prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi tror inte på att det skulle varabästa sättet att lösa de stora problem som utan tvivel finns när det gällerframför allt starr-, höftleds- och kranskärlsoperationer. Vi menar attsjukvårdshuvudmännen själva med rimliga ekonomiska förutsättningar bäst kanorganisera köerna också över länsgränserna. Resursfördelning m, m, inom hälso-och sjukvården Vi noterar frän med tillfredsställelse atten centcrmotion av m, fl, föranlett utskottet att föreslå etttillkännagivande till regeringen, och det gäller kravet atf crt thoraxklirtikinrättas i , Utskottet konstaterar , helt rikfigt, att "det inte börföreligga några hinder för en utbyggnad av thoraxkirurgin i ", I fleraundersökningar har klarlagts att det behövs en utbyggnad på detta område, ochdet har naturligtvis en positiv regionalpolitisk betydelse att en klinikförläggs till , En annan fråga som har tagits upp i en rad motioner ärläkarförsörjningen. Det torde stå klart för de flesta vid det här laget att detär nödvändigt att åstadkomma en jämnare fördelning av vårdresurserna, franiförallt vad gäller arttalef läkare, Utskottsmajoritetert anser nu att det finrtsartledrting för regeringen att göra en samlad översyn av problematiken ochåterkomma till med förslag fill ett åtgärdsprogram. Motionsförslagenbör kunna vara ett bra underlag att utgå från, även om förslagen naturligtvisinte till alla delar överensstämmer med varandra. Det är inte bara tillgången på läkare som är avgörande förhur landstingen klarar av sina sjukvårdsuppgifter. När man allt oftaretalar om vårdkris är det snarare bristen på annan vårdpersonal man tänker på.Under de senaste åren har antalet sökande till vårdutbildning stadigt minskat,bl, a, till sjuksköterskcskolorna, som allt fler i relativt unga ärlämnar yrket. Det finns skäl aft befara aft kulmen ännu inte är nådd närdetgäller bristen pä sjuksköterskor och annan vårdpersonal, och jag har tagit upp denrta fråga i enmotion. Vi menar aft måste märkera ett ansvarstagande för dettamycket allvarliga problem, och vi har därför föreslagit att skallbegära av regeringen att en probleminventering görs och atf ett åtgärdsprogramtas fram, Utskoftsmajorifeten anser emellertid inte aft def nu finns anledningatf ta något initiativ. Jag beklagar detta. Jag tror nämligen att det skulleligga ett mycket stort värde i ett sådant initiativ från . Jag ber atf få yrka bifall till reservationerna 11 och 15och i övrigt fill utskoftets hemställan. 112 (vpk); Den svenska sjukvården har utsatts för mycketstark kritik . Det har hävdats att vården är ineffektiv,produkfiviteten läg och att det uppstått onödiga vårdköer. har sjukvården drabbats av stora besparingargenom den förda ekonomiska polifiken. Vårdplatser läggs ned och helaavdelningar stängs, vilket leder till att vårdtyngden inom slutenvården ökar.Nödvändiga personalförstärkningar uteblir - man spar t, o, m, in påkorttidsvikarier, så aft vårdpersonalens arbetsmiljö ytterligare försämras.Utbyggnaden av den förebyggande och uppsökande vården har fått stå tillbaka.Risken för en vårdkris är uppenbar. har den debatt som förts om dessa problem fåttrtegativa kortsekvertser. Påståenden om ineffektivitet och den fördabesparingspolitiken har verkligen skapat problem inom sjukvården när defgäller möjligheten att rekrytera vårdpersonal och har också bidragit till aftöka privatiseringen. Det är oerhört viktigt att vi har ett riktigt perspektivpå dessa frågor. Hälsotillståndet i har förbättrats de senaste åren.Gör man en internationell jämförelse mellan industriländer kan man konstateraatf har en mycket effektiv vård i förhållande till de kostnader somläggs ner på sjukvårdsäudartiål. Svensken får betydligt mer för en summasom satsas på sjukvården än exempelvis en person i eller Frartkrike. finns det brister inom den svertska sjukvården.Det finns mycket stora skillnader i hälsotillstånd mellan olika grupper inomdet svenska folket. Märtrtiskor ur arbctarklasscrt har