prot · GA098 · 1986-12-31 00:00:00 — Det tar självklart ännu längretid aft förhandla om detta med alla andra länder, men klimatet förförhandlingar är bättre efter mötet än före. Förhandlingsbordet är så att sägafärdigställt. Man kan starta förhandlingen tidigare än i,många andra avGATT-rundans frågor. På så vis behöver man nog inte vänta fördröjningar, menhela GATT-rundan väntas ta , och jordbruksfrågan är en av de allrasvåraste frågorna. 97 (); Jag tackar för detta svar. Inom folkpartietär vi införstådda med att vi inte ensidigt kan ta bort det svenskagränsskyddet, men vi har också motionerat om en nyjordbruksutredning, som bl. a. kan få i uppdrag atf komma med förslag om hur viskall kunna minska regleringarna och närma oss marknadsekonomin på jordbruketsområde. Pågående översyn av jordförvärvslagen kommer förhoppningsvisatt. i någon mån minska restriktionerna på detta område, men den totalaregelmassan inom jordbrukssektorn omfattar ju oändligt mycket mer. Är vår nye jordbruksminister beredd att biträda vår önskanom en ny jordbruksutredning? Den frågan behandlades för någon tid sedan,om jag inte missminner mig, när avslog den specifika motionen. Deninriktning man har är atf anpassa produktionen till efterfrågan. Det skerinte minst i den arbetsgrupp där företrädare för regeringen och jordbruketförsöker hitta alternativa, lönsamma användningar av överskottsarealer. När det gäller överskotten har man redan nått vissaframsteg i fråga om animalieproduktionen; däremot kommer vi fortfarande att hastora överskott på spannmålsområdet. Vi har alltså startat med detgrundläggande problemet, nämligen överskotten. Tillsammans med näringen ser vinu vilka lösningar man kan hitta, i stället för aft gå den andra vägen och sepå regleringarna som sådana. Självfallet kommer man in på regleringarna när manbörjar diskutera överskotten, men vi vill börja i den ända där problemen finns. Därvidlag har - för att återgå tillBengt Roséns ursprungsfråga -de internationella besluten i GATTgått i sammariktning, aft män skall försöka tackla överskoftsproblemen och inte enbart despecifika subventioner och regleringar som finns i olika länder. 99BENGT (); Jag skall infe pressa vår nye jordbruksministerpå ett mer detaljerat svar i denna del. Men för att något återgå till den internationella aspektenvill jag säga att om vi nu inte kan vänta oss atf handelshindreninternationellt avvecklas inom en snäv tidrymd, så är det vikfigt att vi intetar ytterligare steg i protektionis- Om ändrade regler för avverkning i fjällnära skogsområden tiskriktning, så extremt beroende av den internationella marknaden som vi i Sverigeär - halva vår produktion går ju på export. Jag tror att det var ett farligtbeslut som fattade för sedan, när man beslöt atf höja tullarnapå vissa trädgårdsprodukter. Beslutet kan kanske ge några hundra ytterligarearbetstillfällen inom trädgårdsnäringen. Men genom motåtgärder från andraländer kan vi riskera tusentals jobb inom tillverkningsindustrin. Jag villgärna efterhöra hur vår jordbruksminister nu ser på denna bedömning. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1986/87:59 om ändrade regler föravverkning i fjäilnära skogsområden har frågat mig om jagämnar föreslå ändring i skogsvårdslagen så att inte skall getillstånd till en viss typ av avverkning som utarmar naturen och hotar samernasnäring. Frågan om vad som bör gälla för avverkningar i de s. k.fjällnära skogarna har behandlats häri kammaren under desenaste två åren. I sitt beslut gav regeringen tillkänna vad jordbruksutskottet hade anfört om återhållsamhet med bedrivande avskogsbruk i fjällnära skogar. Till följd därav har ändrat sinaföreskrifter och allmänna råd fill skogsvårdslagen på flera punkter. Utgångspunkten för beslut i denna fråga varbehovet av ökad hänsyn till naturvårdens och rennäringens intressen - alltså deintressen som berörs i fråga. Jag finner mot bakgrund häravoch i likhet med vad därefter har uttalat om motioner i dessa frågoringen anledning att föreslå några ändringar av