prot · GA0929 · 1986-12-31 00:00:00 — Enviktig del av de svenska socialdemokraterna säger ett tydligt nej tillfortsatta förhandlingar och vill i stället satsa på utbyggd färjetrafik ochjärnvägstrafik. Jag tyckeratt detta är ytterst remarkabelt, och jag förstår att herr Verksamheten inom , m. m. Verksamheten inom , m. m. Yngvessoni är närmast förtvivlad över att se sina ansträngningar att förverkligaen stor nordisk tanke grusas av de egna kamraterna. Jag bara hoppas attmajoriteten av den har kurage nog att sätta sig översplittrade lokala intressen. En fast förbindelse över är inte i förstahand en skånsk angelägenhet. Det är en fråga för hela och den grund påvilken ett förstärkande av det ekonomiska samarbetet måste bygga. några ord om kultursamarbetet. I det särskildanordiska kulturavtalet , som fick komplettera ,dvs. det nordiska samarbetet, finns inskrivet att detär "en väsentlig uppgift att genom nordiskt samarbete bevara och styrka denordiska folkens nära kulturgemenskap samt att främja det ömsesidiga intressetför och kunskaperna om de nordiska grannländerna och att därigenom befordraförståelsen av varje lands särart". Och huru sker nu detta? TV har en genomslagskraftsom knappast kan övervärderas. Det gamla , som i all enkelhetbetydde att vi i genom satellitöverföring skulle kunna se varandrasTV-program, var en genial tanke av högt kulturellt värde. Den föll, i huvudsakgenom att de svenska socialdemokraterna hade en orimlig tilltro till att manskulle kunna begränsa TV-tittandet till monopolstyrda svenska program. I dagstår vi kanske inför realiserandet av . Bekymmer meduppsändandet av Arianeraketen har fördröjt genomförandet ytterligare, ochdessutom har man i kulturutskott fastnat i frågor omprogramproduktion. I det avseendet delar jag uppfattning; Låtoss åtminstone få tillgång till varandras program, även om det tyvärr måste skegenom gallring! Krav på gemensam nordisk programproduktion kommer att intebara ytterligare försinka genomförandet utan kanske t. o. m. medverka till attdet blir så inaktuellt att det aldrig realiseras-farhågor som jag harframfört. Jag har givetvis ingenting emot gemensam nordisk programproduktion -tvärtom skulle det utgöra en angelägen nordisk samarbetsform - men jag kan inteinse att detta måste kopplas ihop med realiserandet av Tele-X. Detta var mina helt privata funderingar, mende utgör en utkastad livboj för att rädda vad som räddas kan. Det s. k.Nordprogprojek-tet, dvs. televerkens samarbete för att sända över kabel, ärtyvärr ett mera realistiskt program, och framtiden får utvisa vad som blirverklighet. Jag instämmer trots allt i utrikesutskottetsyttrande, att ambitionerna är höga och att detta är ett gott tecken på envidareutveckling av det nordiska samarbetet. Det är också angeläget att vi ivåra nordiska parlament får ett allmänt och gärna ökat intresse för vad somsker inom det nordiska samarbetet. Den nya utformningen av tidningen är tillkommen för att skapa ett ökat läsvärde, och tidningen utgör engod informationskälla för dem som vill ta del av samarbetet inom våra nordiskaländer. Jag hoppas att alla partier aktivt verkar föratt vi i den svenska nationellt skall arbeta i den riktning somambitionerna inom visar mot. Jag har inget yrkande att ställa. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 71 () replik: frågade mig beträffande denkonferens som socialdemokraterna i har haft och där frågan om fastaförbindelser över har behandlats hur jag ställde mig i omröstningen.Jag kan ge det beskedet till att jag röstade för fastaförbindelser. Jag har alltid haft den åsikten, och jag har samma argument förden som framförde. Jag ser frågan liksom hon som en nationelloch också nordisk fråga i allra högsta grad. menar jag att det som diskuterades på den skånskadistriktskonferensen inte behöver föranleda några förändringar i den tidsplansom finns. Jag förutsätter att den socialdemokratiska regeringen fullföljer detutredningsarbete som har påbörjats och att man i övrigt följer den tidsplansom är utsatt. 72 (): Det finns tyvärr en rätt utbreddmissuppfattning bland många politiker om att det nordiska samarbete somutformas av är trögt och byråkratiskt och har fögaverklighetsanknytning. Naturligtvis kan en återkommande berättelse avungefär samma format och utseende lätt förmedla en bild av stagnation, men förden som ger sig in i texten och följer några av de aktuella arbetsuppgifternaframstår det ganska klart att det nordiska parlamentariska samarbetet lever häroch . Det blir vad vi politiker gör det till. De 20 svenska medlemmarna av får arbetainom olika sakområden; ekonomiska frågor, rättsliga frågor, arbetsmarknadsfrågor,sociala frågor och kulturfrågor. har vi också fått ett nytt utskott för att med regeringar och olika insdtutioner diskutera detnordiska samarbetets budget och kontrollera effektiviteten i samarbetet. Under det verksamhetsår, 1985/86, som behandlas iutrikesutskottets betänkande hardet bl. a. från parlamentarikerna ställts kravpå enruliande nordisk handlingsplan, som utöver trafik- ochdatakommunikationsinvesteringar också skall ge större satsningar för att räddaden hotade miljön i , för att åstadkomma gemensamma kulturinsatser ochför att skapa mera sysselsättning och främja nordiskt samarbete därdet är angeläget och resursbesparande. Vi har flera hörnstenar i det nordiska samarbetet som börkunna förstärkas. Låt mig nämna kultursamarbetet, som bör få mycket flerinsatser på TV- och telekommunikationsområdet. Vidare gäller det arbetsmarknadssamarbetet,där vi kan göra mer gemensamt för att finna sysselsättningsmöjligheter förhotade grupper, nämligen ungdomar och äldre. Låt mig också peka på detekonomiska samarbetet, där vi bör kunna finna flera näringslivsprojekt och tabort många handelshinder mellan de nordiska länderna. På det socialpolitiskaområdet har det redan här nämnts hur viktigt det är att vi försöker ta bort dehinder och skillnader som finns när vi reser och flyttar inom . Vi hardet inte helt likvärdigt i , även om vi gärna alla vill framstå somvälfärdsstater. Låt mig till slut nämna miljösamarbetet, där Verksamheten inom , m. m. 6 protokoll 1986/87:29-30 Verksamheten inom , m. m. vitillsammans måste ställa krav på begränsning av utsläpp i våra länder ochsamarbeta bättre vid internationella miljövårdsöverläggningar. Ute i världen betraktas de nordiska ländernamed sina nära 22 miljoner människor som en helhet, trots att vi är spridda överen stor landareal och många havsområden. gränser går från tillGrönlands västkust, från till dansk-tyska gränsen. Det är ett enormtstort rike. Vi samarbetar vid val av styrelser i internationella organ som Valutafonden,, FAO och WHO. I dessa sammanhang betraktas vi alltså som en nordiskenhet. Det är också viktigt att det parlamentariska samarbetet påvanligt nordiskt sätt följs upp och fördjupas av nordiska organisationer, t.ex. och många nordiska fack- och intresseorganisationer. I århar vi haft en stor nordisk arbetarkongress i , där nordiskarbetarrörelse har visat prov på sin vilja att fortsätta att utveckla nordisktsamarbete också i förhållande till det övriga . Visst kan det finnas meningsmotsättningar också mellannordiska grannländer, men det är mycket lättare att lösa dem inom den nordiskafamiljen. Vi är fastade vid varandra med starka band som håller också förtillfälliga påfrestningar. Vi socialdemokrater är beredda att med olika förslag ävenframgent medverka till en höjd ambitionsnivå i det nordiska samarbetet. Detsenaste året har ju visat att parlamentarikerna kan lyfta det nordiskasamarbetet från mer triviala samarbetsfrågor till brännande aktuella frågorslösning. Låt mig bara nämna miljövårdskonferens i september1986, då man lyckades ena politiker från över 20 länder - både väst- ochöstländer - i en framstöt för snabbare tempo i den internationella miljökampenmot luftföroreningarna, som hårt har drabbat speciellt . Detta är ettexempel på att det är gott gry i det nordiska parlamentariska samarbetet. En