prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Där har vi förresten en skillnad på ochde andra tror jag inte att det skall vara så fruktansvärt svårt atthitta, om vi nu skall diskutera det här.Det är väl bara så, ,att det går bra att höra vad man vill. AnL 137OSKAR () replik: har vi fått höra att inte harnågonting att meddela när det gäller vilket underlag har förvattenplanen. Det är väldigt viktigt att veta. Då kan man ju från folkpartietssida prata hipp som happ, för då är man inte bunden av något ansvar iriksdagssammanhang. Jag hävdar att vi skall ta ansvar för de beslut vi fattar iriksdagen. Tar vi inte ansvar för dem, skall vi i första hand se till att fåriksdagen att ändra de beslut vi inte tycker om. Så anser jag att det ärrimligt att vi arbetar. gav mig ett klassiskt svar. Vem litar man påi moderata samlingspartiet? Jo, man litar på de moderata riksdagsledamöterna.Då måste jag fråga: Vem skall vi lita på när det gäller : riksdagsmannenCarl Bildt eller riksdagsmannen ? Den frågan kanske kan besvaras iett lämpligt sammanhang. hänvisar till att det här förslaget kommerfrån regeringen och naturligtvis från , som tillhörregeringskretsen. Inom har 1984 och 1985 funnits en mycket kraftigmajoritet för att låta pröva för utbyggnad. 1986 svänger heltplötsligt både och moderata samlingspartiet. Då får ni välanmäla till regeringen när ni har föravsikt att ändra uppfattning, så att den kan väga in det i de förslag den ämnarförelägga . Dessa hastiga förändringar av uppfattningarna är inte tillnågon enda fördel, om man vill åstadkomma en balanserad debatt om energiförsörjningen. vill jag bara fråga: Vad är det som harinträffat uppe i och 1985 som motiverar dessasvängningar? Om vi börjar svänga oss efter hand som svängningarna sker ute ilandet, då får vi aldrig någon plan av vilket slag det vara månde. Mitt ärendehär har inte varit något annat än att införa litet moral i den politiskadebatten, åtminstone när vi befinner oss i . Jag hoppas att vi bygger ut vattenkraften iså liten omfattning som möjligt, eftersom jag är motståndare till utbyggnad.Men jag är också anhängare av de beslut som har fattat. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 138 (): I förslaget till ny naturresurslag har entredjedel av areal klassats som riksintresse. Till detta kommerområden som länsstyrelser och kommuner anser vara av riksintresse. Ambitionenhos politiker och tjänstemän är stor på det här området. Man vill gärna visaupp att regionen har stora naturvärden. För att belysa hur begreppet riksintresse breder ut sigvill jag som exempel nämna hur det ligger till i mitt eget län, Kopparbergslän. Det förslag som förelagts styrelse omfattar142 objekt som är av riksintresse för naturvården. Av de 142 objekten är 66gamla eller delar av gamla objekt. 76 föreslås tillkomma och 11 gamla föreslåsutgå. Man anser också att ytterligare två bör kunna bli av riksintresse. Alltsåhar 65 nya områden tillkommit med anledning av NRL. Enligt tidningsuppgifter diskuteras nu inom länsstyrelsenhuruvida är ett riksintresse eller ej. Med det vida innehåll som begreppet riksintresse fåtturholkas begreppets innebörd. Men det kan också ge upphov till betydandeinskränkningar i verksamheter som är nödvändiga för samhällets utveckling.Fortsätter detta låses stora områden upp med restriktioner. Betydligt mera stringent uttrycktes begreppet riksintressei den fysiska riksplaneringen, där det formulerades på följande sätt: De riktlinjer som bör fastställas för den fysiskariksplaneringen bör ta sikte på sådana naturtillgångar där rikssynpunkterna ochden stora allmänhetens intresse har stor tyngd. Det gäller just kusterna,fjällvärlden och vissa vattendrag. I en motion har vi hävdat att det inom en inte alltföravlägsen tid kommer att bli nödvändigt att på ett mera avgränsat sätt fastslåvad som är av riksintresse. I annat fall kommer begreppet att förlora sininnebörd. Skogsindustrin har också hävdat att skogsbruket skallklassas som riksintresse. Skulle så