skogsvårdslagen på det sätt somBirgitta avser. Det särskilda beslut som BirgittaHambraeus hänvisar till i sin fråga har överklagats till regeringen och beredsför närvarande i . Jag är därför självfallet infe bereddatt kommentera det. 101BIRGITTA (); Jag ber atf få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. beslöt alltså att skogsbruketskulle bedrivas mycket återhållsamt i de fjällnära skogarna. Men det har intehaft mer effekt än att man i Grundagssätern i kan säga ja till enavverkning trots att återväxten är ytterst tveksam enligt många experter. Man skall fa hänsyn till naturvårdens och rennäringensintressen, sade . Men man har inte ens frågat samerna om den häravverkningen. Ändå har sameby betalat ett tioårigt arrende för att användadenna mark. Den nu aktuella avverkningen skulle omfatta det uppsamlingsområdesom är alldeles nödvändigt intill det nyuppförda renslakteriet. Där samlasrenarna så att de kan beta av laven. Just det området skulle alltså avverkas. och det ärmycket troligt att hela samenäringen där hotas. Man har inte ens samrått medsamenäringen. Det skall tas ökad hänsyn till naturvården. Men hela vårskogsvårdslag-stiffning går ut på att skaffa så mycket material som möjligt förmassaindustrin. Man tycks helt ha glömt bort kvalitet, man går in förkvantitet. Jag vill gärna fråga; Anser jordbruksministern att manhelt och hållet skall låta bli att kontakta samerna, när det huvudsakligen ärsamerna som står för den pågående markanvändningen? Anser inte jordbruksministern atf det är nödvändigt att seöver skogsvårdslagen, när trots beslut den här beskrivnautvecklingen tydligen blir följden av lagen? Om avtalsförhandlingarna på den offentligasektorn Överläggningen var härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1986/87:56 om avtalsförhandlingarna på den offentliga sektorn har frågat mig om regeringenämnar införa ett nytt förhandlingssystem inom den offentliga sektorn. Förhandlingsordningen inom de kommunala sektorernabeslutas av parterna på det kommunala området. På det statliga området har diskussioner förtsom en ny ordning för förhandlingarna. , som svarar förde centrala förhandlingarna inom det statligt reglerade området, har för sindel förordat en ordning som innebär en sektorisering av förhandlingarna och enökad delegering till de enskilda myndigheterna. En sådan ordning är i enlighetmed de riktlinjer för den statliga personalpolitiken som antagits av riksdagen.Regeringen ämnar självfallet inte heller i en sådan ny ordning delta iförhandlingarna. 103 (vpk): Jag har frågat om regeringen tänker införaett nytt förhandlingssystem. Statsrådet svarar här om ordningen. Men vad handlar det om? Regeringen har sin statligainkomstpolitik och bestämmer ramarna. Man har satt ett löneökningstak på 5 %.Det har man med råge klarat på den privata sektorn - med de problem som därråder. gäller det emellertid den offentliga sidan. Vilkenmotpart har de arbetandes organisationer? Vem bestämmer där? Vem är det somorganisationerna förhandlar med? De kommer inte till reella förhandlingar. Vad har då regeringen gjort i det här läget? Man har blandatsig i förhandlingarna, man har gjort parten otydlig. Man har gjort så aftorganisationerna inte vet vem de förhandlar med. Man har t. o. m. utöverriktlinjerna gett sig in i avtalskonstruktionen och sagt nej till följsamhet.Och inte nog med det. Man har också sagt nej till låglönesatsning iregeringspolitiken, och man har genom den statliga personalpolitiken sagt aftde som fidigare är välbetalda, de skall ha pengar. Om bestämmelserna för framförande av A-traktorer Detta är alltså de riktlinjer man har, och också det somman direkt har gjort. Man har infört tvångsmedling, vilket också suddar bortparten, och man gav sig in på att kommentera medlingsbudet. Såvitt jag kan se har -man alltså här gjort sig skyldigtill ett totalt traditionsbrott. är nu ungefär ettstatens annonsverk, medan regeringen sköter förhandlingarna. Skall det bli såhär i fortsättningen - att regeringen direkt förhandlar med parterna? Detinnebär en skillnad mot vad som har gällt tidigare. Är det infe egentligendetta som är orsaken till den konflikt och den oreda som vi upplever just nu -att det inte finns någon direkt arbetsgivarpart på den offentliga sidan utanatt regeringen hoppar in i förhandlingarna då öch då? Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1986/87:10 om bestämmelserna för framförande av A-traktorer har frågat mig om regeringenavser atf ändra på nuvarande bestämmelser för framförande av A-traktorer. En är en lastbil som har byggts om så att denpassar in på definitionen på en traktor. Det sker genom atf flaket fas bort, endragkrok monteras och motorn modifieras eller byts ut så aft högsta hasfighetblir . finns det omkring 7 800 A-traktorerinregistrerade. En får föras av den som har traktorkort. För attfå traktorkort skall man ha fyllt 16.år - i undantagsfall 15 - och ha avlagtett godkänt teoriprov. Det krävs infe något körprov. A-traktorerna användes ursprungligen uteslutande inomjord- och skogsbruket. I skattehänseende klassas de som jordbrukstrakforer ochvägtrafik-skatten är låg. A-traktorerna har emellertid på vissa orter periodvisunder senare år kommit att användas också för rena nöjeskörningar. NärA-fraktorerna används för sådana ändamål kan de utgöra både ett ordnings-ochett trafiksäkerhetsproblem. Inom görs eristörre översyn av alla de regler som gäller för motorredskap och traktorer.Inom ramen för detta arbete kommer också den fråga som nu tar uppaft behandlas. Jag kan för dagen inte ange någon exakt tidpiinkf när översynsarbetetkan vara avslutat. Jag kommer emellertid aft verka för att arbetet påskyndas. 105 (); Jag tackar för svaret. A-traktorer har sitt berättigande enligt min uppfattning,men som arbetsredskap. När ungdomar släpps ut i trafiken med fleraton tunga fordon enbart för nöjesåkning reagerar många vänner ay trafiksäkerhetoch tycker att det måste vara något galet med de regler som gäller på dethär området. Frågan om A-traktorer i trafiken är inget nytt problem.Tvärtom har frågan varit aktuell under en lång följd av år. 1978 uppdrog dendåvarande regeringen åt trafiksäkerhetsverket att ta fram fakta och underiagför ett senare handlande i denna fråga. utredande gavtrafiksäkerhetsverket 1984 ifrån sig en PM, där verket anförde synpunkter påsaken. som förflutit harkommunikationsministrarna kommit och gått i ett otal omgångar. Ingenfingharhänt i frågan, och många personer - bl. a. länspolischefer - har tillskrivitkommunikationsdepartementet och vädjat om en ändring i gällandetrafiklagstiftning på denna punkt. Jag tycker, kommunikationsministern, att det nu är dagsatt handla innan fler människor dödas och skadas på grund av brister ilagstiftningen på området. Kommunikationsministern lovar att skynda på. Jaghoppas verkligen att han också i praktisk handling driver på denna fråga. Detär dags att vi får en lösning, för det här är ett problem och en viktigtrafiksäkerhetsfråga enligt min uppfattning. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1986/87:29 om instrumentlandning påArlanda 106 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag medger aft i frånvarofår ta emot svaret. har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att instrumentlandning skall vara möjlig på Ariandai fortsättningen. Instrumentlandningssystemet påArlanda har varit ur drift . Systemet harunder moderniserats för att förbättra driftsäkerheten. Efternödvändiga kontrollmätningar beräknas systemet kunna tas i drift . 