prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — Del viktigaste ärju att vi kan fä en majoritet i som är beredd all ta ett långsiktigtoch samlat grepp för enklare, rättvisare och effektivare skatter. Erfarenheten lär oss att det alltid är niycket lättare alllappa och laga de invanda skatterna än alt la nya grepp och göra genomgripandeskalteom-vandlingar. Av erfarenhet vet vi hur snabbi och häftigt protesternakan komma från dem som är rädda att förlora på en omfattande skatteomläggning.De som kan vinna brukar inte vara lika pigga pä att organisera kampanjer tillstöd för förändringarna. Mänga av dem påverkas av en negativopinionsbildning. Följer opinionsbildningen del traditionella mönstret kan detfinnas risk för att ett nytt skattesystem till gagn för de allra flesta skullekunna skjutas sönder av en skarp kritik mot enskildheteri förslaget. Därför ärdel viktigt att vi försöker se helheten, att vi försöker ha de samladeeffekterna i förgrunden för vår diskussion. Vad vi socialdemokrater siktar på är en skaltereform sominnebär sänkt inkomstskall, lägre skattesatser, begränsningar av avdragen, enenhetlig kapitalbeskattning och enklare skatteregler. Vi vill gynna arbete ochsparande, vi vill motverka spekulation och konsumtion på kredit. Vi söker oss iriktning raot en rättvisare beskattning av arbete i förhållande till kapital. frågade otåligt: När komraer denparlamentariska utredning som förbereds? Jag kan för dagen inte ge någotkonkret svar på den frågan, eftersom förberedelsearbetet ännu inte är avslutat. började niycket dramatiskt med att säga attfriheten i är . Del skulledå ge uttryck för alt bl, a,marginalskatten tar mycket av inkomsten. Jag har i någon tidningsartikel settall sagt alt det bara är Khoraeinis som har högremarginalskatter än , Då är det ju faktiskt ironiskt att marginalskattenvar mycket högre på den liden då var med i regeringen än den är , och vad som skedde när satt med i regeringen var en successivstegring av marginalskatten. har vi sänkt den betydligt, BoLundgren påstod att två tredjedelar av inkomsten används och fördelas avpolitiker. Det är naturligtvis inte sant. Verkligheten är alt statens ochkommunernas verksamhet omfattar ungefär en tredjedel av våra samlade resurser.Sedan finns det också transfereringar, men att försöka antyda alt politikeravgör om transfereringar i form av barnbidrag eller pensioner skall sparas påbank eller konsumeras och i så fall på vilket sätt är naturligtvis heltfelaktigt. Jag har märkt att moderater ofta har dragningar åt det hållet. Det är ett grovt missbruk av själva ordet frihet att sägaatt friheten i är , . När firade sill75-ärsjubileum gjorde ni en stor blå affisch med alla tidigare partiledare frånamiralen till . 'Som rubrik på denaffischen hade ni: I frihetens tjänst. Jag tycker det är rätt typiskt. Här hadevi då under mottot I frihetens tjänst högerns partiledare, som bekämpade denlika rösträtten, som slog vakt om den 40-gradiga röslskalan vid de kommunalavalen, som motsatte sig den kvinnliga rösträtten, som gick emotåilatimmarsdagen, demonstrationsrätten, mötesrätten'och strejkrätten. Går vi vidare i historien finner vi dem sora motsatte sigkampen mot massarbetslösheten på 1930-talei, de som gick eraottvåveckorssemeslern 1938,treveckorssemestern 1948 och sedan också fyraveckorssemestern, de som varmotståndare till sjukförsäkring och grundskola, de som förde en kampanj mot denallmänna tjänstepensionen och bekämpade utbyggnaden av den modernaarbetsmarknadspolitiken - allt under rubriken tjänst. De här reformerna skapade ju en ny frihet för de allra flesta i vårt land.Reformerna ökade friheten för de många människorna -friheten att försörja sig,friheten att säga sin mening osv. Så är det den dag som är. När vi förstärker delpensionen, trots motstånd frånmoderaterna och andra borgerliga, ökar det.friheten för dem som haft ett hårtarbetsliv och fått besvär med slitna leder, dåliga ryggar och bekymmer medlungor som inte är friska. Det ökar friheten för människor