prot · GA097 · 1986-12-31 00:00:00 — säger att vi har enträdgårdsnäring som är internationellt framstående och att dess utövare äryrkesskickliga och kunniga. Också jag framhöll i mitt inledningsanförande attså är fallet. Därför är vi också angelägna om att slå vakt om vårträdgårdsnäring. sade också att krav på förbättringar avtullskyddet eller på förbättringar över huvud taget är detsamma som att slå inöppna dörrar. I nästa andetag säger dock att den utredning somgjorts lade fram förslag till förbättringar, och det är dessa, ,som vi väntar på. Regeringen har varit mycket sparsam med sådana förbättringaroch har inte lagt fram något heltäckande förslag med utgångspunkt iutredningens resultat. Kan vi få ett besked från om när någotsådant förslag kommer, skulle vi vara mycket tacksamma. Vad gäller det tullskydd. som nämnde ochsom jordbruksutskottet yttrade sig över sade jag tidigare attdet inte var särskilt mycket och inte var särskilt effektivt. På den punkten ärvi alltså inte nöjda. förde vidare resonemanget att om vi togbort tullarna skulle konsumenterna få billigare livsmedel. Det är en funderingsom man kan föra fram, och inledningsvis blir effekten kanske också denna, menpå litet sikt blir det inte så. Produktionskostnaderna måste ju under alla omständighetertäckas, även hos odlare i andra länder. När de väl har konkurrerat ut desvenska odlarna behöver de inte sälja vare sig livsmedel ellerträdgårdsprodukter billigt till oss. Vi har alltså all anledning att slåvakt om den trädgårdsnäring som vi har, utveckla den och skapa bättreförutsättningar för den. 68INGVAR () replik; säger att svenskträdgårdsnäring är framstående, och förvisso är den det, men man kan ändå hävdaatt den lever ganska farligt. Det gäller inte minst de odlare som bedriverfältmässig odling, och det är dem som jag talar om när det gäller behovet avett skördeskadeskydd för grönsaksodlarna. Utan tvivel slår en misslyckad skörddär oerhört hårt och gör ofta att man inte kan komma igen. För att klara dettaproblem krävs ett kraftigt statligt stöd. Vi menar att om man hade valt vår linje och kunnat tänkasig t. ex. ett skydd i form av ett konto där man kunde jämna ut mellan goda ochdåliga år, skulle odlarna bli mindre beroende av staten om olyckan är framme.Vi tycker att detta är ett sunt tänkande, och det borde även hans partikamrater kunna ställa upp på. påpekar att det är två parter somförhandlar om detta skydd, och det är ju riktigt. Han säger vidare att dettainte är någon högprioriterad fråga inom trädgårdsnäringen. Men då vill jagfråga; Tycker det är rimligt att man gör ett eventuellt skördeskadeskydd inomträdgårdsnäringen helt beroende av vad som sker inom jordbruket? 69 () replik; Ja, visst skall vi slå vakt om den svenskaträdgårdsnäringen -det tror jag alla är överens om som har sysslat något medden frågan och sett hur värdefullt det är att kunna ge de svenska konsumenternaträdgårdspro- dukter som uppfyller högt ställdakrav. skulle vara fattigt om vi inte hade egna trädgårdsprodukter. Men, , jag satt med iträdgårdsnäringsutredningeri under de sex besvärliga åren, då mångaförespråkare sade; Svensk trädgårdsnäring har ingen framtid. Så dåligt var detdå. säger att svensk trädgårdsnäring leverfarligt. Jag vet att aldrig lyssnar och aldriggår att övertyga, men jag hoppas att lyssnar . Jag sadenämligen att de driftslån som man har haft tillgång till inom trädgårdsnäringenhar minskat , och i stället har andelen investeringslån ökat.Detta kan tyda på att man fårdet attgå runt utan att behövalyfta av driftslån. Det kan vara ett tecken på att näringen håller på attstabiliseras. Det finns även andra sådana tecken. Man har tagit marknadsandelarpå grund av den minskande importen och på grund av förbättrad kvalitet. Detfinns en investeringsberedskap i trädgårdsnäringen, men självfallet tardet innan dessa investeringar ger produktion. Sedan till det här med tullar. Vi är helt medvetna om attden svenska trädgårdsnäringen måste ha ett