108GULLAN (): I min kollega frånvaro ber jagatt få tacka kommunikationsministern för svaret. När öppnades befanns det atf 20ledamöter var frånvarande på grund av trafikhinder. De flesta av oss trodde välatt det berodde på den rådande arbetskonflikten, men så var det förvisso icke.Det berodde på att höstdimmorna hade lägrat sig över och atf man därförinte kunde använda det instrumentlandningssystem av kategori II, som det lärheta, vilket medger landning vid en sikt och en flyghöjd . Jag har tagit reda på att det här instrumentlandningssystemethar varit ur drift inte utan under närmare tvåmånader. Det har inte hjälpt att Linjeflyg har gjort ständiga påtryckningar påluftfartsverket. har man satt i gång med den noggranna provflygning som är Om olyckor vidpå-och avstigning av skolskjutsar nödvändigför att systemet skall kunna godkännas. Det är klockan kvart i 12, och det ärungefär lika tokigt som när man börjar reparera vägar under brinnandeturistsäsong. Jag vill fråga kommunikationsministern; Hadekommunikationsministern reda på det här tidigare? har vi i alla fallunderrättat kommunikationsministern om sakernas tillstånd, nämligen att detinte har varit bra förhållanden, och jag undrar om vi kan förvänta oss enskärpt uppmärksamhet i hithörande frågor i fortsättningen. Det är ju infe barariksdagsmän som vill komma fram till sitt arbete . 109Kommunikationsminister : Herr talman! Jag förutsätter aft mankommer att ha skärpt uppmärksamhet på förhållandet efter det som harinträffat. På den direkta frågan om jag hade reda på saken tidigarekan jag svara atf det hade jag inte, utan jag fick reda på det på samma sättsom dessa riksdagsmän som talar om, nämligen genom att jag intehann fram i fid. 110 (); Jag tolkar kommunikationsministernskompletterande svar så, att man nu verkligen kommer att vara uppmärksam på dethär förhållandet, så att sådana här saker inte behöver hända i fortsättningen,och jag önskar kommunikationsministern lycka till när det gäller atf trycka pålitet grand. Överiäggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1986/87:60 om olyckor vid på- ochavstigning av skolskjutsar Hans Nyhage har frågat mig om vilka åtgärderjag avser vidta för aft nedbringa antalet olyckor vid på- och avstigning avskolskjutsar samt om jag avser atf medverka till att stopplikt införs för andrafordonsförare när skolskjuts stannats för på- och avstigning. I enlighet med vad som angavs i proposition 1985/86:62 ombilbältesanvändning m.m. har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift att se överbl. a. användningen av skyddsanordningar i skolskjutsar. Jag har erfarit attdenna grupp också kommer att ta upp frågor gällande ökad säkerhet vid på- ochavstigning avseende skolskjutsar. En rapport från gruppen väntas föreliggaunder . I avvaktan på denna rapport har jag inteför avsikt atf vidta några särskilda åtgärder. 112HANS NYHAGE (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Det är ett viktigt besked som statsrådet ger när detgäller att den angivna arbetsgruppen också skall behandla den av migaktualiserade frågan. Det är ytterst angeläget aft skärpning avsäkerhetsföreskrifterna sker på detta område. Antalet olyckor är alltför stort.Bara inträffade i min hemkommun en mycket allvarligolycka just därför aft en av våra skolelever sprang ut på vägen framförskolbussen och blev påkörd av en bil, med mycket allvarliga skador som följd. Jag förutsätter att arbetsgruppen också behandlar den avmig aktualiserade frågan angående stoppskyldighet i samband med på- ochavstigning av skolskjutsar. Sådan stoppskyldighet finns i andra länder.Exempelvis i har man stoppskyldighet av detta slag. Med hänsyn tillallvaret i frågan tycker jag faktiskt att en liknande stoppskyldighet skulleföreligga också i vårt land, men jag inser att finns det en arbetsgrupp sombehandlar frågorna på detta område skall vi avvakta det resultat somarbetsgruppen kommer fram fill. Jag tackarpå nytt för svaret. Om arbetsvillkoren för de anställda vid Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1986/87:70 om arbetsvillkoren för deanställda vid har frågat statsrådet åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att ingaförsämringar sker av villkoren för de anställda vid i sambandmed att de övergår i aktiebolagsform. Arbetetinom regeringen är så fördelat att jag skall besvara frågan. Enligt beslut ombildas feleverketsindusfridivision till ett bolag i feleverkskoncernen under Teleinvest AB.Riksdagen uttalade i samband med beslutet att löne- och anställningsvillkorenför dem som berörs