sämre hälsa än personermed en gynnad social och ekonomisk ställning. De stora hälsoskillnaderna iSverige följer med andra ord ett klart socialt mönster. Resurssvaga personer,människor med handikapp, långvarigt arbetslösa och vissa invandrargrupper, harfortfarande betydande svårigheter att få vård på samma villkor som andramänniskor. Här krävs en aktiv uppsökande verksamhet från vårdens sida. Men det behövs också en plan för hur arbetet skallbedrivas och bestämda mål för i vilken takt hälsoarbetet skall ske. I anslutningfill propositionen om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården, som antogsav 1985, ställde vpk krav på en hälsopolitisk plan med målsättningenatt samma låga dödlighet och sjukdomsförekomst som gäller för de mestgynnade grupperna i vårt land skulle gälla för hela befolkrtirtgen.Vårt krav avslogs då liksom , bl. a. med hänvisrting fill förslaget ipropositionen om att regelbundna folkhälsorapporter skulle utarbetas ochpubliceras. Dessa folkhälsorapporter skulle kunna utgöra avstämnirtgar förvilka förändringar i vårdens inriktning och vilka samhällsåtgärder som krävsför att uppnå målet om en god hälsa för hela befolkningen. I debatten ianslutning till propositionen angav statsradet atf hon bedömde att denförsta folkhälsorapporten skulle föreligga 1988. Med anledning av def vill jagfråga; Kan vi förvänta oss den första folkhälsoråpporfcrt ? En satsrting på kraffiga personalförstärkningar ochutbyggnad av uppsökande verksamhet inom vården kräver med nödvändighet att dealltför knappa resurserna används till dessa områdert. Någon utbyggnad avprivat värd, som värtder sig till socialt redan privilegierade grupper, börinfe komma i fråga. Därför förespråkar vi att den fortsatta utbyggnaden av vårdenskall ske i samhällets regi. Det är nödvändigt att vården finartsieras på ettur social synpunkt så rättvist sätt som möjligt. Kostnaderna skall infe läggaspå dem som är sjuka, utan bäras solidariskt. En väg att öka inkomsterna till sjukvården, utan skatte-och avgiffshöj-nirtgar för den enskilde, är att ålägga de verksamheter somuppenbarligert förorsakar stora sjukvårdskostnader skyldighet att direkt svaraför del av sjukvårdskostnaderna. När det gäller sjukdom och ohälsa finns def enmassiv dokumcrttafion som visar att alkohol, tobak, trafik och brister iarbetsmiljön åsamkar sjukvården mycket stora vårdkostnader. Sjukvården måste tillförsä5ras nödvärtdiga resurser.Därför är det helt nödvändigt att regeringen tar initiativ till överläggningarom nya finansieringsvägar för sjukvården enligt de riktlinjer som vi härangivit. bör Crt översyn göras av möjligheterna att helt slopapatientavgifterna. I proposition 1986/87:114 föreslås en särskild ersättningpå 70 milj. kr. fill sjukvårdshuvudmännen för att minska de länga väntetidernatill höftleds-. Resursfördelning m, m, inom hälso-och sjukvården Prot.1986/87:135 kranskärls- och starroperationer. Vpk tillstyrker förslaget.Men vi anser aft Resursfördelning rn, m, inom hälso-och sjukvården def finnsstarka skäl för att uttala att en huvudregel för detta extra bidragskall vara att operationerrta utförs inom den offentliga sjukvården. Som bekantutnyttjar de borgerliga partierna de långa vårdköerna inom de här områdena somargument för-ytterligare privatiseringar. Och det finns skäl att misstänka attborgerligt styrda landsfing hellre köper privata operationer för pengarna än desatsar på en omorganisation av den egna verksamheten för att ökaoperationskapacitctcn. Utskottet anser att den av oss föreslagna huvudregejnskulle försvåra en förutsättningslös prövning och betonar atf det nu handlarorn att avhjälpa ett akut sjukvårdsbehov, inte om synen på hälso- ochsjukvården i etf vidare samhällsperspektiv. Det är en märklig deklaration som socialdemokraternaställer sig bakom. Socialdemokraterna kan knappast vara okunniga om att denborgerliga offensivert för privat sjukvård grundar sig på en ideologisk synmera än på omsorg om patienterna och sjukvården. Varje