tullskydd, men vi är också medvetnaom att höga tullar inte gynnar konsumenterna. Man kan diskutera på vilken nivåtullarna skall ligga för att konsumenterna skall få låga priser, men jag hävdarbestämt att vi inte skall verka för att ligga på den högsta tabellen i fråga omtullskydd. Det är andra åtgärder som skall till. trädgårdsnäringsutredning pekade på vissahändelser som hade inträffat som gått, de svårigheter man hadeoch de investeringar som måste till på grund av oljeprishöjningen - som jagför övrigt inte ger någon skulden för utan som vi helt enkelt drabbades av. Mennu här det här stabiliserats. Räntorna har kunnat sänkas vid ett flertaltillfällen, och prisutvecklingen har blivit gynnsammare. Och det var ju dettasom låg bakom de åtgärder vi föreslog trädgårdsnäringsutredning.Detta håller på att införas utan att man skriver fast det på varje punkt. 70LENNART BRUNANDER (c) replik; Det är bra att slår fast atfvi skall slå vakt om den svenska trädgårdsnäringen, men det gör man ju intebara med ord utan det måste också finnas ett innehåll bakom orden. säger vidare; Visst skall vi ha tullarna,men vi behöver inte ha de högsta tullarna i världen. Det kan jag ställa upp på,men vi skall ha sådana tullar att de skyddar den verksamhet som vi vill behålla.I annat fall kan vi snart mista den. HåkanStrömberg återkommer till ett par saker som han gärna tar tillnär En sak som han återkommer till är de sex åren då vi hade borgerligregering och då allt ont skulle ha inträffat. Den diskussionen skulle vi i ochför sig kunna ta upp , eller någon annan gång. Vi skulle kunna diskutera vaddet var som inverkade. Vad som inträffade var den stora prisstegringen i mittenav . Men det var ju den regering vi hade före de sex borgerliga årensom bar skulden därtill, och det var grundorsaken till de problem som viupplevde . Sedan säger att jag inte lyssnar, menvisst gör jag det. Jag lyssnar till och värderar de argument som. Ärargumenten av den arten att jag anser att jag behöver ändra åsikt, så gör jagdet - i annat fall gör jag inte det. 71 () replik: svarade egentligen inte påden fråga jag ställt. I stället gick han in på andra frågor som gälldeträdgårdsnäringens position. Jag håller med om att denna har förbättrats. Vihar ju bättre förutsättningar- inte minst beroende på den ekonomiskasituationen utanför vårt lands gränser. Vi skall vara tacksamma för att lägetär något gynnsammare . Men det gäller att slå vakt om nämnda position. Vad jag menade med mitt uttalande om att vi lever farligtär främst att de som odlar fältmässigt kan drabbas i och med att de är såberoende av vädrets makter. De kan t. ex. drabbas av stora skördeskador ochojämn inkomst. Det var vad jag syftade på, och det var därför som jag frågadeom ansåg det vara rimligt att frågan om ett eventuelltträdgårdsnäringsskydd behandlades först sedan man klarat av frågan omjordbruksskyddet. Men att tala om det sambandet är väl ganska onödigt. Detvore väl bättre att gå rakt på sak och klara den här biten. 72 () replik; Jag talade inte om borgerliga regeringar. Jagtalade om sex fasansfulla år. säger atf vi då hade borgerligregering. Såvitt jag förstår är det riktigt. Sedan säger en gång till; Det räckerinte med ord: Men vi ser ju att svensk trädgårdsnäring har tagitmarknadsandelar i fråga om produktionen och att det har varit en tillgång förbl. a. de svenska konsumenterna. Det är dock inte orden utan det är detpraktiska utvecklingsarbetet och ambitionerna - även från samhällets sida harman gått in med rådgivning, kanske framför allt energirådgivning men ocksårådgivning när det gäller den tekniska utvecklingen - som har bidragit tillutvecklingen. Jag har åkt omkring i landet och har då sett endel tomatodlingar som sträckt sig och som man harplaner på att utöka . Det är en tredubbling, LennartBrunander! Sådant gör man infe bara därför atf man har hört några vackra ordutan det gör man därför att man ser möjligheter till én utveckling på områdetoch därför att man har en framtidstro - man kan sälja svenska produkter. Sammasvar kan jag ge till . Samhällets insatser har varit värdefulla. Jag har här enrapport där det talas om just rådgivning och om hur olika instanser har gått inoch hjälpt till. kan visapå mycket bra resultat. Men all rådgivning och service är inte kostnadsfri. Detåberopades här vad vi hade för oss i går. Då kom det fram att av de 80 miljonersom avsätts för rådgivningsinsatser får man in 33 miljoner via avgifter. Ännuär alltså en betydande del av rådgivningen från samhällets sida kostnadsfri. Detgäller icke minst trädgårdsnäringen. 73 (vpk); Utskottet har skrivit positivt om min motionom ökade insatser för trädgårdsnäring. Tyvärr tar utskottet inteupp frågan i hela dess vidd. Kopplingen mellan ökad odling ochförädlingsindustri berörs inte alls i betänkandet. Några idéer om minskadsårbarhet eller försök till att minska de monopolistiska tendenser som finnsinom livsmedelsindustrin berörs inte i utskottsbetänkandet. Jag inser att detär meningslöst att ha en votering i denna fråga när utskottet är enhälligt. Detfinns dock skäl att återkomma i denna fråga under den allmänna motionstiden. 74 () replik; Jag vill kort säga till ; Vihar inte de ambitionerna i utskottet att peka ut någon speciell ort när detgäller att etablera viss näring eller ge visst stöd. Det får vara ett allmäntstöd som vi från utskottets sida ställer oss bakom, och sedan får man ute i deolika regionerna, utifrån sina olika förutsättningar, jobba med demöjligheterna. När det gäller Tornedalssatsningen tycker jag som PaulLestander - och det har också utskottet gett uttryck för - att det ärvärdefullt att kunna få i gång en odling här uppe eftersom man harförutsättningarna. En stor del av samhällets övriga stöd går också tilletablering i de här bygderna. 75PAUL LESTANDER (vpk) replik; Den svenska livsmedelsindustrin är starktkoncentrerad till sydligare regioner. Förslaget i motionen tar upp såväl fråganom odlingen som kopplingen till en bär- och konservindustri i norr. Den delenav motionen har inte alls berörts i utskottsbetänkandet, lika litet somutskottet tar upp frågan om vår sårbarhet med en så starkt koncentrerad ochregionaliserad livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling som vi har ilandet. I de delarna är utskottsbefänkandet mycket torftigt och andefattigt. Jag skall återkomma och utveckla den här frågan, och då,, kan vi ta en debatt om frågan i hela dess vidd. 76 () replik: Vi arbetar inte så i att vi pekarut var saftfabrikerna skall ligga i landet, utan vi ger den allmännainriktningen för verksamheten. Sedan får det ankomma på de regionala och lokalaintressena att ta till vara de möjligheter som samhället kan bistå med ochutveckla näringsgrenarna efter de förutsättningar som finns i de olikaregionerna. 77 (vpk) replik: hänvisar till hur vi gör häri . Men faktum är att mitt förslag var formulerat på ett bestämt sätt. Jag hartagit upp frågan om offertstöd till Statsföretag och om att ta till vara Prot. Men utskottet har inte behandlat frågan på detsättet, utan skriver positivt om odlande av trädgårdsprodukter ochekologiprojektet i . Därför tar jag mig friheten att säga hur jag tycker attutskottet borde ha behandlat frågan, och det får faktiskt finnasig i. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 78INGBRITT IRHAMMAR (c); I tidigare inlägg har påtalats att svenskyrkesmässig trädgårdsodling verkar under mycket stark konkurrens frånimporten. Det gäller såväl grönsaker, frukt och bär som prydnadsväxter. Ijämförelse med övriga länder i har t. ex. det lägstaimportskyddet för dessa trädgårdsprodukter. Att det i dagens betänkande framhålls att näringen börstödjas inte bara finansiellt utan också genom andra åtgärder, bl. a. forskningoch rådgivning, är positivt. Ändå är det flera problem på trädgårdsnäringensområde som måste bli föremål för ytterligare ågärder enligt mening.Detta framgår av reservationerna 1 och 2. Det gäller näringens konkurrenssituation.Här har talats om tullskyddet. Jag skall tala om kemisk bekämpning,trädgårdsnäringens ekonomiska situation m.m. Svensk trädgårdsnäring är mycket vikfig från försörjnings-och sysselsättningssynpunkt-inte minst i , som jag själv kommerifrån. Där står man nämligen för av utbudet av svenskodladeträdgårdsprodukter. Ser man till hela , ja hela landet, finner man attträdgårdsnäringen är ett mycket viktigt sysselsättningsområde. Det huvudsakliga kravet från näringens sida är som sagtatt få konkurrera på lika villkor - ett rimligt, modest krav enligt vår meningi . Därför skall jag, herr talman, som jag sade tidigare, särskiltuppehålla mig vid krav på likvärdiga konkurrensförhållanden, likabehandling av svenskodlade och importerade produkter. Utöver det förhållandet att svensk trädgårdsproduktion haratt konkurrera med importpriser när det gäller olika tullbestämmelser finns detandra begränsningar som fördyrar produktionen. I har vi en mycketsträng kemikaliekontroll, och för svensk trädgårdsproduktion gäller mycketstränga regler för användning av kemikalier. Motivet är att skydda konsumenten,och målsättningen är att kunna tillhandahålla produkter av hög kvalitet. Högmatkvalitet vill vi i värna om. Hur är det då i de länder som svensk trädgårdsnäringkonkurrerar med? I flertalet länder är kontroll och lagstiftning på dettaområde inte lika långtgående och därmed inte heller så begränsande förländernas trädgårdsprodukters konkurrenskraft. , , har vid ett flertaltillfällen försökt fästa regeringens uppmärksamhet på de konsekvenser urproduktions-, konkurrens- och lönsamhetssynpunkt som en sådan mildaretillämpning i andra länder leder till för svensk yrkesmässig trädgårdsodling.Man hävdar - 5 protokoll 1986/87:7 med rätta,vill jag påstå - att man har en orättvis konkurrenssituation. Det föreliggeralltså olika behandling av produkter, odlade i , och de produkter somimporteras. I många fall är det så att preparat, som är förbjudna att användasi på produkter som skall ätas, får användas -och används - i de ländersom importen kommer ifrån. provtagning av livsmedlenseventuella innehåll av giftsubstanser visar klart att det är på det viset. Detär i de importerade produkterna som nästan alla prov med giftrester hittas. En undersökning som gjordes av livsmedelsverket i marsförra året visar inte bara att man fann högre halter av rester avväxtskyddsmedel i importerade produkter jämfört med de svenskodlade utan ocksåatt man enbart i de importerade produkterna fann en otillåtet hög halt avrestprodukter. Från konsumentsynpunkt är detta inte tillfredsställande,särskilt inte som provtagningen sker genom sfickprov, och konsumenten, när detsedan konstateras att halterna är otillåtet höga, redan har fått giftet i sig.Oftast är det så. Enligt uppfattning skall samma krav ställas påproduktionen i exportlandet som de krav vi ställer på de svenskodladeprodukterna. Det innebär att någon import inte bör få förekomma från länder därpreparat som är förbjudna i används. Dessutom bör utökad kontroll skesåväl vid provtagningen som på odlingsplatsen i exportlandet. Först då kan mansäga att svensk trädgårdsnäring konkurrerar på lika villkor. Det är etträttvisekrav gentemot de svenska trädgårdsodlarna. Risken är dessutomöverhängande att svenska odlare slås ut, om ingenting görs.Kvar att köpa finnsdå mer besprutade importerade produkter. Som konsumenter har vi alla rätt attställa samma hårda krav på importerade varor som på svenskodlade. Arinars kaninte någon vara säker på att den vara man köper har den rätta kvaliteten. Jag yrkaravslutningsvis bifall till reservationerna 1 och 2 i betänkandet. 79KERSTIN GELLERMAN (fp): har ingen reservation till dettabetänkande utan endast ett särskilt yttrande. Eftersom frågan om tull ellerinte tull på trädgårdsprodukter har kommit upp, finner jag mig föranlåten attsäga några ord. Vi hade ju en avvikande mening i den här frågan då denbehandlades i utskottet . Den togs då även upp av skatteutskottet, somär det utskott som gör det slutliga ställningstagandet. Det är väl känt att liberaler varit förfrihandel. När det gäller svensk trädgårdsnäring ställs krav med jämnamellanrum på utökat tullskydd för att ge den svenska näringen bättrekonkurrenskraft. Det som i vissa fall kan vara bra för en producent kanresultera i att konsumenternas fria val beskärs av kostnadsskäl. Frågan om höjning av tullen på tomater behandlades i vårasav . Redan då ställde vi oss i avvisande till denföreslagna höjningen från per kilo till . Denna höjninginfördes då man hade facit . Då ökadevisserligen importen av tomater, men konsumtionen av de svenska tomaterna ökademångdubbelt mer. Resultatet av en tullhöjning ger därför endast ett ökatutrymme för högre pris på svenska tomater, vilket ej gynnar de svenskakonsumenterna. Gränsskyddetför frädgårdsprodukter begränsar alltså den valfrihet som konsumenterna bör ha.Det är viktigt att en översyn görs med syfte att tillgodose konsumenternasbehov av och önskemål om färska frädgårdsprodukter året om till rimligapriser. Detta kan ske genom att fördyrande tullar och andra importrestriktionerpå trädgårdsområdet slopas. Jag delar synpunkt attlivsmedelskontrollen av de importerade varorna är mycket viktig. Konsumenternamåste kunna räkna med att även de importerade varorna utsätts för samma godakontroll som de svenska produkterna. gör stickprovskontroller.Till skillnad från litar jag på att de, om de hittarrestsubstanser av förbjudna kemiska ämnen, beslutar om skingringsförbud påvaran. får dessa kontroller upprepas gång efter annan tills manverkligen ser att det absolut inte finns några kemiska substanser i dessaimporterade trädgårdsprodukter. Det är också viktigt att forskning bedrivs inomträdgårdsnäringen. Vi fattade beslut som skulle öka både forskning ochrådgivning inom trädgårdsnäringen. Jag tror att det finns stor förståelse bland svenskakonsumenter och en vilja att köpa svenska trädgårdsprodukter. Därför är det enangelägenhet för trädgårdsnäringen själv att på ett bättre och flitigare sättän sälja sitt budskap: Köp svenskt! Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i det betänkande som behandlas . 80 () replik; delar min uppfattning attdet är viktigt med en ökad kontroll. Då vill jag bara betona att närstickprovskontrollen görs har oftast dessa livsmedel redan hamnat hoskonsumenterna. Vi har så att säga redan ätit upp produkterna när detkonstateras att de har för höga halter. Om-man verkligen värnar om konsumenterna skall inte någotland få lov att använda medel som vi inte använder i . På det sättet kanman utesluta dessa risker. 81 () replik; Ja, visst kan det finnas problem när detgäller livsmedelskontrollen, men det är viktigt att den fungerar. Reglerna förden är sådana att de svenska konsumenterna inte skall få produkter sominnehåller kemiska restsubstanser från bekämpningsmedel m.m. som är förbjudna iSverige. 82 () replik: Då borde KerstinGellerman gå med på kravet att varor inte skall köpas från länder där kemiskamedel används som inte är tillåtna i . 83KERSTIN GELLERMAN (fp) replik; Jag vidhåller min uppfattning att kontrollenbör ske vid den svenska gränsen. Viss kontroll sker också i de länder som viimporterar från, men det är omöjligt att från svensk sida kontrollera allt. 84HÅKAN (): Det var betydligt mera intressant att lyssnapå än på , därför att hennes anförandepräglades av saklighet och innehöll mycket som jag kan ställa mig bakom. Det har förts en diskussion om importen av produkter frånländer som använder bekämpningsmedel som vi har förbjudit i . Det finnsolika skäl för att förbjuda bekämpningsmedel. I andra länder kan man ha storabesvär med angrepp som är okända för oss i , och vi kan klassa bortsådana bekämpningsmedel som vi inte behöver använda. Det viktiga är då att intetillåta att de medlen finns i de importerade produkterna. Det görs därförbetydligt fler kontroller av importerade produkter, eftersom de kan innehållarestsubstanser av olika slag som är okända i . Redan innan ett parti fårlossas görs det kontroller, och om det visar sig att produkterna innehåller förhöga värden av kemiska restsubstanser får de inte tas in. Att fatta beslut om att andra länder inte får användaandra medel än dem som finns i är mycket svårt, länder har alltså problem som är okända för oss, och vi måste ta hänsyntill det. Det viktiga är att produkterna inte innehåller några restsubstanser. 85 () replik; Det gläder mig att njuter avatf lyssna på mina inlägg. Det hade varit bra om vi också kunnat vara överensom att konkurrensvillkoren skall vara lika. Visst kan det behövas olika bekämpningsmedelberoende på vad som odlas, men för att konkurrensvillkoren skall vara likamåste samma bestämmelser gälla för de medel som används i de produkter vi äter. Det sker en hård kontroll, men jaganser inte att den är hård nog, när det i stor omfattning kommer in varor iSverige från vilka vi får i oss gifter från bekämpningsmedel som inte ärtillåtna här. Konsumenten skyddas inte tillräckligt om köp tillåts från länderdär det odlas på ett sätt som inte är godkänt i vårt land. 86GRETHE (): Eftersom jag kommer från den stad där deflesta importerade grönsakerna förs in i och eftersom jag ilivsmedelsverkets styrelse haft kontakt med dessa frågor, skulle jag gärnavilja säga ett par saker. Det är naturligtvis riktigt att man bara kan ta stickprov,därför att det rör sig om så stora partier, ibland hela skeppslaster. Jag kantala om att det är mycket få prov som är negativa på det sättet att produkternainnehåller för mycket bekämpningsmedel - de är inte många i förhållande tillden stora mängd prover som tas. har, när verket upptäckt attdet förekommit för höga bekämpningsmedelsrester, besökt odlare i och påannat håll. Man har också stoppat importörer när det gällt framtida import tillSverige. Mera kan man knappast göra i detta fall. Jag anser alltså att det ären överdriven beskrivning, då man säger att sådana här rester finns i så gottsom allt som importeras. Det stämmer inte. har ju också nyligenkonstaterat detta, och utredningen har inte framfört någon avgörande kritik motsystemet utan ansett atfdet bör byggas ut ytterligare. Vi får också komma ihåg att en stor mängd av denfrukt och de grönsaker som kommer in i landet på detta sätt är tropiskaprodukter, alltså produkter som vi inte själva kan producera. Det blir då intefråga om en konkurrenssituation i förhållande till de svenska varorna. Men jag skulle vilja rekommendera att gåtill trädgårdsbranschen och be dess företrädare att utnyttja dessa omständigheteri sin marknadsföring. Skapa gärna en slogan på lådorna: "Ingabekämpningsmedel här". Jag tycker att vi skall försöka få bort gnället kringdetta med bekämpningsmedel när det gäller varor som kommer från utlandet. Framför en glad sundhet och fram för fina livsmedel, men försök få bort gnället! 87 (); Jag håller med så långt attjag tycker att vi skall skapa en positiv debatt om detta. Jag tycker att det är positivt att de svenska odlarna intekräver någonting mer än likvärdiga konkurrensförhållanden jämfört med deutländska odlarna. Vi kan väl skapa en slogan som lyder; "Ätsvenskt!" Vi har ju haft en slogan när det gäller kläder som lyder:"Köp svenskt!" Men det har faktiskt gjorts en kontroll genomlivsmedelsverket när det gäller vilka varor som har mest restprodukter, och detvisade sig att det främst gällde de importerade varorna. Jag har studerat enundersökning som gäller tiden . De enda varor som hade förhög halt, alltså en förbjuden halt, var de importerade varorna. Detta tyckerjag att vi skall använda i informationssyfte när det gäller våra svenskakonsumenter. På det sättet kanske de äter mer svenskt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 3.) Kammaren övergår nu till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 2 om avfallshantering. 89LARS (); I det här betänkandet om avfallshanteringenbehandlas infe mindre än åtta yrkanden i miljömotion.