av ombildningen av naturliga skäl är utomordentligt viktigafrågor. De är emellerfid i första hand förhandlingsfrågor som parterna har attta ställning till. förutsatte att vederbörlig hänsyn skulle tas fillde anställdas intressen. skall självfallet följariksdagsbeslutet. Verket har på min förfrågan uttalat aft dess dotterbolag, somi förhandlingarna företräds av , har haftriksdagsbeslutet som utgångspunkt vid förhandlingarna. Anf..114 (vpk); Jag tackarstatsrådet för svaret. skall självfallet följa riksdagsbeslutet.Problemet är väl närmast att statsrådet har åsikten att verket också har gjortdet . Den åsikten stämmer knappast överens med åsikten hos de anställdasom är organiserade i . Jag var med på eninformationsträff 4 protokoll 1986/87:8-11 som dehade , och där var stämningen låt mig säga mycket förbittrad. Är det så att-televerket har följt riksda'gsbeslutet kanman undra varför arbetsdomstolen kom med sitt utslag för snart 14 dagar sedan.Och är det på grund härav som har stämtgeneraldirektören på 25 milj. Han har enligt fackets meninghotat de anställda och försökt tvinga dem att säga upp sig. Var det ocksådärför som begärde hos regeringen att få en medlare, såatf förhandlingar mellan SF och SAV kan komma i gång? och har tecknat ett avtal utesluter ju interätten hos att företräda sina medlemmar. Det ärdet som de förvägrats genom att inte vill diskutera meddem. Det finns självfallet mycket att säga i denna fråga, menom det var så aft riksdagsbeslutet skulle ha ett verkligt innehåll och intebara vara till för att dölja frågan för att man skall få lugn och ro, anser jagaft det absolut inte har haft någon mening . Överläggningen var härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1986/87:27 om privata flyktingförläggningar vice falmannen harfrågat statsrådet vad hon tänker göra för att förhindradiskriminering.av privata flyktingförläggningar. Arbetet inom regeringen ärnumera sä fördelat att det är jag" som skall svara på frågan. skall enligt sin instruktion drivaförläggningar för mottagning av flyktingar och asylsökande. Verket får också,enligt de föreskrifter som regeringen har utfärdat i regleringsbrev, träffaavtal.med kommuner eller andra om anordnande av drift av tillfälligaförläggningar. I inrättade invandrarverket en tillfälligförläggning den . Verksamheten skulle drivas av ett privat bolagi enlighet med avtal mellan verket och bolaget. Detta avtal avsåg först tremånader, men förlängdes senare t. o.m. Vid förlängningenav avtalet redovisade verket avsikten att driva förläggningen i egen regi, omden skulle finnas kvar efter . Enligt min mening finns det inga principiella skäl mot attflyktingförlägg: ningar drivs i privat regi. Särskilt i ett läge när det ärnödvändigt atf snabbt finna nya förläggningar är det angeläget att utnyttja dealternativ som står till buds. Självklart måste verksamheten ske i enlighet medde riktlinjer som har antagits av , och invandrarverket måste ha detdirekta ansvaret för utplaceringen av flyktingar och asylsökande i kommunerna. De föreskrifter som regeringen har utfärdat innebaratt.det är invandrarverket som beslutar i vilken form tillfälligaförläggningar skall drivas. Samma villkor gäller oberoende av i vilken regiverksamheten bedrivs. Regeringen skall inte i enskilda fall påverka i vilkenform invandrarverket anordnar och driver en förläggning. Med hänsyn till attnuvarande regler är helt neutrala i vad gällerverksamhetsform anser jag inte att det finns något behov av att ändra reglernaeller aft vidta några andra åtgärder. 