fråga rnåste sättas in iett vidare perspektiv. Den kortsiktighet som kommer till uttryck i synen på denu aktuella vårdköerna gynnar i längden den borgerliga ideologin om att detprivata sköter sjukvården billigare och effektivare. Jag yrkar bifall till vårareservationer 2, 4, 6, 7, 8 och 12, Herr talman! Avslutningsvis vill jag baranotera att och min motion orn åtgärder för att komma till rättarned problemen med läkarförsörjningen i glesbygden tillsammans med andramotioner i ämnet har medfört atf vi fått ett tillkännagivande iutskottsbétänkandet. Det tycker vi är mycket bra, och vår förhoppning är nu attdetta tillkännagivande verkligen också skall leda fram till förslag ochåtgärder sä att vi äntligen, efter alla dessa är, skall kunna lösa problemetmed läkarförsörjningen i glesbygden. Anf.113 (): I likhet rned har också jagambitionen atf fatta mig så kort som möjligt i debatten. Det betyder inte aftjag på något sätt vill undervärdera frågans betydelse. Man ångrar i och för sigambitionen att vara kortfattad när man hör filosofiska utläggningarfrån talarstolen. Jag förutsätter emellertid att det kommer att ges flertillfällen att här i kammaren diskutera de niånga frågor som hans inlägg gavupphov till. Huvudfrågan i det betänkande vi nu behandlar gällerregeringens förslag med anledning av den kösituation som finns inom vissa delarav hälso- och sjukvärden. Det särskilda statsbidrag som föreslås, och som för beräknas fill 70 milj. kr. att påskyndasjukvårdshuvudmännens åtgärder för att öka antalet operationer av grå starr,höftleder och kranskärlsförträngningar. sågs def i propositionen, inte acceptabelt attmänniskor sk;ill behöva vänta i långa tider på operationer som skulle ge demmöjlighet att leva ett fullvärdigt och självständigt liv. Människor sorn.behöver den här typen av operationer skall i princip inte behöva vänta mer iinden tid som behövs för en effektiv planering av vården. hur ersättningen skall utbet;ilas skallenligt förslaget utarbetas av en särskild arbetsgrupp inom socialdepartementetmed repre- a. och . Ersättningen skall, förutomatt vara en stimulans till omorganisatiort och större effektivitet, inom deenskilda landstingen, också möjliggöra en utjämning av väntetiderna mellanlandstingen genom aft hela landet görs till ett upptagningsområde för de nämndaoperationerna. Jag vill i detta sammanhartg också erinra om denrekommendation som gått ut med till sjukvårdshuvudmännen omatt pröva rtya möjligheter för att öka opcrationskapacifctcrt och att upprättaaktious-planer för avveckling av köerna. En redovisrting av vad som planeras pådetta område och vad som görs skall lämnas till Landsfirtgsförbundcf senast den1 juli . Det skall bli intressartt att så smårtingom ta del av dennaredovisning. I några av motiorterna och även i några avreservatiorterrta talas det om en rikskö - det har också några av de tidigaretalarna gjort. Jag vill i det sammanhanget framhålla att det i propositioneninte med ett enda ord talas om någon rikskö. Vad det handlar om är att finnaett smidigt system som garanterar den som har ett allvariigt medicinskthandikapp hjälp, och det inom rimlig tid och oavsett var i landet personen ifråga råkar bo. Vi understryker i betänkandet också att förslagen infe färleda till ökad byråkrati och ökat krångel. Det omedelbara ansvaret för attkomma till rätta med de långa värttcfider som finns på vissa vårdområdenmåste självfallet ävert fortsättningsvis åvila resp. sjukvårdshuvudman ochsjukvårdsregioner-rta. Det rtya statsbidraget är alltså en stimulans för atfskynda pä utvecklingen i önskad riktrting. Jag kortstaterar också att de tre borgerliga partiernavisserligen säger ja till de 70 milj. kr. som regerirtgen föreslår menmotsätter sig de villkor för att statsbidraget skall utgå som anges iregeringens förslag. talar om aft det är läkarnas bedömnirtg somskall gälla och sätter det i motsats till vad som i proposifionen sägs ombehovet av aft precisera vilka indikationer som skall