ske, kommer dels så gott som hela Sverigesareal att En lag om hushållning med naturresurser m. m. En lag om hushållning med naturresurser m. in. vara av riksintresse, dels skogsbruket att underställaslänsstyrelsens prövning vid varje förändring av verksamhetens inriktning. Låtoss j stället, herr talman, se till att ge de områden,som är unika till sinkaraktär ett verkligt skydd, till gagn för vår och kommande generationer. AnL 139 (): I 4 kap. naturresurslagen finns bestämmelserom att vissa industrianläggningar inte får utföras utan tillstånd avregeringen. Dessa bestämmelser finns i 136 a § i byggnadslagen. Syftet med dessa är att regeringen vid en allsidig prövning på ettövergripande sätt skall kunna sammanväga olika synpunkter av bl. a.miljömässiga, arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska skäl. I reservation 22 har tagit upp frågan ompröyningsskyldigheten när det gäller anläggningar där träfiberråvara förbrukas.Man menar att en sådan prövning inte är nödvändig och att prövningsskyldighetenbör upphöra. Så anser också i sin reservation 1, men de har hårdaremotivering. Bestämmelsen om prövningen av dessa anläggningar infördes1975. Bestämmelserna har sedan kompletterats och ändrats i syfte att förenklahandläggningsordningen. Prövningen kom till för att säkerställa skogsindustrinsrävarubehov i ett långsiktigt perspektiv. Risk för konkurrerande intressenkunde inte uteslutas. Eftersom jag själv kommer från ett skogslän.Västernorrland, där skogsindustrin har mycket stor betydelse, är jag angelägenatt framhålla betydelsen av att skogsindustrin får sitt rävarubehovtillgodosett. Och där har jag inte den tilltro till marknadskrafterna sommoderaterna talar om i sin reservation. finns det, som , A. sagt, iföreliggande förslag inga regler om regeringsprövning av träfiberråvara. Detpågår en beredning i . I motsats till ser jag fram emot och förväntar mig ett lagförslag . Medhänvisning till detta yrkar jag avslag på reservation 22. I reservation 23 föreslår ett system förmiljökonsekvensbeskrivningar och i reservation 24 ett system mednaturresursräkenskaper. För att reglerna i naturresurslagen skall få avseddverkan krävs ett väl utvecklat system för kunskapsförsörjning. En närasamverkan måste ske mellan kommuner och länsstyrelse, där man kan utnyttja detmaterial som finns hos centrala myndigheter samt hos lokala och regionalaspecialiserade organ. Den som söker tillstånd till ettexploateringsföretag måste också belysa verkningarna av företaget på ett sådantsätt, att förutsättningarna för tillstånd kan bedömas. Prövningsmyndigheteninhämtar därefter material från ber.örda myndigheter, sakägare och andraintressenter och kan också begära ytterligare utredningar, om det ansesnödvändigt för att avgöra ärendet. En sådan utredning skall normalt bekostas avden sökande. Erfarenheterna från den här modellen är goda, varför detenligt utskottsmajoriteten inte finns någon anledning att ändra den.Grundsynen i det förslag som vi nu behandlar andas rniljöhänsyn ochmiljöbevarande. Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen vidtar deåtgärder och väger in de bedömningar som erfordras för att belysa denmiljöpåverkan som kan bliföljden av vissa etableringar. Därför behövs inte heller något nytt system förnaturresursräkenskaper. Jag yrkar avslag, herr talman, på reservationerna 23 och24 och bifall till utskottets hemställan i motsvarande del. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 140 (): Det här inlägget kommer att gälla älv.Få frågor har så upprört folkopinionen i vårt land somplanerna på att bygga ut älv. Låt mig få redovisa några i den långa radenav organisationer som står bakom motståndet mot utbyggnad av älv: Samtligabyalag i , yrkesfiskare. ,genom , , Gällivareskogssamebyar. , ,sportfiskarna i , . Historiska museetgenom , Älvräddarna samt samtliga partier i förutomsocialdemokraterna. Det är således en näst intill total uppslutning i arbetetmed att rädda en värdefull och unik älvdal från skövling. Vem är då för en utbyggnad? Jo, socialdemokraterna iriksdagen. I , herr talman, är socialdemokraterna kluvna och hartalat med kluven tunga i debatten orii Rårie älv alltsedan debatten tog fartför nu . I övrigt har bara några spridda röster hörts för, någonhär och någon där. Sysselsättningsskäl, som socialdemokraterna då och då förtfram som argument för en utbyggnad, får aldrig bli så starka att vi tar ianspråk orörda älvar. Ett så kortsiktigt agerande - jag kan gärna sägabaggböleri - får aldrig ges genomslag i debatten. Jag beklagar socialdemokratinhärvidlag. och har väl fört partietstalan i sakfrågorna. I mitt inlägg här , herr talman, vill jag göra migtill tolk för alla de människor som i brev eller per telefon ytterst angelägetönskat att fä behålla sin unika och värdefulla älv, som är en del avlivsmönstret i vår del av vårt land. Att säga nej till en utbyggnad av en älv är att säga jatill bevarandet av ett stycke unik och levande natur som eljest för all framtidskulle gå förlorad. Det här kanske skulle ha sagts tidigare i debatten. Råneälv är den femte i storlek av kvarvarande älvar som inte är utbyggda.Älven utgör ett helt orört ekologiskt system och är hela . älv är synnerligen olämplig som kraftproducent pågrund av att den har långsluttande stränder och få sjöar. Det krävs mycket avmånga torrläggningar och stora överdämda markområden för att energi skall kunnautvinnas. kommer att torrläggas och ca att dränkas, om älven byggs ut. Skadorna blir alltså mycket stora i förhållande till denutvunna energimängden, som endast kommer att uppgå till . Kostnaden förutbyggnaden blir mycket hög, ca 1 100 milj. kr. älvär klassad som ett riksintresse ur geovetenskaplig synpunkt på En lag om hushållning med naturresurser m. m. 11 protokoll 1986/87:36 En lag om httshållning med naturresurser sträckan med bl.a. unika moränområden.Kring älven finns också flera sällsynta.växter, som fackelblomster och brakved.Vegeta-fionen är vidare på många områden ovanligt rik inte, minst inom delåglänta områden som kommer att överdämmas. Faunan vid älv är mycket artrik. Här finns en radsällsynta arter. Flera mycket viktiga fågelområden finns längs älven, bl. a.vid det blivande dämningsmagasinet i Muorka. Vid älv finns bl. a. följandearter: salskrake, svarttärna, bläsand, smalnäbbad simsnäppa, brushane,enkel-beckasin, dvärgbeckasin, trana, kungsörn, ormvråk, jorduggla, slaguggla,blå kärrhök, brun kärrhök, hökuggla och fjällvråk. Dessutom kan nämnas ettvåtmarksömråde. vid Mårdselet, som har gott om tranor. finns också björn. En stor del av från Mårdselet och ner till havetär skyddad enligt naturvårdslagens 19 § på grund av den värdefullalandskapsbilden. Det gäller bl. a. sträckan och vidLillåholm, där den stora kanalen från kraftverksbygget skall grävas. är en mycket bra laxälv med ovanligt storaområden lämpade för laxreproduktion. De bästa områdena för detta ligger inomdet blivande magasinet i Muorka och på den långa torrläggningssträckan nedanförMårdselet. Älven har i undersökningar också klassats högt ur sportfiskesynpunkt. Enligt av fiskeriintendenten gjorda undersökningarkan producera hela lax . Detta är betydligt mer än somtidigare antagits och som legat till grund för tidigare klassning. Den speciella Råneälvslaxen har betydande genetiskt värdenär det gäller möjligheterna att bibehålla en livskraftig laxstam i Östersjön.Detta beror bl. a. på den stora reproduktionsförmåga som har.Råneälvslaxen vandrar mycket långt upp i älven och har sina viktiga lekområdenovanför Mårdselet. Varje kilo sportfiskefångad lax ger enligt fiskeristyrelsensundersökningar ca . tillbaka till bygden. I finns också en livskraftig havsöringsstam, sominte minst för sportfisket är viktig. Råneälvssiken är förnämsta säger yi, och den ärden största havsvandrande sikarten. Den är mycket betydelsefull inte minst somavelsfisk för inplantering i andra vattendrag runt om i landet. Det fångas imedeltal hela och vissa år upp till . Sikfiske är därmeden mycket betydelsefull