116 vice talman (); Jag tycker att har många godapersonliga egenskaper som gör honom lämplig som ansvarig för invandrarfrågor,och därför hälsar jag välkommen till denna allvarliga uppgift.. Men jag måste säga att jag är litet besviken över slutsatsen i svaret. I har vi en fullbelagd utredningsförläggning förinvandrare. Det innebär att där vistas 175-200 personer, ibland något fler. Denförläggningen drivs i privat regi. Den är inte dyrare i drift än de andraförläggningarna, snarare tvärtom. Den fungerar väl, det har jag här ett papperfrån invandrarverkets generaldirektör på, där han säger att enligt invandrarverketserfarenhet fungerar förläggningen verkligen väl i . Polisen har ett gottsamarbete med flyktingförläggningen. Det har det vittnats om när jag har varitpå besök där nere. Och den fungerar väl' samhället . Vid ett öppet hussom flyktingarna anordnade var det mellan 1 400 och 1 500 personer där förrahelgen. Men får den inte drivas vidare, därför atf det är privat regi. klubb på invandrarverket iNorrköping har motsatt sig aft förläggningen drivs vidare. Man säger sig infekunna acceptera privata inslag i flyktingverksamheten. Jag måste säga att tidpunkten för detta agerande inte ärsärskilt väl vald, för samma vecka som man har gjort dessa uttalanden införfacket har svenska folket samlat in över 50 miljoner fill flyktinghjälp genomprivata initiativ. använder invandrarverket facket som sköld. Jag tyckerför rnin del att en kraftfull ledning i invandrarverket borde ha sagt ifrån; Vibehöver Säffleförläggningen. Den fungerar väl. säger här att vi har ont omförläggningar med bra standard. Därför skulle jag vilja säga tillinvandrarministern: infe då beredd att göra en deklarationhär atf han ändå tycker att Säffleföretaget skall få drivas vidare i samma regisom.hittills?. Först vill jag till andre vice talmannenframföra ett tack för de välkomnande ord som han riktade till mig. Får jagsedan upprepa vad jag har sagt, nämligen att jag inte finner aft det är någraprincipiella skäl mof att flyktingförläggningar drivs i privat regi. väsentligaär att verksamheten fungerar bra och i enlighet med de riktlinjer som harantagits av . Enligt de uppgifter jag har fått uppfyller .verksamheten vid förläggningen i dessa krav. Oavsett i vilken regi förläggningen kommer att drivas iframtiden är det alltså angeläget atf den kunskap och den erfarenhet som finnshos dem som arbetar vid förläggningen tas fill vara. Avgörande i den slutligasummeringen av mitt svar måste ändå vara atf regeringen i de enskilda falleninfe kan gå in och diktera hur invandrarverket skall bedriva denna verksamhet.Regeringen har i sina förordningar lämnat full möjlighet att driva tillfälligaförläggningar i egen, eller privat regi. 118Andre vice talman (); Som förstår har jag haftkontakt med många personer efter det att jag ställde denna fråga - och ävenföre. Vad man är mest bekymrad för av allt är att det sammansvetsade lag avanställda som sköter denna förläggning så utomordentligt skall slås sönder,när den inte får bedrivas i samma regi. Flera personer har sagt att detallvarligaste av allt är att den kamratanda i arbetslaget som vi nu har, somflyktingar uppskattar och som kommun uppskattar och grannarnauppskattar, skall slås sönder. Känns det inte litet underligt, invandrarministern, attsom ett svar på den första frågan inte kunna säga ifrån i en sådan här sak, närinvandrarministern lika väl som jag vet att ändringen sker utan aft det finnsett enda sakligt argument? frestar mig att utövaministerstyre. Jag skall motstå den frestelsen. Jag har avgeff en principiellståndpunkt i den väsentliga och grundläggande frågan, och därmed måste jag nöjamig. 120 vice talman (); Jag känner så pass väl ochkänner till hans ömsinthet och hans goda egenskaper. Jag tror att vi är överensi denna fråga. Skillnaden är att jag kan säga vad jag menar, och vad vi bådamenar. Jag säger det en gång till att jag tycker det är underligt aft lägga neddenna verksamhet som är till så stor nytta och fungerar så väl, när det intefinns något sakligt argument för att lägga ned den. Överläggningen var härmed avslutad. 33 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:27till finansutskottet 1986/87:29till trafikutskottet 1986/87:40till skatteutskottet 34 § Anmäldes och bordlades 1986/87:35Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag 35 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:82av () till statsrådet om prövningen frånmiljöskyddssynpunkt av utbyggnaden av stora trafikleder: