prot · GA0985 · 1986-12-31 00:00:00 — Här handlar det om en förhandling mellan trafikhuvudmannenoch SJ, och den typen av förhandlingar om biljettpriserna skaU vi enligt deordningar som gäller inte ingripa i från regeringens sida. vill jag säga att någon nämnvärd höjning avbiljettpriserna är det såvitt jag förstår inte fråga om när det gäller denlokala trafiken, utan där kan det bli en mycket måttlig höjning. Avtalet är juinte tecknat, så vi vet inte ännu vilka priserna blir. Däremot kanske långvägaresenärer får eii höjning, men det rör sig i så fall tydligen bara omsommartrafik. Så prisfrågan i sammanhanget bör inte överdrivas. 87 (vpk): Det är alldeles riktigt somkommunikationsministern säger, att det här är i första hand en fråga för denlångväga trafiken. Men om skillnaderna och fördyringarna överdrivs eller inteär helt enkelt en fråga om vilka utgångspunkter man har. Jag hävdar att varjehöjning av järnvägspriserna är av ondo i det här fallet, speciellt som detdrabbar rabatterade priser och resor för familjer. Däremot kvarstår den del av kommunikationsministerns svarsom innebär att regeringen har haft uppfattningen att det var järnvägssträckan som skulle vara prisbildande väg men att kommunikafionsministern inte lägger sig i att den principen frångås. . - Överläggningenvar härmed avslutad. 25 § Svar på fråga1986/87:397 om jämställdhetsarbetet i har - mot bakgrund av en av aktualiserad tvist med regeringskanslietsförvaltningskontor - frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder för att setiU att jämställdhetsarbetet fungerar också inom . Jämställdhetsarbetehar pågätt länge i . En arbetsgrupp lade fram etthandlingsprogram för jämställdhet i . Efter viss överarbetningfastställdes detta program av styrelsen för regeringskanslietsförvaltningskontor. Programmet slår fast att det inom varje departement skallbedrivas ett måhnriktat arbete för att uppnå en jämnare fördelning av kvinnoroch män. Det gäller olika tjänstenivåer, i arbetsgrupper och i kommittéer. Avprogrammet framgår också vilka mål som gäller för jämställdhetsarbetet. Fränjämställdhetssynpunkt behandlas i programmet frågor om arbetsorganisation,arbetsmiljö, rekrytering, rörlighet, utbildning och personalutveckling.Särskild uppmärksamhet skall ägnas chefslöneplanet. I syfte att stimulerakvinnor att söka chefstjänster föreslås bl.a. att särskilda kurser genomförsför kvinnliga handläggare. Regeringskanslietsförvaltningskontor svarar för gemensammajämställdhetsarbete. Kontoret har som ett led i förverkligandet avhandlingsprogrammet bildat en partssammansatt arbetsgrupp för jämställdhetsfrågor. Anf.89 (): Först villjag tacka civilministern för svaret. Mindreän hälften av de statliga myndigheterna följer jämställdhetsavtalet. De flestastruntar helt enkelt i regeringens strävan att förbättra jämställdheten istatsförvaltningen. Dettavar innebörden i vad bl. a. sade i sitt inledningsanförande vidseminariet om ökad kvinnorepresentafion . Detlåter ju bra, men bakgrunden till min fråga är att jag noterar att regeringeninte tagit jämställdheten på allvar i sitt eget kansli. m. i eget departement är det bedrövligt ställt.Civildepartementet - där jämställdhetsfrågorna inom det statliga områdetbehandlas - borde föregå med gott exempel. Tillsammans medförsvarsdepartementet ligger det i botten, med noll procent kvinnor ichefslöneplanet med . och inte någon kvinnligkommittéordförande. Detmåste väl ändå vara ytterst besvärande för att departementets egentjänstemannaförening tvingats gå så långt att den kräver regeringen på . i skadestånd för brott mot jämställdhetsavtalet. Brottet är heltenkelt att förvaltningsutskott inte upprättat en plan förjämställdhetsarbetet pä kansUet. Det skall ske med