undersökning som har gjorts av harvisat att det bland ungdomen finns tankar om att det nordiska samarbetet skallha hög prioritet . Därför har också satt i gång enökad informationsverksamhet, riktad till skolorna och allmänheten i . Vihoppas att vi också med TV-satsningen på en speciell kanal skall hitta nyamöjligheter till information. Med anledning av den debatt som förts tidigare skulle jagvilja göra några bemärkningar. Det är riktigt att katalogen över nordborsrättigheter visar på många hinder för samarbetet. Vid det sammanträde som ägderum i mellan social- och miljöutskottet och de nordiskahälso-och sjukvårdsministrarna blev man överens om att regeringarna skall börjaangripa dessa hinder och försöka få bort dem. Man skall i stället framställa enrättighetskatalog så att alla medborgare vet vilka rättigheter de har ide nordiska länderna. Man skall göra en populär version av den som kan komma uttill alla gränsorter för att informera nordiska medborgare om derasrättigheter.- Även om ministerrådet har det slutliga avgörandet tycker jagatt har visat att parlamentarikerna i lyckatspressa regeringarna till nya inslag i det nordiska samarbetet. Jag tror att detskall gå att även i fortsättningen få ännu fler möjligheter till framsteg i detnordiska samarbetetom vi verkligen utövar en ordentlig press på ministerrådet. När det gäller tycker jag att vikan föra den diskussionen i den debatt som följer i den frågan. vill jag säga att jag hoppas attdet genom ungdomarnas intresse för det nordiska samarbetet i fortsättningenskall bli ännu flera supportrar för sådant samarbete i de nordiska länderna.Den svenske statsministern lyfte i sin regeringsdeklaration fram det nordiskasamarbetet. Jag anser att utgör en viktig del av den svenskapolitiken. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Verksamheten inom , m. m. 73 (): Jag har egentligen inte några aridra åsikterän de som här fört fram. Jag vill emellertid kommentera tvåsaker. sade att det trots allt finns tecken somtyder på att parlamentarikerna pressar ministerrådet till åtgärdersom gerresultat för det nordiska samarbetet. Jag uttryckte vissa tvivel om det i mitttidigare anförande. Jag hoppas att har rätt. Jag vill gärnaanföra ett exempel, så att det kan komma in i kammarens protokoll. Det står såordentligt i berättelse att man har utökat anslagen tillkultursamarbetet kraftigt, vilket jag personligen finner utomordentligtviktigt. Vad man där inte talar om är att ministerrådet utan meddelande tilleller hörande av kulturutskottet beslutat att ett få huvuddelen av dessa nya kulturpengar. För det första var vi inomkulturutskottet inte medvetna om detta. För det andra tyckte vi kanske inte attdet direkt var en kulturfråga. Det finns en samling hinder idet nordiska samarbetet. Man skall nu komma ut med en rättighetskatalog. Sådanär vokabulären ofta i - man konstaterar vad som är fel, och manskall försöka få fram det positiva. Jag vill gärna säga att jag tycker att detär mycket bra. Men jag kan inte komma ifrån att man innan man kan göra enrättighetskatalog måste upprätta en hinderkatalog. Att bara ta framrättigheterna utan att undanröja hindren leder bara till positiva ord ochförhållandevis få åtgärder. 74GRETHE (): Jag vill ändå hålla fast vid min uppfattningatt de nordiska parlamentarikerna i ökad utsträckning har börjat pressa denordiska regeringarna till aktiva insatser för nordiskt samarbete. Jag kännertill malören med bidraget till ett program till kulturutskottet som man intebett om. Jag kan trösta med att presidium redantagit itu med frågan. Jag tror inte att detta kommer att upprepas. Det stämmer att det när det gäller nordbors rättigheter iNorden finns många hinder. Det löfte vi fick av ministerrådet för en veckasedan i var att man nu skall börja bearbeta dessa hinder. Man skallockså ge ut en rättighetskatalog för att nordiska medborgare skall veta exaktvilka rättigheter de har och inte förledas tro att de behåller alla rättighetervilket land de än reser till. Jag tror att. det är viktigt att vi talarklarspråk till medborgarna i . Jag tycker det är upplyftande att ungdomen i har uttalatsig så positivt om det nordiska samarbetet. Det lägger ett ansvar på osspolidker, att vi höjer ambitionsnivån i det nordiska samarbetet. Därom tror jagatt alla partier i denna riksdag är ense. 75 (): Jag tackar för det löfte somhon egentligen inte har möjlighet att avge, nämligen att malören inte skallupprepas. På sätt och vis har det redan skett, eftersom vi parlamentariker frånbudget- och kontrollutskottet vid möte med ansvariga ministrar kunde konstateraatt man anslagit 2 milj. kr. till bildande av ett planteinstitut - jag har intenamnet exakt, men det var en sammanslutning av växtodlare - utan hörande avnågot utskott eller . Tyvärr händer sådana rrialörer. Jagiristämmer i förhoppning om att det inte skall bli flera. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 3.) Kammaren övergår nu till attdebattera utrikesutskottets betänkande 3 om den svenska krigsmaterielexportenoch vissa därmed samrnanhängande frågor. 77 (): Deri svenska vapenexporten har debatterats imånga sammanhang och har varit föremål för överväganden i utskottsutlåtandenunder årens lopp. Slutsatserna av dessa överväganderi har varit ganskaenstämmiga: Svensk säkerhetspolitik grundas i väsentlig del på tilliten tillden egna industrins förmåga att utveckla och tillverka materiel för vårtförsvar. Det är av stort värde att inte blir beroende av utländskaleverantörer, ett beroendeförhållande som skulle kunna utnyttjas förpåtryckningar eller leda till att i en avspärrningssituation skulle ståutan vikdg försörjning med materiel till vårt försvar. Svensk vapenindustri har också hög kompetens. Vi har genomegen tillverkning möjligheter att skaffa vapen som är lämpade för vår terrängoch vårt värnpliktssystem. Vi kan också genom-en egen krigsmaterieldllverkningskaffa oss en egen försvarsprofil som sammanfaller med värnpliktssystemet ochsom passar de förhållanden under vilka vår krigsmakt kan tänkas behöva operera. Kostnaderna för vapentillverkningen är emellertid myckethöga. Det aren hög teknologisk nivå på dessa vapen, och att ta fram dem kostarstora summor. Skall vi klara denna självförsörjning måste vi exportera vapenför att kunna tillverka längre serier och därigenom få en rimlig kostnadstäckning. Det skallemellertid betonas att den svenska försvarsindustrin inte har som ett primärt mål att tjänapengar på den exporten, utan exporten är anpassad dll och framställd för densvenska försvarsmaktens behov. Ilinje med den nedrustnings- och fredspolitik som bedriver i FN och iandra internationella sammanhang är det naturligt att den svenska vapenexportenär underkastad en- mycket strikt kontroll från svenska myndigheters sida. Densvenska vapenexporten skall inte bidra till att underblåsa oron ochspänningarna i världen. Detta är ett viktigt kriterium för vapenexporten.Utrikesutskottet granskar den svenska vapenexporten, och en sådan granskningföretas också i utrikesnämnden och i den rådgivande avkrigsmateriel. Denna nämnd har varit verksam . Detskall emellertid inte förtigas att tillämpnirigen av de regler och riktlinjersom gäller för den svenska vapenexporten ofta leder till ett politiskt ochmoraliskt dilemma. Vi har ju vår kända inställning i freds- ochnedrustningsfrågorna. Vi har också stora svårigheter att kontrollera att vårförsäljning av vapen inte, via reexport, når länder som befinner sig i krigeller som har så instabila inre förhållanden att vapnen nyttjas till attunderblåsa de inrikes fejderna eller till att utföra terrorhandlingar. Jagvill kort konstatera att kontrollen av vår vapenexport skärpts undan för undan,och skedde en ytteriigare skärpning av de tidigare riktlinjerna ochreglerna. Det var också 1985, vilket jag sade ddigare, som den rådgivandenämnden började sin verksamhet! Fråganom vidareexport och s. k. slutförbrukarintyg har skärpts undan för undan, ochnumera krävs alltid sådana intyg då säljer vapensystem, ammunidon ochvapendelar. De länder som vi närmast underhandlar, med och säljer vapen till äri likhet med neutrala länder som har en likartad inriktning då detgäller politiken i nedrustnings- och fredsfrågor. Naturliga förhandlingsparteri det här sammanhanget är t. ex. våra nordiska grannländer, och endel neutrala stater i andra delar av världen. Iflera motioner dll årets , bl. a. från , berörs frågan omdet förekommit brott mot dessa förordningar om svensk vapenexport. Rikspolisenoch tullkriminalen utreder dessa ärenden, och några klara besked i sammanhangethar ännu inte kommit. Särskilt utpekad i det här sammanhanget är vårvapenexport till . Som känt befinner sig i öppet krig påÖstra Timbr. Vi i folkpardet kan inte under dessa omständigheter och med hänsyntill omfattningen av den vapenexport som sker just till godkänna denskrivning som utskottsmajoriteten har presterat i den här frågan. Vi anser attfrågan huruvida regeringen handlat rätt eller fel är mycket kontroversiell, ochvi ifrågasätter om regeringen följt gällande riktlinjer. Jagbehöver inte argumentera mera i detta sammanhang. Jag konstaterar bara attärendet , efter en anmälan, prövas i . Jaganser att detta tydligt borde ha påpekats i utskottsskrivningen. Med det anförda yrkar jag bifall till reservation nr 3 iutskottsbetänkandet, och det är en reservation som vi har gemensam medcenterpartiet. 78GÖREL THURDIN (c): Den svenska har, såvitt jag förstår,i enighet fattat beslut om en ny lag, lag nr 2 kan mansäga, som förbjudersvensk vapenexport i princip, men som tillåter undantag från huvudprincipenenligt vissa kriterier. Enligt den proposition som föregick lagen, vilken förövrigt trädde i kraft , skulle hädanefter en total bedömning göras avköparlandets utrikespolidska förhållanden, dess inrikespolitiska situation samtmaterielens beskaffenhet och det sätt på vilket den kan tänkas bli använd. Den gamla lagen godkände vapenexport om det integällde stat som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, stat som ärinvecklad i internationell konflikt eller stat som har inre väpnadeoroligheter. Någon totalbedömning krävdes ej. var initiativtagare till den nya lagen genom SvenErik , som då var riksdagsledamot. Han krävde enskärpning av tidigare lagstiftning. 1977 framhöll han i en debatt att klararedefinitioner och avgränsningar måste till, bl. a. rörande vad som riienas medväpnad inre konflikt och skillnaden mellan defensiva och offensiva vapen. Redan1971, då den gamla lagen tillkom, varnade för svårigheter meddefinitionerna. 1979 konstaterade i en annan debatt, att dengamla lagen medgav så många undantag att vapenexporten tenderade att ökaalltmer. insåg socialdemokraterna att det var nödvändigtatt ompröva lag. När den lagen beslutades anfördesocialdemokraternas följande: "Även vid prövning av utförseltillstånd för defensivmateriel bör självfallet en totalbedömning göras i den restriktiva anda somgäller i övrigt. I varje exportärende måste man pröva köparlandetsinrikespolitiska förhållanden, den utrikespolitiska situationen som landetlever i, materielens beskaffenhet samt det sätt på vilket materielen kanförväntas bli använd." Då sade alltså socialdemokraterna: I varjeexportärende måste man pröva på nytt. Ja, det är det vi från nuförsöker hävda - varje exportärende skall prövas oavsett tidigare avtal. Men vad har hänt? Jo, regeringen har beviljat dispensför utförsel av vapen till 1986 utan att på nytt pröva ärendet.Regeringen menar att detta irinebär ett fullgörande av tidigare avtal, och dåmedger riktlinjerna undantag även om lagen inte gör det. Lagen om förbud motvapenexport är alla partier överens om, men såvitt jag har kunnat utläsa gällerinte det samförståndet de åberopade riktlinjerna. Det här har föranlett , och vpk attunderteckna en gemensam reservation i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande /86. Jag skall be att få påminna om den. "Vid granskning av regeringens allmänna handläggningav vapenexportfrågor har det framkommit att regeringen den 20 februari 1986beviljat dispens för utförsel av vapen till , Vid utfrågningen införutskottet har statsrådet uppgivit att regeringen inte tillåter någranya åtaganden till , Däremot tillåts leveranser som är knutna tilltidigare gjorda åtaganden. Även följdleveranser tillåts. Enligtriktlinjerna för dispensgivningen görs ingen åtskillnad mellan export avvapen som har sin grund i nya åtaganden eller ddigare Beträffande av regeringen redan tidigare utfärdadetillstånd gäller att de endast kan dras in vid väpnade konflikter med annanstat eller vid inre För följdleveranser- gäller särskilda regler. tillståndettill avser vapen enligt tidigare gjorda åtaganden I reservationen konstateras att ettkontrakts ålder inte kan utgöra skäl för regeringens bedömning. Om regeringenhar bedömt situationen i sådan att tillstånd inte skall ges för nyaåtaganden, borde enligt riktlinjerna samma slutsats ha dragits vidtillståndsgivningen enligt tidigare åtaganden. hade dåinte granskat frågan, vilket man håller på med . Om regeringen följt de principer som togupp 1982, skulle en ny bedömning ha gjorts. Varje exportärende måste prövas!Vad hade då en ny bedömning lett fram till? Ja, enligt åsiktskulle den ha lett fram till att export av dessa vapen inte skulle hamedgivits. Låt mig då beskriva nuvarande situation i , enligtkällor som vi officiellt godkänner annars - bl.a. katolska kyrkan och Amnesty.En tredjedel av befolkningen, dvs. 200 000 personer, har dödats. Halvabefolkningen är tvångsförflyttad till bevakade byar. Där har 25 000soldater på 200 000 invånare. trampar på de mänskligafri- och rättigheterna genom förföljelse, tortyr, tvångssterilisering, förbudmot samtalsspråket tetum m. m. Trots UD:s Dag Klackenbergs försäkran om attallt är lugnt, pekar katolska kyrkan på ständigt nya gerillaanfall under 1985och nya indonesiska offensiver, senast . Är inte detta tillräckligt för att en ny prövning borde hagett vid handen att vapenexport irite kan tillåtas? Från sida anser viatt landet befinner sig i konflikt och att all krigsmaterielexport tillIndonesien skall upphöra. Vi har i olika sammanhang krävt det. Vi har också ettbeslut från partistämma bakom oss. Vi anser att lagen skall följas ivarje ärende. Då ärendet nu prövas i innehåller vår ochfolkpartiets reservation endast ett ifrågasättande av huruvida regeringen följtgällande riktlinjer eller inte. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 3. I det här sammanhanget vill jag också ta upp frågor somPär har belyst i sin motion U410. har i flera fall erfaritatt länder som vi exporterat till inte följt kravet på förbud mot vidareexport. Principiellt gäller att regeringen för att beviljaexportlicenser fordrar ett slutanvändarintyg, där köparlandet intygar att materielen inte är avsedd för reexport. Isamband med ett flertal frågor till dåvarande handelsminister svarade denne att polisutredning pågick om just vidareex port. Det måste vara så att all vapenexport till stat som i strid med slutförbrukarintyget vidareexporterar svensk krigsmateriel avbryts. Om vi inte skärper prövningen i dispensärenden så att reglerna för krigsmaterielex port efterlevs, då kommer omvärlden att förlora sitt grundade förtroende för vilja till fred och nedrustning. Detta skulle naturligtvis vara mycket beklagligt. Utskottethar därför också skrivit att man utgår ifrån att regeringen vidtar Den svenska krigs materielexporten 1986/87:29 effektiva åtgärder om det if)olisutredningarna visar sig att intygen inte efterlevts.Detta visar att även utskottet i sin helhet anser att det är viktigt att lagenefterlevs. Vi får hoppas att regeringen tar fasta på vad som står i betänkandetoch inte inför vidgade tolkningar av lagen. Det vore mycket olyckligt. 79OSWALD (vpk): Detta är en gammal följetong i , ochvi skall väl åstadkomma ett nytt kapitel , förstår jag. Jag vill först slå fast några grundsatser, så att det ärhelt klart vad vi grundar vårt ställningstagande pä.