med ett långtyrkesliv bakom sig att kunna trappa ner och få leva under rimliga ekonomiskavillkor innan de blir folkpensionärer. Försöken alt missbruka ordet frihet börnoga observeras. talade också om fattigdomsfällan. Del kan varavärt att notera att den undersökning som gjorts beträffande orsakerna tillökningen av socialbidragen mycket klart slår fast alt socialbidragen inteminskar genom skattesänkningar. Det är inte för all betala skatt som folktvingas att söka socialbidrag. gick till attack mot grundavdraget ochmenade att det är orättvist eftersom det i kronor räknat ger mer äthöginkomsttagarna än ät låginkomsttagarna. Det är ett argument sora inte brukarslä ner i andra sararaanhang, eftersom kanske merän något annat parti driver frågan om raarginalskattesänkningar, sora i kronorräknat ger mest ät höginkomsttagare. Om vi höjer det kommunala grundavdraget blir den kommunalaskallen progressiv. Den saken log själv upp i sitt anförande.Ju mer grundavdraget höjs, desto mer progressiv blir den kommunala skatten. Attett förhöjt grundavdrag som en isolerad reform gynnar låginkomsttagarna ärnågot som del är oerhört svårt att motbevisa. Inom socialdemokratin vill vi se till helheten. Vi har enlång rad instrument sora skall användas i skattepolitiken. I det sammanhangetär vi även beredda alt diskutera grundavdraget, trots att det som sådant har enmycket gynnsam effekt. Men vi är beredda att se till helheten för attåstadkomma ett enklare, effektivare och rättvisare skattesystem. Vad som skallhända med grundavdraget pä fär den kommande utredningen behandla. gjorde stor sak av att den kommunalaskatten i genomsnitt går upp till över 30 %av bruttoinkomsten. Ja, den liggermellan 30 och . Del stora problemet är spännvidden i,kommunalskatten, ochden uppgår till nära . talade för en reservation, söm gick ut päatt man skulle få göra avdrag ora man skänkte medel till olika organisationersom ägnade sig ät arbete i . Han sade också att socialdemokraternaenvist framhärdade i sitt motstånd mot detta. Verkligheten är den att dentidigare folkpartiregeringen gjorde en utredning i den här frågan. Därefterframlades en proposition för , men aldrig har väl en propositionblivit så omilt behandlad som den. pekade på de brister och problemsom var behäftade med förslaget. Om jag inte minns alldeles fel, gick samtligaövriga Vissa inkomstskattefrågor m. m. partieremot detta förslag frän , och i del betänkande som vi nu behandlarstår folkpartisterna helt isolerade. Det är ur många synpunkter ett olämpligt förslag. Ni kannaturligtvis fortsätta att driva det, men jag tror all ni har svårt attövertyga någon större mängd människor oin all det är ett riraligl förslag. Slutligen vill jag säga att utskottet har haft tillfälleatt i samband med utfrågning träffa representanter för kulturarbetarna och meddem diskutera deras problem. Vi kan då först konstalera att det har gjortsåtskilligt positivt på skatteområdet för kulturarbetarna . Begreppet B-inkomst har avskaffats, utom för inkomslslagenkapital och tillfällig förvärvsverksamhet, vilket för kulturarbetarna harmedfört alt 1, ex, långlidsstipendier från författarfonden och konstnärsnämndenoch statliga inkonislgarantier beskattas individuellt. Vidare har man ordnat upp det här med avdrag för arbetsrumi egen bostad. Det har blivit normalavdrag i rörelse, och rätt tillschablonavdrag har införts i sammanhanget. Resekostnader upptas som normala avdragsgilla kostnaderför kulturarbetare. Särskilda taxeringsnämnder har införts för rörelseidkandekulturarbetare, och har gått ut raed mycket bättre informationsåväl till skattskyldiga som till taxeringsmyndigheter. Utskottet avvisar med kraft tanken pä att införa ettsärskilt inkomstslag för kulturarbetare. Det kan inte vara rimligt att för 20000 skattskyldiga införa särbestämmelser i ett skede där vi håller på attförenkla beskattningen. Det skulle komplicera både lagarnas utformning ochderas tillämpning, utan alt man egentligen skapar några garantier förförbättringar. Därtill