början från 1984enligt medbestämmandeavtalet MBA-S. Det är alltså ett avtalsbrott att inte göradet. För att fä saker att hända har facket känt sig tvingat att begära ettkännbart skadestånd. Regeringenhar också fått kritik från konsfitufionsutskottet. säger att det finns en plan, och hanframhåller handlingsprogrammet för jämställdhet . Det nyahandlingsprogrammet skall ses som en plan, säger han. Men det tycker inte departementets tjänstemannaförening,och det tycker inte jag heller. Programmet är mycket allmänt hållet ochformulerar önskemål. En plan skall vara konkret med angivna mål i siffror ochtidpunkter. Målen skall också vara mätbara; det är en förutsättning för att manskaU kunna arbeta offensivt. Vad är det för fel, , på DT:s förslag attandelen kvinnor i chefslöneplanet skall vara vid utgången av 1989, attsträvan skall vara att åtminstone av assistentkåren skall vara män och attminst en icke handläggare i departementet skall få speciellautbildningsinsatser för att kunna bli handläggare? Är det verkligen förlångtgående krav, ? När man hör kan man lättfå uppfattningen att det inte bedrivs något jämställdhetsarbete alls iregeringskansliet. Det blev kanske litet bättre i senare delen av hennesinlägg. är det så att vi har ett program för jämställdhet iregeringskansliet, där det finns uppsatta mål för verksamheten. Vad det nu harblivit tvist om är frågan om det är skillnad på program och plan. I dennasubtila diskussion, huruvida jämställdhetsarbete skall bedrivas utifråntekniken program eller plan, har jag i nuvarande läge ingen anledning att gäin. Jag kan konstatera att de lokala tvisteförhandlingarnaavslutades i denna fråga om program eller plan . TCO-S hardärefter på sig att avgöra om man vill begära centraltvisteförhandling hos SAV. Vi får se om man kommer att göra det. I övrigt menar jag att regeringskansUet har ett brajämställdhetsprogram. Framtiden kommer också att visa att de mål som där ställsupp successivt kommer att förverkligas. 91 (): Det här är, , inte någon strid omord, utan det handlar om att verkligen fä en höjning av andelen kvinnor iregeringskansliet. I fortsättningen får vi inte ha siffror som är så eländigasom dagens. I finns det 1 511 personer, varav 931 kvinnor,dvs. Av det totala antalet anställda är 180 chefer, varav 23 kvinnoreller . Det är också mycket allvarligt att man kan läsa att kvinnor somarbetar i upplever att de blir förbigångna och bortglömda. Demenar att arbetet med jämställdhetsfrågor inte är någon populär syssla.Man blir inte någon populär person. Tycker inte att den härkritiken som riktas mot är mycket allvarlig? År det interimligt, , att fillgodose de anställdas krav på en detaljerad, årligplan med konkreta mål i siffror och tidpunkter? Jag vill helt kort framhålla, att kan vi vara överens om att målet attförbättra jämställdheten är det väsentliga, har jag ingen anledning att inta enannan ståndpunkt än den som redovisade. Ger man sig däremotin på en diskussion om teknik- huruvida program eller plan är det bästa -tycker jag att det blir en aning byråkratiskt. Jag vidhåller att vi har en högambitionsnivå i jämställdhetsarbetet på . Det kommer också attvisa sig att det blir ett antal vikfiga förbättringar. När regeringen fick ettunderlag ändrades också jämställdhetsförordningen och kommittéförordningen påså sätt att det när det gäller kommittéer och styrelser skall eftersträvas enlika könsfördelning, vilket kommer att medföra påtagliga resultat i samtligastyrelser och kommittéer i statsförvaltningen. Anf.93 (): Självfallet är det bra att det nu finns ett handlingsprogram förjämställdhet i . Från vår sida har vi krävt detta . Menman måste skilja på allmänna målsättningar och konkreta planer. Det är intebara jag och som har denna uppfattning.Även , , beklagar den här situationen. Hon menar att detär helt klart att regeringen inte har följt avtalet. Det är synd att intekan ingripa där avtal finns. Det verkar ibland vara så, att avtal fillkommerför att man skall slippa . Man gör avtal som sedan göms i en byrålåda. Vi ifolkpartiet tycker att det är rimligt att också kan gå in där avtal harslutits. vill jag fråga om också tycker att det vore bra med enändring i lagen, så att skulle kunna påverka där avtal har slutits. Oppositionenkommer naturligtvis att med stort intresse följa hur man går vidare när detgäller handlingsprogrammet. Det vore bra om vi finge ett klart besked omatt man kommer att lämna ärliga rapporter om jämställdhetsarbetet iregeringskansliet och att en process redan nu kommer i gäng i budgetarbetet. Tillsist tycker jag att man med fog kan fråga sig om anser att det ärrimligt att morgondagens samhälle skall formas av enbart män. Överläggningenvar härmed avslutad. 26 § Föredrogs ochhänvisades Proposifionerna 1986/87:86 till lagutskottet /87:104 tillsocialutskottet 27 § Anmäldes ochbordlades 1986/87:90 Ny konkurslag 1986/87:101 Ändring ibokföringslagen (1976:125) 1986/87:110Förbud mot handel med och 1986/87:114 En särskild ersättningtill sjukvårdshuvudmännen för att öka operationskapaciteten inom sjukvården 28 §Anmäldes och bordlades 1986/87:Ublav m. fl. 1986/87:Ub2av m. fl. 1986/87:Ub3av m.fl. (vpk) 1986/87:Ub4av m. fl. 1986/87;Ub5av m. fl. 1986/87:Ub6av m. fl. 1986/87:Ub7av m. fl. 1986/87:Ub8av och () 1986/87;Ub9 av coh () 1986/87:UblOav och () 1986/87:Ubllav () 1986/87:Ubl2av () 1986/87:Ubl3av tredje vice talman () 1986/87:Ubl4av och () 1986/87:Ubl5av m.fl. (s) 1986/87;Ubl6av () 1986/87:Ubl7av m. fl. 1986/87:Ubl8av () 1986/87:Ubl9av m. fl. 1986/87;Ub20av och () 1986/87:Ub21av m. fl. 1986/87:Ub22av och () 1986/87:Ub23av m. fl. 1986/87:Ub24av m.fl. (s) 1986/87;Ub25av m.fl. (s) 1986/87:Ub26av och () 1986/87:Ub27av och () 1986/87;Ub28av och () 1986/87:Ub29av () 1986/87:Ub30av m.fl. (m, fp, c) 1986/87:Ub31av m.fl. (m, fp, c) 1986/87:Ub32av m. fl. 1986/87:Ub33 av () 1986/87:Ub34 av () 1986/87;Ub35av m. fl. 1986/87;Ub36av () 1986/87:Ub37av () 1986/87:Ub38 av Lennari () 1986/87:Ub39av m.fl. (s) 1986/87;Ub40av m. fl. (fp, m, c, vpk) 1986/87:Ub41av () 1986/87:Ub42av m. fl. (m, fp) Prot. 1986/87:Ub43 av tredje vice talman m. fl. (c) . 1986/87:Ub44av m.fl. (s) 1986/87:Ub45av och (vpk) 1986/87:Ub46av (vpk) 1986/87;Ub47av (vpk) 1986/87:Ub48av och (vpk) 1986/87:Ub49av m.fl. (vpk) 1986/87;Ub50av m.fl. (vpk) 1986/87:Ub51av och (vpk) 1986/87:Ub52av och (vpk) 1986/87;Ub53av och () 1986/87:Ub54av och () 1986/87:Ub55av Ewä Hedkvist m. fl, (s) 1986/87;Ub56av m.fl. (s) 1986/87:Ub57av m. fl. (fp, c) 1986/87:Ub58av m.fl. (fp) 1986/87:Ub59av m.fl. (fp, c, vpk) 1986/87:Ub60av () 1986/87:Ub61av () 1986/87:Ub62av m. fl. (fp, m, c, vpk) 1986/87:Ub63av () 1986/87:Ub64av () 1986/87:Ub65av och () 1986/87:Ub66av m. fl. 1986/87:Ub67av och () 1986/87:Ub68av och () 1986/87:Ub69av () 1986/87;Ub70av m. fl. 1986/87:Ub71av och (s, c) 1986/87:Ub72av och (m) 1986/87:Ub73av () 1986/87:Ub74av m.fl. (m, fp) 1986/87;Ub75av '(m) 1986/87;Ub76av () 1986/87:Ub77av m. fl. 1986/87:Ub78av och () 1986/87:Ub79 av () 1986/87;Ub80av och () 1986/87:Ub81av m.fl. (c) 1986/87:Jul09av () 1986/87:U102av () 1986/87:U103av m. fl. 1986/87:U104av i m.fl, (c) 1986/87:Sfl09av m.fl. (s) 1986/87:Sol25av () 1986/87:Sol26av och (c, fp) 1986/87:Sol27av och () 47 1986/87;Sol28 av LarsWerner m.fl. (vpk) 1986/87:Sol29 av m.fl. (vpk) 1986/87;Krl08 avOskar och () 1986/87:Krl09 av m.fl. (fp, m, c) 1986/87:T110 av m.fl; (c) 1986/87 ;Jol30 avStina m.fl. (c) 1986/87:Jol31 av m.fl. (s)1986/87;Jol32 av m. fl. (fp) 1986/87:Jol33 