binäring för måriga familjer längs älven. är ett av vårt lands allra bästa harrfiskevattenoch är vida känd för detta fina fiske. Den har också en mycket fin stam avöring. är ett av de bästa kräftfiskevattnen i ,och kräftan i älven är dessutom helt fri från sjukdomar. fångas häröver 20 000 kräftor . Kräftan är mycket känslig för försurning ochtål bara små sänkningar av pH-värdet. Genom de stora överdämningarna avmyrområden, kommer vatten att försuras kraftigt. Detta kommer attslå ut kräftbestånden på . Finska undersökningar av sådana magasin som i Råneälvenvisar på en kraftig urlakning av tungmetaller, främst kvicksilver, och enkraftig försurning. Liknande erfarenheter finns frän och de storamagasinen där. Urlakningenhar varit så kraftig att vattendragen blivit svartlistade och fisken otjänligsom människoföda. Undersökningar av magasin i visar på samma sak. Flodpärlmusslan har en av sina bästa lokaler i iRåneälven, och pärlfisket var tidigaré-en viktig binäring i . är bland de viktigaste områdena för skydd föruttern i vårt land. Uttern förekommer i hela , ända från havet ochlångt upp i källorna ovanför Muorka. Den finns också i biflödena Sörlillån, somkommer att torrläggas, och Norrlillån. har i internationella avtalförbundit sig att skydda denna djurart och dess miljö. ligger mitt i ett skogsrenskötselområde.Markerna runt älven är därför mycket viktiga för renskötseln. Detta gäller interiiinst de stora myrområden som kommer att överdämmas av magasinen. Enutbyggnad kommer också att orsaka mycket stora skador på flyttningsleder ochallvarligt skada samebyars möjligheter aft bedriva en rationell renskötsel.Ett 30-tal familjer är beroende av en fungerande renskötsel. Stora skogsområden kommer att överdämmas och enligtberäkningar i medföra att 15-20 arbetstillfällen direktgår förlorade, och det . har stor betydelse ur rekreationssynpunkt pågrund av sin orördhet och sin närhet till stora befolkningscentra. Detta visarsig också i den omfattande sportstugebebyggelsen som finns längs älven. Jag beklagar socialdemokraternas mening attalla problem i Norrlandslänen bara går att lösa med mer pengar, mer grus ochbetong tippat i orörda älvar. Socialdemokraternas ambitioner har ju under årenvarit att bygga ut allt som går att bygga ut - av sysselsättningsskäl. Människor i Norrlandslänen behöver inte total exploateringi sina strävanden att kunna få leva kvar i sin hembygd. Lika viktigt är att vifår bibehålla vår orörda natur, som är en del av vårt sätt att leva. Jag yrkar bifall till de moderata reservationer som ärfogade dll betän kandet. . , Prot.-1986/87:3626 november 1986 En lag om hushållning med naturresurser m. m. AnL 141BRUNO POROMAA (s): Ett enhälligt utskott föreslår i detbetänkande som nu behandlar bifall dll regeringens förslag om attvattenkraftverk ej får byggas samt att vattenreglering eller vattenöverledningför kraftändamål ej får utföras bl. a. inom 'vattenområde. I en modon i anslutning till nämnda proposition har jagoch föreslagit att ett biflöde inom Vindelälvensvattenområde, nämligen , skulle undantas. Den främsta anledningen tilldetta vårt förslag är att tillförsäkra en fortsatt drift av malmfyndigheten iLaisvall i kommun i . Denna fyndighet är belägen påömse sidor av . Brytnirigen av fyndigheten befinner sig för närvarandei ett slutskede, eftersom den geologiska livslängden med nuvarande produktionsvolymerförväntas upphöra om . Erfarenheterna från tidigare gruvnedläggningar visar attden ekonomiska livslängden för en gruva är betydligt kortare än den geologiska,varför man En lag om hushållning med naturresurser har allanledning att befara att en nedläggning av Laisvallgruvan icke ligger såfjärran i tiden som . En nedläggning av Laisvallgruvan kommer för den berördakommunen att medföra katastrofala konsekvenser. Så gott som samtligaindustrisysselsatta i kommunen är direkt eller indirekt beroende av sysselsättningeni gruvan. Laisvallgruvan är således ur sysselsättningssynpunktviktigare för kommun än vad exempelvis