kommer naturligtvis att en särbehandling av kulturarbetarnaskulle leda till motsvarande krav pä särbehandling från andra yrkesgrupper.Därför har skatteutskottet med stor kraft avvisat den tanken. Däremot kastar vi våra blickar på upphovsmannakonlot. Detfungerar såvitt jag känner till relativt hyggligt. Det gäller i dagens lägeinte särskilt många-jaglror att det rör sig om ca 150personer för närvarande.Men vi gör ändå ett tillkännagivande på den punkten. Eftersom vi har haft den här lagstiftningen sedan i börjanav 80-talet, säger vi alt det nu kan vara dags alt i lämplig form, exempelvisgenom . göra en utvärdering av de vunnaerfarenheterna och göra de eventuella omprövningar som kan visa sigerforderliga. Jag föreställer mig att kulturarbetarna inte anser att dethär är en jättestor sak, men det är i alla fall ett uttryck för att vi ärberedda alt pröva om vi på den här punkten kan genomföra några förbättringar. Jag ber alt få yrka bifall till utskottetsheraställan pä alla punkter. 99 BOLUNDGREN (m) replik: anförande förvånar mig myckel.Han ägnade sig mer ät geografi och historia än ät de problem dagensskallesystem ger upphov till och de faktiska förslag vi har all besluta om iriksdagen. Min repliktid är alldeles för begränsad för att jag skall kunna göraannat än hålla mig tilljust skattedebatten. Vid ett annat tillfälle kan vi diskutera både geografi ochhistoria. Det är ett ovedersägligt faktum att avbruttonationalprodukten används eller fördelas genom politiska beslut. Detinnebär alt människornas egen andel av BNP - det som de direkt får behålla - är38 %. Det är ett faktura som inte går alt säga emot. Delta leder naturligtvistill problem; annars skulle man ju lika gärna kunna ta in och fördela utdem, raen jag tror att t. o. ra. erkänner att delta skulle raedföraoerhörda snedvridningar av ekonorain. Även leder till stora snedvridningaroch därraed särare möjligheter att trygga välfärden . Många socialbidragstagare har tvingats ta socialbidrag ianspråk därför att deras marginaler är för små. Någonting har inträffat som göratt de inte klarar sig pä de marginaler de faktiskt har. De flestasocialbidragstagare betalar skatt. Någonting måste vara fel, ora skatteuttagetär så stort att marginalen blir alltför liten. Det skulle vara intressant att höra de uppgifter som flera ekonomer lämnar om att välfärdsförlusternatill följd av skatteutvecklingen kan ligga på upp emot 100 railjarder för ettår, att yi':alltså har en lägre bruttonationalprodukt än vi annars skulle hahaft. Det går ju inte att jämföra med , ett land som för 40 årsedan var nästan förstört efter ett krig. Egentligen är det förvånande att vårmarginal i fråga om välstånd och välfärd inte är större med tanke på deförutsättningar vi faktiskt hade. Det skulle också vara intressant att höra de problem som de höga marginalskatterna leder till och möjligen sägaom socialdemokraterna har ett intresse av alt sänka marginalskatterna. Del ärdet debatten handlar om. Eller kanske vill upplysa villaägare ochandra ora huruvida underskottsavdragen skall begränsas, som antyder? Det är skatter vi diskuterar, och jag hoppas att det ärmöjligt för att i nästa replik ta upp just den frågan. Vissa 'inkomstskattefrågor m. m. 100TOMMY (vpk) replik: Jag skulle vilja fortsätta litet medfrihelsdebatten. Det var faktiskt rikligt intressant när friheten. Jagskall inte utveckla delta speciellt mycket till,men lät mig ge ett exempel utöver dem som tog upp. I slutet av30-talet och internerades svenska kommunister i speciellaläger i det här landet. Tyvärr, fär jag väl säga, var det inte bara högerledaresom stod bakom de besluten. Det kan finnas anledning att erinra om del, när vinu har varit ute och hållit våra förslamajtal och detsnart är de första interneringarna vidtogs. Jag skall gå in på skattepolitiken fortsättningsvis. JanBergqvist sade att det borde finnas en majoritet för en rättvisskatteomläggning, och det finns det självfallet. Men naturligtvis raåste man dåifrågasätta vad det är som menas