av () 1986/87:Jol34 av i m.fl. (m) 1986/87:Jol35 av . (vpk) 1986/87:Jol36 av och ()1986/87:Jol37 av och (c, s) 1986/87:Jol38 avKari m. fl. (c) 1986/87:Jol39 av m.fl. (c)1986/87:Jol40 av () 1986/87:Jol41 av i Ljungm. (m) 1986/87:Jol42 av m.fl. (m) 1986/87:N131 av HädarCars m. fl. (fp)1986/87:N132 av m. fl. (vpk) 1986/87:N133 av m. (vpk) 1986/87:N134 av m. fl. (c) 1986/87:Bol26 av iGävle (c) 1986/87:Bol27 av . m. fl. (c) Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87:N135av () 1986/87:N136 av () 1986/87:N137 avLennart Brunander (c) 1986/87:N138 av () 1986/87:N139 av LarsWerner m. fl. (vpk)1986/87:N140 av m. fl. (vpk) 1986/87:N141 av m. fl. (vpk) 1986/87:N142 av och BirgittaHambraeus (c) 1986/87:N143 av m.fl. (c) 1986/87:N144 av MagnusPersson m. fl. (s) 1986/87:N145 av () 1986/87:N146 avBengt-Ola m. fl. (s) 1986/87:N147 av och ()1986/87:N148 av m. fl. (c) 1986/87:N149 av m.fl.(fp) 1986/87:N150 av m. fl. (m) Näringspolifik inför 1990-talet(prop. 1986/87:74) 29 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:199 av () till justitieministernom fördelningen av polispersonal: har på uppdragav regeringen gjort en utredning angående omfördelningen av polismanstjänster.Utredningen har gjorts på grundval av statistiskt material som skall bedömasmot andra faktorer av betydelse för att kunna göra regionala och lokalajämförelser av behovet av polismanstjänster. Utredningen föreslår en minskningmed sammanlagt 54 polismanstjänster vid polismyndigheterna i län.Dessa tjänster skall tillföras andra polismyndigheter i landet. I utredningen uppges att hänsyn har tagits till särskildafaktorer, "mjukdata". Det är emellertid oklart i vilken utsträckningdetta verkligen har skett. Polisen i har många udda arbetsuppgiftersom kan vara svära att statistiskt belägga och som är svåra att tidsmässigtdefiniera. Gränsövervakningen är en sådan. har långagränser mot såväl som . Fjällräddningen är en annan. På polisensuppgifter faller också att medverka i utbildning och information omfjällsäkerhet. Fiskefillsy-nen i och Muonio älvar skall enligtgränsälvskommissionen prioriteras. Detta är några exempel. För del betyder en neddragning med 54 tjänsteren mycket kännbar minskning med hänsyn fill länets geografiska struktur och urtotalförsvarssynpunkt med tanke på militära betydelse. Den trygghet som det innebär att inom rimlig tid fåpolisens hjälp gäller inte fullt ut i de norrbottniska glesbygderna. Det ärdärför angeläget att inte ytterligare försämra möjligheterna att upprätthållaberedskap i glesbygd. Den utflyttning som skett från länet under senare är harinte i sig medfört att behovet av polisiär verksamhet minskat. De socialaföljderna av arbetslöshet och oro för framtiden verkar tvärtom ofta i motsattriktning. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Avser regeringen att genomföra denomfördelning av tjänster som föreslås i utredning? 1986/87:200 av () till justitieministernom ansvaret för förundersökning i brottmål: Enligt rättegångsbalkensbestämmelser inleds förundersökning av polismyndighet eller åklagare. Har deninletts av polismyndighet skall ledningen övertas av åklagaren, så snart någonskäligen kan misstänkas för brottet. Enda undantaget är när saken är av enkelbeskaffenhet. Även om det inte finns misstänkt skall åklagaren överta ledningennär det finns påkallat av särskilda skäl, alltså när det är fråga om allvarligarebrott när tvångsmedel skall användas m. m. 4 protokoll 1986/87:85-87 1986/87:85; Då förundersökningen leds av åklagare äger han förundersökningens verkställande anlita biträde av polismyndigheten. Man kan sägaatt övertagandet markeras genom att målet diarieförs hos åklagarmyndigheten. Beträffande förundersökningen av mordet på ärslutsatsen