall är väldigt aningslöst och egentligen ett svek. Jag trodde faktisktatt de som tillhör arbetarrörelsen i kunde säga: avslår vipropositionen i fråga om avtalet, och så får regeringen komma igen. Det hadevarit konsekvent, och då hade man fått helt andra villkor. Sedan till talet om att det inte har förhandlats omstrukturplanen . Men den skall ju behandlas på de villkor som står iproposition 71 - det som finns under punkten 3 i avtalet och det som finnsunder punkten 5 i avtalet, om att parterna skall vara eniga. Det är precis somi de här små skrivningarna som Bo Finnkvist har fått till t, ex, ombörsintroduktion när man säger "att en börsintroduktion av motbakgrund av koncernens aktuella ställning Prot.1986/87:104 torde få ses som en fråga ". ställning är dålig och den skall börsintroduceras före1991, då är aktieägarna TTTTTT , n =1 . n och styrelsen i full fart medatt strukturera om så snabbt som möjligt så att , , ,o . , manaccepteras pa börsen, och da är det ju ännu värre. Sedan har man fått till några andra ord också om att SSABinte skall få "åsidosätta sina förpliktelser gentemot anställda eller deorter där verksamheten bedrivs". Samma svar ger industriministern när detgäller och andra privata företag, men de gör ingenting för det. Vad harvi för anledning att tro att skulle göra något utifrån den utgångspunkten?Nej, det är väl ändå naivt i överkant att tro att man skall kunna godkännaavtalet, som står i väldigt stor motsats till de mellansvenska fackens program,utan att det får några konsekvenser. 25 () replik; Det är staten som äger , ,Det är staten som skall utöva sitt ägarinflytande utifrån vad riksdagenbestämmer och deklarerar. Och det är fullständigt klart att i och med den härriksdagsbehandlingen är lönsamhetskravet nertonat. Det skall vi ta vara på inomSSAB och se till, att vi får en strukturplan som tar hänsyn till de regionalakraven på långsiktig styrka på marknaden. Jag vill också tacka utskottsmajoritetens talesman för detutomordentligt klarläggande svaret. Det innebär nämligen att ställerupp på det lönsamhetskrav som man har satt upp i det fackligahandlingsprogrammet för , Jag använde precis samma formulering i min fråga.Detta måste också innebära att MBL-förhandlingarna går in i ett konstruktivtskede med inriktning på att skapa största möjliga trygghet för de anställda ochlångsiktig överlevnad. Jag tycker att härmed är syn påSSAB:s framtid klarlagd, och jag förutsätter att SSAB-ledningen rättar ochpackar sig därefter. 26 (vpk) replik; Jag skulle verkligen önska att Bengt-OlaRyttar hade rätt i att den styrelse som är filisatt i det här avtalet rättadesig efter vad vi gör här. Om den gjorde det vore jag ytterst tacksam och gladoch skulle ta åt mig varje stavelse och varje litet kommatecken. Men är detså, , att det vi beslutar om i hemstäUan är att godkänna dettaavtal som det står, uteslutande utifrån strikt affärsmässiga principer, skallbörsintroduceras, och beslutsordningen är sådan att de privata ägarna faktiskthar vetorätt eftersom man skall komma överens i de flesta frågor. Det ärfaktiskt sanningen . På det här sättet förlitar sig på attBjörn och styrelsen skall uttolka vad har sagt. Jag ser detsom naivt i överkant. Det enda hederliga är faktiskt att rösta nej tillavtalet, att säga nej till börsintroduktion, så får vi se vad som kommer framav den processen. Man bör alltså rösta för reservafion 2, 27BENGT-OLA () replik: Det är egentligen galet att två personer frånDalarna skall stå och träta i den här frågan, där vi ändå har sammanfallandeoch gemensamma intressen. Jag skulle vilja råda att läsa påavtalet igen. Det finns ingenfing i avtalet som oundvikligen tvingar fram enbörsintroduktion och ännu mindre en snabb sådan. Det finns uflösningsregler idet här sammanhanget. För mig är det inget tvivel om att har uttalatsin syn på SSAB-problematiken och att den kommer att vara vägledande förförhandlingarna framgent. Annars finns det naturiigtvis åtgärder att vidta. 28 BO (): Det betänkande som vi diskuterar handlarformellt om en viss omorganisation av och ett inträde av delvis nya ägare.När den proposition som ligger till grund för betänkandet först presenteradestedde den sig också tämligen harmlös. Det ägarskifte som förebådades i ochdet kapitaltillskott som skulle ske fanns det i och för sig infe särskiltmycket säga om. Men sedan propositionen lades fram har mycket hänt. Inteminst har nya ledning presenterat sin strukturplan. Formellt är det intestrukturplanen som är uppe till behandling här , och den kommer helleraldrig upp till behandling i i någon formell mening. Men det ärknappast meningsfullt att föra dagens debatt utan att ta hänsyn fill den totalasituation som råder vid och det läge som stålindustrin och denmellansvenska gruvindustrin befinner sig i. Tillsammans med några kamrater från Dalabänken och frånSörmlandsbänken uttryckte jag tveksamhet inför en del avinnehållet i propositionen. Det var, märk väl, innan någon som helststrukturplan hade lagts fram, I och för sig hade vi ingainvändningarmot skiftetav ägare, men vi var skeptiska på två mycket viktiga punkter. För det förstasade vi att kravet på lönsamhet inte fick drivas för långt. Naturligtvis menarvi inte att olönsamma industrier skall drivas vidare utan hänsyn till dekostnader som kan uppstå. Som jag snart skall återkomma till, är det dock intefråga om något sådant i det här fallet. Men lönsamhet är alltid enbedömningsfråga. Lönsamhet är aldrig någonting på förhand givet. Det är enfunktion av hur företag drivs. Om man försöker att driva företag som harlivskraft vidare, kan man uppnå helt andra resultat än om man lägger nerenheter enbart därför att de inte passar in i ett förutbestämt mönster ellerdärför att det är bekvämt att krympa en verksamhet och enbart koncentrera sigpå en kärna av det som verkar vara absolut mest lönsamt. Under de 10-15 senasteåren har vi sett alltför mycken aktivitet inom svenskt näringsliv följa det senaremönstret. Men så har vi också i vårt land börjat få en konkurrensutsatt sektorsom är för liten för att orka bära upp resten av den svenska ekonomin. På ettliknande sätt kan också en strävan efter börsintrodukfion verka. Vi har ju ivårt land gudskelov i stor utsträckning befriats från följderna av denprivatise-ringsvåg som rullat fram över stora delar av vår omvärld och där oftafått mycket negativa konsekvenser för breda grupper av befolkningen, somexempelvis i . Att privafisera delar av basindustrin som stålverk ochgruvor ter sig också något egendomligt, för att uttrycka saken milt. Prot.1986/87:104 an det aldrig få komma att tas till intäkt för att lägga nedenheter som i sig har en inneboende livskraft och ärfullt utvecklingsbara. kt ' ' januariskrev vår motion kunde sådana farhågor kanske te sig överdrivna. har visom motionerade anledning att känna en viss tillfredsställelse över den varningsom vår motion innebar. Ty knappt hade motionstiden hunnit gå ut förrän ledning presenterade sin strukturplan. Skulle densättas i verket så skulle mer än 2 000 jobb försvinna i den region som jagföreträder här i . Det skulle vara ett dråpslag mot .