är för , Borlängeoch eller exempelvis vad är för och andra orter.Gruvan är också viktig när det gäller sysselsättningstillfällen inom andraområden, inte minst vid i , där malmen slutförädlas.Omfattande arbeten pågår för att såväl på kort som på lång sikt tillförsäkrafortsatt existens av gruvverksamheten i . Av de långsiktiga åtgärderna utgör ett tillvaratagande avmineraliseringen under en av de mest intressanta. Dettaskulle då ske genom dagbrottsbrytning och en förbiledning av älven vid.sidan avdagbrottet. Man skulle alltså flytta älvfåran. Genom de beräkningar som gjortshar detta projekt på grund av de kostnadskrävande insatserna visat sig varaföga ekonomiskt försvarbart. Ett annat alternativ har därför aktualiserats, nämligenett överledande av en del - jag vill betona en del - av vatten tillSkellefteälven. En sådan överledning skulle förutom att den förlängdegruvdriften med minst ett tiotal år och därmed ge åtskilliga byggjobb underlika även ge ett icke föraktligt energitillskott till låg kostnad.Detta skulle ske med en liten påverkan på miljön. Vi har i motionen ansett atten samhällsekonomisk kalkyl kan motivera en kombination av överledning ochfortsatt gruvbrytning. Med fyra rader i betänkandet avvisar bostadsutskottet vårmotion med motiveringen att man har förståelse för motionärernas ambitioner atttillskapa sysselsättning i men att intresset av att bevaraVindelälven väger tyngre. Vår ambition var att slå vakt om befintligasysselsättningstillfällen. Vår ambition är också att bevara , ty enöverledning av en del av vatten hade knappast varit märkbar iVindelälven. Detta hade ett närmare studium kunnat visa. Låt mig deklarera att det beslut somriksdagen nu kommer att fatta rimmar illa med vad industriministern sagt idebatter orn regionalpolitiken. Han har vid ett flertal tillfällen hävdat attregionalpolitiken inte ensam kan ta ansvaret för att vi skall kunna uppnå en balanseradregional utveckling och skapa likvärdiga förutsättningar för befolkning ochnäringsliv i alla delar av vårt land. Han har hävdat att det är helt orimligtatt begära att man med regionalpolitiska insatser skall kunna reparera vadandra politikområden eventuellt ställt till med. Andra polidkområden har ettansvar för att vi skall uppnå en balanserad regional utveckling. Jag har inget yrkande i anslutning till vår motion, menjag vill uttala en förhoppning om att är beredd att positivt prövaåtgärder som kommer att bli nödvändiga, eller egentligen redan nu ärnödvändiga, för denna hårt prövade bygd. Detta verifieras också avlänsarbetsnämnden i länet som i sin rapport om arbetsmarknadsutsikterna införden kommande vintern säger - på grund av planerade nedskärningar av antaletanställda i gruvan i - att möjligheterna att skapa nyaarbetstillfällen i bedöms som mycket begränsade om ej särskildainsatser vidtas. Avslutningsvis tänkte jag något beröra mineralbrytningeninom de obrutna fjällområdena. Vissa reservationer i betänkandet som berördenna skulle, om de antogs av , omöjliggöra all mineralprospekteringinom dessa områden. är det endast om mycket starkasamhällsintressen talar för gruvdrift inom de obrutna fjällområdena somgruvdrift kan medges. Detta föreslås gälla även fortsättningsvis. Enförutsättning är dock att brytningen genomförs på ett sådant sätt att områdetstillgänglighet ej ökar väsentligt och att skadan från natursynpunkt blir liten.Prospektering kan dock bedrivas inom huvuddelen av området. Prospekteririg ärdock en långsiktig och mycket kostnadskrävande verksamhet. De begränsningar somnu finns inom de obrutna fjällområdena gör att gruvföretagen inte är bereddaatt starta stora dyrbara prospekteringsprojekt inom dessa områden. Även omundersökningarna är lyckosamma och resulterar i nyfynd av normalt brytvärdamalmer är risken påtaglig att tillstånd för brytning ej medges. Ungefär hälften av den ur prospekteringssynpunktintressanta berggrunden i t. ex. kommun ligger inom de obrutnafjällområdena. De fynd som gjorts tyder på att malmpotentialen