med en rättvis skatteomläggning. Är deskatteomläggningar som vi har haft hitintills rättvisa - i sä fall, förstårjag. finns det en majoritet av socialde- 9 proiokoll 1986/87:117 Vissa inkomstskattefrågor m. m. mokraleroch i varje fall något eller några av de borgerliga partierna. Men menar manatt rättvisa i en skatteomläggning skall vara att de vanliga människorna skallfä de verkliga skattelindringarna, då finns majoriteten att söka tillvänster-för socialdemokraterna. Vårt förslag om att slopa rätten till underskottsavdrag ärsjälvfallet ett exempel på en omläggning som helt och klart riktas in på etträttvist skattesystem. En sådan operation gynnar nämligen låg- ochnormalinkomsttagarna och missgynnar direkt höginkomsttagare, ora man serproblemet litet generellt. I detta sammanhang kanske man skall ifrågasätta om JanBergqvist menar att det är realbeskattningen som är den intressanta delen. 1 såfall ligger ni ändå till höger. Om man gör en real beräkning av avdragen visardet sig att arbetare och lägre tjänstemän som regel bara har ränteutgifter förhus. De har inga stora kapitalinkomster som de kan kompensera förlusten med ioch med att det bara blir de reala inkomsterna som komraer alt beskattas. 101KJELL () replik: gav en nästan lyriskbeskrivning av de svenska skatternas betydelse för välfärden. Visst harskatterna och det skallesystem vi har haft i haft en betydelse föruppbyggnaden av välfärden. Men om jag inte har läst den idéskrift sorasocialdemokraterna har gett ut alldeles galet, använder raan i det närmastehälften av skriften till att tala om att skatterna nu innebär problem. Man talar också om marginalskatterna, som mig litet för att vi i vill sänka. Men vill inte ni detockså? Jag får väl i alla fall hoppas att utgångspunkten är att-vi skall sänkamarginalskatterna. säger att jag går till angrepp motgrundavdraget. Nej, jag försökte tala om vad grundavdraget betyder ochvad det ger i skattelättnad i olika inkomstklasser. De siffrorna står jag för.Där ställer jag än en gång frågan: Hur är det med socialdemokraterna ochgrundavdraget? I idéskriften står det - jag gör inte citatet rättvisa riktigt,för det är ett långt invecklat resonemang - att man skulle kunna minska ellerhelt ta bort grundavdraget. Skriver ni det bara för skojs skull, eller har nitankar på att nagga litet på grundavdraget? Det är nog så -det hoppas jag ialla fall - alt ni också är inne på det. För det är inte längre ett speciellträttvist avdrag. Det är inte ett utjämnande avdrag, som det var tidigare närdet drogs från botten på inkorasten. dras det från toppen på inkomsten. Avdrag för gåvor till internationellt biståndsarbetetycker vi i är en fin lösning pä ett internationelltsolidariletsproblem. Allmänheten får en stimulans att hjälpa till och statenskostnader för biståndsarbetet, minskar. Det vill vi gå vidare på. Del får välgä med det ungefär som med den motion jag väckte om extra avdrag förpensionärerna. Där var jag till en början ensam ora att reservera raig. Sedankora alla de andra borgerliga. Jag ger mig den på att om jag bara håller på såskall jag få med er socialdemokrater på detta också. Ni kan inte framhärda hurlänge som helst i att vara sä fruktansvärt orättvisa som ni är i det fallet. När del slutligen gäller kulturarbetarna vill vi nuavvakta med all ta ställning till vad som är rimligt - del sade jag tydligtfrän talarstolen - tills vi har fåttden utvärdering som har beställt. Man kan se den sora ett första ledi en undersökning av ora man skall ha ell särskilt inkomstslag eller ej. gick helt förbi avtalsrörelsen. Betyder detatt ni socialdemokrater över huvud taget inte är oroade för avtalsrörelsen? Vissa inkomstskattefrågor m. m. 102 () replik: var inte beredd att gå in ochdiskutera de frågor som har tagits upp i de olika reservationerna. Det ärsamraa inställning som tidigare, att raan inte vill gå in i detalj på de frågorsom reservanterna anser det vara betydelsefullt att snart få till stånd enlösning på. Jag hoppas alt man skall inta en