gälla. måste,som jagser det, ha missförstått hela saken. Det hartdlar om att det, för aft man skall komma överenst.ex. mellan landsfingen och ge alla samma rätt till vård, måste finrtas engemensam uppfattning om hur problemet ser ut. Det är också viktigt för mig sompatient att veta att jag om jag har problem av en viss art har rätt att krävavård och behandling, och det inom - ert månad, fre månader ellervad det kan bli fråga om. vill vad jag förstår av reservationert inteha några villkor alls; staten skall tydligen bara lämrta över ert summa pengaroch hoppas att problemen löser sig - en väl passiv inställning enligt min ochutskottsmajoritetens uppfattnirtg. Folkparfiet slutligen inser visserligen att det krävsvillkor för fördelningen av arislaget men vill överlämna utformningen avvillkoren till en parlamentarisk beredning. Det är ett förslag som utskottetavvisar, helt enkelt därför att def är vikfigt att snabbt ta fram riktlinjerför hur statsbidraget skall användas. Det handlar ju om att avhjälpa ett akutsjukvårdsbehov. sade från talarstolen att folkpartietlänge har tryckt pä regeringen för att det skall hända någonting och klandraderegeringen för att rnan nu lägger fram en proposition som innebär att enarbetsgrupp får i 1986/87:135 3junil987 Resursfördelning m, m, inom hälso- . Resursfördelning m, m, inom hälso-och sjukvården uppdragaft utforma vissa detaljer. Men kan själv infe utformadetaljerna utan vill i stället överlämna def fill en parlamentariskt sammansattberednirtg, som ertligt vår bedömrtirtg skulle kräva . Det skulleinnebära att många märtniskor som redart har fått värtta länge skulle få väntaärtrtu längre. Tillåt mig, herr talman, atf också kortstatera att de freborgerliga partierna inte kunnat samla sig fill en gemensam uppfattning utanreserverat sig var för sig. Något borgerligt alternafiv existerar sålunda inteheller på det här området. Slutligen vill jag säga något om den socialdemokrafiskareservafion - nr 14 - som är fogad fill betänkartdet. Utskottet begär aft regeringen skall göra en samladbedömning av problemet, och mot det har vi ingenting aft invärtda. Mcrt närdeborgerliga och vpk först begären förutsättrtirtgslös bedömning och därefterskickar med en hel rad motioner, som dessutom innehåller sinsemellan heltmotstridiga förslag, måste vi reagera. Om talmanrten ursäktar - och detta sägerjag trots att jag själv är ledamot av deurta värderade kammare - vill jag sägaatt det här är ännu ett exempel på det slags tilltag som får folk utanförriksdagshuset att le litet överseende åt det politiska spelet. Def endakonsckvcrtta hade naturligtvis varit aft avstyrka samfliga.motioner. Jag vill härmed yrka bifall till reservafionnr 14 och i övrigt till utskottets hemställan pä samtliga punkter. 114GÖTE () replik: Till atf börja med förstår jag inte vadYvonne menar med sitt uttalartde om atf det gemertsamma kravetpå etf tillkännagivande till regeringen får folk ute i landet atf le. Kännerinte fill de problem som är förknippade med brisfen påläkarför-sörjrtirtg på mårtga håll i landet? Jag är övertygad om atf man därinfe ler åt kravet atf regeringen skall ta sitt ansvar för atf lösa problemen.Att regeringen från får en mängd uppslag om hur problemen skall kunnalösas behöver man inte heller skratta ät. Låt mig få ställa ett par frågor. Tror utskottets talesmanatt detta bidrag på 70 milj. kr. för viss operationsverksamhet lösersjukvårdskrisert dels på kort sikt, dels på lårtg sikt? Det är egentligert dertvikfigaste frågart. Vilka åtgärder vill utskoftsmajorifeten vidta för aft lösadef problemet? Anser rti fortfarande att sjukvårdens inriktning-t.ex.relationen mellan primärvård och sjukhusvård - är riktig? Vi kan ju se deproblem som just denna inriktnirtg har skapat och den resursprioritering somfinrts inom ramen för dcrt. Dcrtna viktiga fråga ligger i boftcrt för vår syrtpå hur sjukvårdskrisert skall lösas. Yvortrtc säger aft det infe är fal omnågort rikskö. Mcrt vad är det då fråga om? Jag