är höginom dessa områden. Det är av vitalt intresse för sysselsättningen i Norrbottenatt nya fyndigheter kan hittas och tas i drift. Jag hade därför gärna sett atten översyn hade gjorts av de restriktioner som finns för gruvbrytning inom deobrutna fjällområdena för att därigenom få till stånd en aktivare prospekteringinom dessa områden. Vidare bör man klarare än nu precisera de villkor manställer på gruvföretagen och inte ange dem i allmänna ordalag. Om villkor av olika slag även skall firinas börstatliga stöd ges till de företag som har så goda idéer och uppslag att de villgenomföra prospekteringskampanjer inom de obrutna fjällområdena. Det här är enkonsekvens om man önskar att både bibehålla speciella villkor för gruvbrytningoch få dessa områden undersökta ur malmgeologisk synpunkt. Enligt mitt förmenande finns det inget annatlän där det föreligger sä stora områden som är belagda med olika former avrestriktioner som och då speciellt fjällkommunerna. När man passerar kommungränsen till dessa fjällkommunerkommer man snart till den s. k. odlingsgränsen med dess restriktioner. Efterdet kommer man till den s. k. skogsodlingsgränsen med dess restriktioner. Nästagräns är gränsen för de s. k. obrutna fjällområdena innan man når norskagränsen. Därutöver har man gränser för naturreservat och nationalparker medallt vad det innebär. Frågan är därför: När passerar man toleransgränsen medalla dessa gränser? En lag om hushållning med naturresurser m. m. AnL 142KARL (); Jag har inte tänkt beröra några enskildaområden, utan jag skall uppehålla mig vid principerna kringnaturresurslagen, dvs. jag skall litet grand motivera varför det behövs en naturresurslag.Jag En lag om hushållning med naturresurser m. m. skall talaom varför det föreliggande förslaget egentligen borde avvisas men även varförjag ändå tycker att förslaget skall antas. Varför behöys det egentligen en naturresurslag? Jag uppfattningen att det är nödvändigt att reglera förhållandet mellan människa och natur. Vi som lever tillhör den första generation som verkligen kan hota naturen. Vi är de första som har kunskap, ekonomi och teknik för att överskrida naturens toleransgränser. Därför är det angeläget att man sä småningom antar en mer ekologisk grundsyn, dvs. en helhetssyn på förhållandet mellan natur, människa och samhälle. Vad innebär en sådan ekologisk grundsyn? a. innebärden att vi måste hushålla med naturresurser. Detta hushållningsmål har treolika aspekter. Den ena är försörjningsaspekten. Om naturtillgångarna skallräcka till alla människor krävs det hushållning. Den andra aspekten är uthållighetsaspekten. Vi måste , när vi utnyttjar naturresurserna, ta hänsyn till kommande generationer somockså har behov av samma naturresurser och kanske, eller snarare alldelessäkert, ett ännu större behov av dessa resurser. Den tredje aspekten är de negativa sidoeffekterna, ellermiljöeffekterna, vid utnyttjande av naturen och naturresurserna. De uppstårbåde vid utvinnandet av naturresurserna, vid omvandlingen av dem, vidanvändningen av dem, och vid resthanteringen av det som blir över. måstekomma ihåg att det inte bara är avfallet i samband med produktion ellerutvinning som innebär miljöproblem, utan det är också innehållet ides. k.nyttigheter-na som vi producerar som sa småningom hamnar på soptippen. Jag kommer då till frågan; Är det förslag som föreliggerdet som behövs? Svaret är egentligen ganska entydigt - det är det inte. Detfinns flera argument mot att anta en naturresurslag ay den form som vi harframför oss på bordet . Detta beror bl. a. på att det föreliggandeförslaget till naturresurslag i stora stycken innebär en framskrivning av denfysiska riksplaneringen, låt vara inte fullt så mycket som man från moderateroch folkpartister kräver att det skulle vara. De har i sina reservationerframfört synpunkten att det skulle räcka med en fysisk riksplanering. Men ävenlagförslaget har naturligtvis den här typen av brister. Detta framgår väldigttydligt om man läser 2 kap. 1 §.