annan attityd om det blir enskatteulredning, så att en del av dessa frågor kan bemötas med en ickeförutfattad raening och prövas på ett seriöst sätt. De är i och för sig inte såstora, men för enskilda kan de ha stor betydelse. Jag noterar med tillfredställelse att värdet av grundavdraget. Det värdet är större ju lägremarginalskatten är. Det är, praktiskt taget den enda möjligheten alt ge enskattelättnad för de lägre inkomstlagarna om man skall behålla en proportionellskall. När del gäller det grundavdrag sora jag diskuterar är fortfarande den bitsora ligger i botten skattefri. Därefter kommer den beskattade delen avinkomsten. Men jag blev något oroad när sade att raan var bereddatt diskutera grundavdraget i den utredning som kommer. Jag vet inte ora jagskall lyda delta pä det sättet att man skulle vara beredd alt gä ifrån detta.Ora del är på det sättet, , vill jag ställa frågan: På vadsättanser att man skall kunna åstadkomma en skattelättnad förinkomsttagare med lägre lön, speciellt om raan sänker marginalskattenväsentligt, om man inte utnyttjar möjligheten till ett grundavdrag? Sedan vill jag ställa en direktfråga till när det gäller förslagsverksamheten. Vi reservanterföreslår att ersättningen till den som har gjort en god insats får fördelas påen treårsperiod. Jag tycker detta är en sä pass rimlig anhållan frånreservanternas sida att det skulle vara av intresse även för alltillmötesgå ett sådant önskemål. Del skulle vara en uppmuntran till delöntagare som får en ersättning. På grund av att ersättningen är bunden tillett år drabbas de mycket hårt av marginalskatten. Varför inte ge dem en störrernöjlighet att verkligen få nytta och glädje av det extra bidraget? 103JAN () replik: Jag föreställer mig att den fråga sora StigJosefson senast tog upp är en fråga, som man kan diskutera i denskatteulredning som kommer att tillsättas. talade orn att av bruttonationalproduktenfördelas genom politiska beslut. Friheten är alltså . Detta är naturligtvisgrov demagogi och missbruk av siffror. Jag har tagit med mig den revideradefinansplanen till talarstolen. Där kan vi läsa att bruttonationalprodukten 1986var och den privata konsumtionen ,dvs. ungefär hälften av .nationalprodukten. Vissa inkomstskattefrågor/n. uppgicktill och kommunernas konsumtion och verksamhet till 188miljarder kronor. Blanda inte ihop detta med att man över budgeten betalar utbåde löner och pensioner och barnbidrag som människorna får använda på detsätt som de finner lämpligast. Det är inte rimligt att säga som formuleradedet, att två tredjedelar används och fördelas av politiker. Om han möjligenhade begränsat sig till att fördelningen sker över budgeten, men han sade atttvä tredjedelar används av politiker! Del är ändå de som får pensionerna somanvänder pengarna; till privat konsumtion eller sparande eller vad det nu ärfråga om. Det är fortfarande ett faktum att marginalskatterna varhögre när regerade. De var stigande under er regeringstid. Sedan1982 har vi genomfört den största marginalskattesänkningen i inkomstskattenshistoria, vill att jag skall kommentera påståenden frånvissa ekonomer om alt skulle ha förlorat på attskatterna var höga. Det finns inget som helst stöd för en sådan uppfattning oraman jämför nationalprodukten i internationellt med andra länders. Tarman - vilket man bör göra i detta sammanhang - finner man attSverige, och i och för sig , legat i toppen med en gynnsam utveckling avnationalprodukten under ett antal decennier. Där finns inget som tyder pä någonsådan förlust. Till vill jag säga att vi är beredda attdiskutera grundavdragen i utredningen. Vi är t,o,m, beredda att tänka oss . i viss kombination, kan avskaffa grundavdragen. Men den sammantagnaeffekten skall otvetydigt vara enklare, rättvisare och effektivare skatter. 104BO () replik: Det har sagts i dennadebatt att nästan två tredjedelar, för att vara exakt , av våra samladeresurser fördelas genom politiska beslut av politiker. Så är det. Sedan kan vidiskutera vilka samhällsekonomiska effekter de transfereringar som fördelasgenom politiska beslut faktiskt har. Det är alldeles uppenbart att en storoffentlig sektor och det faktura att en stor andel av BNP går till en offentligsektor innebär påfrestningar på den samhällsekonomiska effektiviteten. Detinnebär välfärdsförluster, för man får lägre tillväxt än annars. Detta ärfullkomligt klart. Del har ingenting med privatkonsumtionens andel all göra.Man skulle, , kunna säga så här: några som helst problem församhällsekonomi och tillväxt skulle vi kunna tain av inkomsterna i skattoch sedan fördela dem bland människorna. Tror inte att dettaskulle leda till problera med arbetsutbud och annat? Självfallet skulle detgöra det. Även är för mycket. Och del är delta som är felet. Men varkenJan eller socialdemokratiska partiet har insett sambandet. För alt något litet diskutera historia kan vi konstateraall marginalskatterna, som var ytterst höga 1976, då vi fick en borgerligregering, minskade om än i alltför begränsad omfattning under de borgerligaregeringsåren. Man införde marginalskattespärrar och annat. var denborgerliga regeringen överens om att genomföra en stor marginalskattereform.Social- demokraternaanslöt sig till förslaget sedan de åstadkomrait dels en försämring av reformen,dels en begränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde. Vi kunde inteacceptera detta, varför vi lämnade regeringen. Men det var inte ensocialdemokratisk regering utan trepartiregeringen, som satt fram till maj1981, som drev igenom den skattereform avseende raarginalskatterna som vi fick. Låt mig sedan ta upp en sak när det gällersocialdemokraternas skattepolitik och skatteskiss, som faktiskt bordediskuteras här. Där förespråkar man i realiteten en reform som innebär en viss,mycket begränsad, sänkning av marginalskatterna, finansierad delvis genom enbegränsning av underskotts-avdragens värde för alla oavsett inkomst. Detresterande finansieringsutryrn-met, antyder man, kan man skapa genom minskateller slopat grundavdrag. Oavsett hur mycket man minskar grundavdraget, oavsetthur mycket man begränsar underskottsavdragens värde och oavsett hur mycketeller litet man sänker" raarginalskatterna blir del en och samma profil påen sådan skatteomläggning. Det kommer att innebära att lägre inkomsttagare ochdeltidsarbetande får höjd skatt, för de får inte del av marginalskattesänkningarna.Det komraer att innebära att villaägare med framför allt låga och medelstora inkomsterfar skärpt skatt. vill jag fråga : Är det den politiksocialdemokraterna vill föra? Vill ni dra ner grundavdraget och därmed höjaskatterna för deltidsarbetande, även de deltidsarbetande som inte kan välja?Vill ni begränsa underskottsavdragen för smähusägarna? Vissa inkot/istskatte-frågorm. 105STIG JOSEFSON (c) replik: Socialdemokraterna brukar vara väldigt nogamed att tala om vad sora har genoraförts under den borgeriiga regeringens tid.Beträffande den skattereform som beslutades och som till stor delförverkligats, visserligen inte i den takt som var överenskommen, sägersocialdemokraterna: Det är vi socialdemokrater som genomförde reformen. Jagtycker att hederligheten kräver att man talar om att , ochsocialdemokraterna fattade beslut om den skattereform som gett denmarginalskattesänkning som talar bra. Beträffande grundavdraget raäste jag fråga: Vad skall jagslå vad om med socialdemokraterna, hur mycket kan man lita påställningstagandet från socialdemokraterna ? höjde nigrundavdraget, I det första inlägget betonade värdet avgrundavdraget. Sedan svävade han litet på målet vid närmare genomgång. sägerhan att man kan tänka sig att avskaffa grundavdraget. Jag upprepar min fråga: Var står socialdemokraterna närdet gäller grundavdraget? På vad sätt kan man tänka sig att lätta beskattningenför de lägre inkomsttagarna, om man inte har kvar ett grundavdrag? Vi vet attraarginalskatten är i botten på inkomslskattelistan. Men det blirinte så stor effekt om man tar bort grundavdraget och beskattar redan från denförsta inkomstkronan.