frågade hur rti skall lösadetta problem. Vi moderater har artgett ett klart system, som irtnebar att detär patientcrt som bestämmer i samråd med läkarert. Paticrtfcrt söker sig iprincip vart han eller hon vill inkl. till Heart Center i , som irttelyder uuder lartdstirtget. Mcrt vilket sysfem har ni, om ni inte skall ha enrikskö? Det borde också få veta i samband med aft den skall anslå 70milj. Det kan infe vara för mycket begärt. Centrala indikationer måste man ha. Men vem skall utarbetade centrala indikationer som skall ligga till grund förden kö-eller vadmajoriteten nu vill kalla det - som människor får ställa sig i för att t. ex.genomgå kranskärlsoperationer? Det måste givetvis den behandlande läkaren görai samråd med patienterna utifrån en total medicinsk bedömnirtg i det givnaläget. 115 () replik: Det är inte regeringen utan somunder har föreslagit åtgärder. Regeringen har .saknat en politik ifrågan om köer för operationsverksamhet ända fill . Man kastar fram ert illaförberedd, hoprafsad proposition med egentligen ett enda förslag, nämligen attdet skall bildas en rikskö för vissa operationer och atf det skall utgå ettanslag på 70 milj. kr. Landstingen har sagt att idén om en sådan rikskö är fånig.Nu vill att man inte skall tala om en rikskö, men det ärju en sådan som beskrivs i propositionen. Den skall vara så konstruerad attenbart patienter med vissa kvalificerade sjukdomar och åkommor skall ha rättfill inträde i den. 1 praktiken kommer det att bildas köer bakom rikskön.Människor kommer alltså atf köa för att bli med i rikskön. Det är en ordningsom fullt befogat har mött betydande negativa reaktioner ute i landstingen. Detär det enda konkreta i propositionen. Normalt är ordningen den atf propositioner bereds innan deläggs fram för . I detta fall har regeringen valt en annartteknik.-Man lägger fram propositionen för och begär att denna skallbifalla förslaget om 70 milj. kr. Därefter, säger man, skall vi bereda fråganoch fundera ut vilka villkor som skall gälla för användningen av pengarna.Detta har vi reagerat emot. När vi har föreslagit en parlamentariskt sammansattberedning, så har vi föreslagit samma procedur som normalt används för allafrågor. Den irtrtebar att politikerna först bestämmer varpå förvaltningcrtverkställer. I detta fall vill regeringen atf man inom förvaltningen iefterhand skall bestämma de politiska villkor som borde ha fått faställning fill. 116 () replik: De 70 miljonerna som är anslagna är verkligenav synnerligen marginell betydelse, inte minst med tanke på att statentidigare dragit in miljardbelopp från landstingen. Det är alltså små belopp dethandlar om, och vi menar från att pengarrta bör kunrta förmedlastill landstingen när dessa redovisar förslag till åtgärdsprogram i det härspeciella sammanhanget. ProL 1986/87:135 Resursfördelning m, m. inom hälso-och sjukvården Anf.117 () replik: Bara en enda kommentar, eftersom vi har lovatatt fatta oss kort. Jag konstaterar en gång till aft det firtns ett regeringsförslagsom kommer att kunna sättas i verket redan inom någon månad, underförutsättning att nu fatfar beslut orn def. Def finns inget borgerligt förslag till hur man skall lösaköproblemen inom sjukvården. Den mest intressanta slutsats man kan dra av denhär debatten är, tycker jag, att om det skall göras någonting för att komnia åtde m. inom hälso-och sjukvården köproblemsom finns på vissa områden, så vill det till att def finrts en regering somkart enas om ett förslag och lägga fram det för godkännande.-Jagtror att de människor som är i behov av def slags operationer vi talar om skallvara glada för atf det finns en regering som kan regera och som faktiskt harförslag och inte bara talar om olika principer för att lösa problemert. 118 () replik: tycker jag nog att i. Hon säger atf det krävs en regerirtg sorti kart lägga fram förslag ochsom visar att den kan regera. Men det är ju just förslaget vi saknar. Vad somfinns i propositionen är en begäran om 70 miljoner, och sedan skall enarbetsgrupp bestämma hur de 70 miljonerna skall anvärtdas. Vi har en regering, herr talman, som antingen infe tarkrisen i sjukvården på allvar eller också är regeringsoduglig så att den inte iförväg kan presentera hur 70 milj. kr. skall användas för aft lösa den kris somijppstått. Dert regerirtgen betackar jag mig för. Jag fick inget besked på vitala punkter. Hur skall niordna rikskön? Om förslaget är klart om en månad, måste ju regeringens talesmankunna säga hur den frågan skall lösas. Vem skall stå för de gemensamma indikationerna? Är def densom skall stå för rikskön som också skall dra.upp de gemensamma indikationernaoch motiven för behandling? Då innebär det att den som står för rikskön kanparera indikationerna utifrårt längden på rikskön. Så närdet aren lång rikskösänker man indikationerna och när rikskön blir litet kortare höjer manambitionen. Jag betackar mig, herr talman, för den formen avsjukvårdspolitik. Den visar sannerligen infe på någon hartdlingskraftigregering. 119 DANIELTARSCHYS (fp) replik; Ja, nu tycker jag också att gick litet för långt i fräckhet. Def är faktiskt vi som gång pågårtg i motiorter, i irttcrpcllationer, i frågor har jagat på regeringen föraft få fram åtgärder mot sjukvårdsköerna. Vi har begärt kartläggning - vi har fått nej. Vi harbegärt kartläggning en gäng till-vi har fått nej. Vi har begärt åtgärder-vi harfått nej. Vi har begärt överföring av pengar från sjukförsäkringen-vi har fåttnej. Vi har begärt att Bohusexperimcrttet skall sättas i verket, det experimentsom alla politiker på är överens om skulle kunna leda fill bådekortare köer och inbesparingar - vi har fått nej. Vi har frågat regeringenvarför man infe vill sätta igång det - vi har fått svar som trotsar allbeskrivning. Vi har haft att göra med en regering som tillbakavisatalla möjliga förslag till kortkreta åtgärder och som rtu efter alla dessa.ärkommer - flåsande, skulle jag vilja säga - med en tunrt proposition som inte ärordentlig beredd. Då säger att regeringen har enpolitik. Nej, den politiken har vi ännu inte sett. Den skall en arbetsgruppinom nu utarbeta i efterhand. Anf.120 () replik: Först frågan om indikationer. Det tycks varalitet svårt att förstå för vad det hela handlar om. Det ärnaturligtvis sä, att om vi har ambitionen att utnyttja de resurser som finns idet här landet pä effektivaste möjliga sätt och om vi har ambitionen attverkligen hjälpa de riiänniskor sorn har de största behoven av att få tillgångtill vår operationskapacitet på de här tre områdena, då rnåste vi också göraprioriteringar på något sätt. Det får inte vara så, att en person som har enniycket allvarlig åkomma och som tillhör det ena inte skall kunnafå hävda rätten att få sin åkomma åtgärdad, medan en person med en mycketbagatellarfad åkomma av samnia karaktär i ett annat landsting skall fa sinåkomma åtgärdad. Det är det det handlar om. Vi måste alltså ha kriterier föratt verkligen kunna hjälpa de rnänniskor som har de största problemen, och dettrodde jag faktiskt att det gick att läsa innantill i propositionen. Sedan till ; Det är möjligt att folkpartiethar jagat pä, men det är väl inte aktuellt med någon ny folkpartiregering somskall bedriva politiken i framfiden. utan ni tänker er väl fortfarande att niskall samarbeta med de övriga två borgerliga partierna. Det är pä den punktensom jag påstår att det även i den här frågan saknas ett alternativ frånoppositionen, och det beklagar "jag. Resursfördelning m. in. 121HELGE (); I nu föreliggande betänkande frånsocialutskottet behandlas en motion gällande thoraxkirurgins utbyggnad på fleraorter. finns fullständig thoraxkirurgisk verksamhet på fyraorter, nämligen i , . Förslag oni att fler orterskulle få fullständig kirurgisk kapacitet har varit uppe till prövning under80-talet. Först bedömdes detta som mer eller mindre omöjligt. Men utvecklingenhar gått snabbt, och bedöms behovet öka från 2 000 operationer till 6500. Del är således en kraftig utbyggnad sorn väntas.