uppenbar; förundersökningen skall ledas av åklagare, och det ärockså åklagaren som bär ansvaret för utredningen. JO har dessutom särskiltuttalat att det är förundersökningsledaren som har ansvaret för vad som företaseller underlåts vid förundersökning. Åklagaren kan dessutom inte delegerabeslutanderätten vid t. ex. tvångsmedel till polismyndigheten. Ufifrån denna bakgrund är det något oförståeligt varförregeringen, när den ville hålla sig informerad om utvecklingen iförundersökningen av mordet på , knöt kontakt med polismyndigheten istället för åklagarmyndigheten. I det av polismyndigheten leddaspecialinrättade organet "spaningsledningen" kom att ingå enrepresentant för jusfitiedepar-tementet. Länspolismästare rapporteradedessutom kontinuerligt direkt till justitieministern. Åklagarna har haft uppenbara svårigheter att fä genomslagför sina direktiv om åtgärder. Polisens resurser tycks i första hand hareserverats för spaningsledningens egna prioriteringar. Eftersom polisens resurser styrts av länspolismästare och han dessutom är polispersonalens chef, har polismyndigheten genomHans Holmér haft en stark ställning. Denna har ytterligare förstärkts genomjustifieministerns agerande. Regeringen valde att låta polismyndigheten genom HansHolmér få en annan ställning än den som anvisar omförundersökning. När åklagarna, som bär det faktiska ansvaret iutredningen, ville driva utredningen på annat sätt än länspolismästaren,framstod det för allmänheten som om det rådde dubbelkommando i utredningen. När regeringen väl vidtog åtgärder för att bringa balans iden ohållbara situationen, gav den inte det klara och otvetydiga stöd tillåklagarna som regeringen nu borde ha tillkännagivit. På vem lägger regeringen egentligen ansvaret förmordutredningen? Svaret på den frågan får myndigheterna själva försöka tolkamed ledning av de signaler som regeringen genorn sitt agerande givit. Alltjämt framstår det för allmänheten och massmedia som omrollfördelningen inte var klart utsagd. Det måste vara justitieministernsskyldighet att bringa klarhet i den oklara situation som justitieministernsjälv medverkat till att skapa. Eftersom regeringen har det yttersta ansvaret för denorganisatoriska ordningen, vill jag ställa följande fråga tilljustitieministern; Vilken myndighet har enligtregeringen ansvaret för förundersökningen vid brottmål? 30 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:428 av (vpk) till industriministernom sysselsättningen vid gruva i ; hotar nu att avskedaytterligare 100 gruvarbetare vid gruvan i . framhärdargruvbolaget i tanken att behålla entreprenörerna i driften av gruvan. Sommotåtgärd diskuterar nu gruvfacket i en kollektiv massuppsägning.Det är djupt olyckligt för kommun, gruvarbetarkåren och gruvfacket omMalmbergsgruvan helt skulle komma att drivas av entreprenörer. Underhänvisning till ovanstående vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärder tänkerindustriministern vidta för att samtliga gruvarbetare i Malmbergsgruvan skallfä behälla sina jobb? 1986/87:429 av (vpk) till civilministern omefterievandeskydd för homosexuella genom det statliga försäkringssystemet: Homosexuella samboende särbehandlasnegativt i många avseenden, sä också dä det gäller rätt till efterlevandeskyddinom det statliga försäkringssystemet. Däremot tillämpar för sinaförsäkringar en likabehandling av alla kategorier samlevande. I ljuset avkommande rättsliga reformer rörande homosexuell samlevnad borde en förändringav rätten till efterlevandeskydd vara logisk och angelägen. Mot dennabakgrund vill jag fråga civilministern: Är regeringen beredd att införalika regler för alla kategorier samlevande vad gäller det statligaförsäkringssystemet? 31 §Kammaren åtskildes .