prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta är ett märkligt påstående, för dessa två meningarstår emot varandra. Det leder fram till en fråga: Behövs det särskildenergitillförsel eller inte? Det tycker jag att skallfundera på och reda ut. Den andra frågan gäller direktverkande el. Vad äregentligen problemet? Är problemet de tillkommande husen eller är det denbefintliga stocken? spelade upp ett stort nummer kring detta ochhävdade att socialdemokratin hade vilsefört husägarna. Den upprördheten tyckerjag att skall fundera på tillsammans med . Han hävdade att vi socialdemokrater hade ett stort ansvarsom hade lurat 400 000 småhusägare in i denna olycka, för attanvända ord. har ungefär en tjugofemtedel av denna stocktillkommit. Om det nu vore så allvarligt som påstår att det är,varför skedde då ingenting tidigare, åren t. ex.? Jag villhävda att problemet inte är de tillkommande småhusen med direktverkandeelvärme, utan problemet är, precis som mycket riktigt påstod, debefintliga småhusen med direktverkande el. Den tredje frågan riktar jag främst till BirgittaHambraeus. Hon sade i sitt huvudanförande att PBL fördröjer och hindrar enteknisk utveckling. Jag tycker att det hade varit hedervärt om BirgittaHambraeus hade gett något exempel på vad det är i denna nya plan- och bygglagsom skall fatta beslut om som hindrar den tekniskautvecklingen. Ennyplan-och bygglag, m. m. 80 (): Jag vill gärna hålla med Per att uttrycket i vår reservation blivit något felaktigt. Vi skulle i ställetha skrivit: behövs ingen särskild värmeanläggning. När man i vanliga fall bygger ett småhus räknar man med ensärskild installation av uppvärmningssystem. Men bygger man enligt den modelljag har tittat på, nämligen hus, behöver man bara några småelradiatorer som kan köpas i och den vanliga eldstaden, som inte brukarräknas som ett uppvärmningssystem eftersom man har den för trivselns skull.Alltså stämmer det att detta hus inte har någon särskild installation förenergitillförsel för uppvärmning. Det är byggt enligt knepiga metoder som integör detta nödvändigt. Eftersom irite är härnu vill jag gärna bemöta det som Per anmärkte på i replik. Det är oansvarigt av socialdemokraterna att inte nu äntligen komma till skott när det gäller större restriktioner för direktverkande elvärme. På valsedeln i folkomröstningen om kärnkraft stod det att det skulle råda yttersta restriktivitet. har jag i mitt huvudanförande visat att tekniken vid byggandet av hus har nått betydligt längre än vad som krävs enligt gällande bestämmelser. Då kan man inte påstå att man befrämjar yttersta restriktivitet. Jag anser att om man hade följt upp sitt löfte, skulle man i ha sett till att kravet,för att få installera direktverkande el i nya hus, var att den teknik som finnsockså skulle användas. 81PER (): Jag blev väldigt glad när med att säga att det blivit något felaktigt skrivet i reservationen.Jag tänkte att nu kommer den slutliga bekräftelsen på att detta dimmiga talskall upphöra och att vi skall kunna föra en diskussion utifrån deförutsättningar som är för handen. Men så blev dess värre icke i fortsättningenfallet. definierade enkelt och lättvindigt bortde energitillförselanläggningar som huset faktiskt har. Jag råkar ha besöktMats . Jag vet vilka möjligheter han har att värma upp sitt hus. definiera bort vad som faktiskt finns för att tjäna detta syfte gårBirgitta ekvation ihop, annars inte. Jag måste komma tillbaka till min sista fråga: Vad är deti PBL-förslaget som förhindrar en teknisk utveckling? AnL 82 (): Den tekniska utvecklingen främjas om manfaktiskt använder den teknik som finns. P. O. har gjort en utredningåt om behovet av att skärpa bestämmelserna. Vad han borde vara En ny plan- och bygglag, m. m. Prot.1986/87:36 bekymrad över är väl att han inte har förmått att föra fram de kravsom är möjliga att ställapå den tekniska utvecklingen. Plan-och bygglagen skulle ~ alltså kunna underlätta denna utveckling. Men man hållersig på en väldigt oambitiös nivå. För övrigt tycker jag inte att det är fråga om någotdimmigt tal. Det finns i sinnevärlden hus - P. O. har t. o. m. besöktdem - som inte har någon särskild installation för värme. Man kan inte påståatt en trivselbrasa, motsvarigheten till en öppen spis, är en värmeinstallationeller att två tre små elradiatorer som man köper på är ett värmesystem.Framför allt är detta en ekonomisk fråga. Man har kunnat bygga husen likabilligt eller billigare än vanliga hus och ändå har man inte någon som helstkostnad för uppvärmningen. Det är detta som är poängen. P. O. försökergenom att märka ord dribbla bort något väsentligt. Socialdemokraterna harsläppt sin ambition när det gäller nya hus och hårdare krav på direktverkandeel. Ansvaret för det kan ni inte slippa undan genom att anklaga oss för attuttrycka oss dimmigt. AnL 83 PER (): Jag är glad över att idetta sammanhang kan tänka bort två tre elradiatorer - möjligen gör hon det föratt de är köpta på , vilket hon envist upprepar trots att det inte harmed saken att göra. Det leder mig fram till frågan: Skall vi inte räkna två treradiatorer som ett uppvärmningssystem? Hur många radiatorer måste vi ha innandet blir ett uppvärmningssystem? Tala om det för oss, ! Det är riktigt att det är ett energipolitiskt problem isig att ha direktverkande el. Men om man har identifierat detta problem ochsamtidigt ett annat som är 75-100 gånger större, skäms jag inte för att jag harägnat mig åt det större problemet och i någon mån har bortsett från det lilla.Ni ägnar er åt en detalj i det hela som inte är betydelselös, men detbetydelsefulla är att hitta lösningar för de 500 000 småhus som hardirektverkande elvärme. Jag återkommer till min begäran omen precisering av vad i den nya plan-och bygglagen som utgör ett hinder för dentekniska utvecklingen. AnL 84BIRGITTA (): Det blir ett hinder när man inte genombestämmelserna ger människorna råd beträffande möjligheterna att installera denbästa möjliga tekniken. Om man kallar två eller tre små elradiatorer på vardera300 watt för ett uppvärmningssystem, har man verkligen glidit i fråga omdefinitionerna. När man bygger ett småhus kostar ett uppvärmningssystem ivanliga fall åtminstone . Det skall vara en panna. Det kanske skallvara vattenburen värme osv. Det är vad jag kallar ett uppvärmningssystem. Någrasmå kaminer som motsvarar vad man kan köpa i handeln är ingetuppvärmningssystem. Det är alltså en definitionsfråga. Det viktiga här, som P. O. glider undan, är attnär vi nu står i begrepp att bygga nya hus fortsätter ni på en ambitionsnivåsom är betydligt lägre än vad den tekniska utvecklingen ger möjlighet till.Självfallet ärdet ett jätteproblemmed de hus som vi redan har, men det kan inte försvara att man fortsätter attbygga hus med direktverkande el utifrån en teknik som är betydligt sämre än denvi skulle kunna använda utan ökade kostnader för husägaren när han byggerhuset och framför allt till betydligt lägre kostnader för att hålla huset varmtunder husets fortsatta livstid. AnL 85 PER (): Det är möjligt att jag har missförstått fruHambraeus. Jag trodde faktiskt att hennes inställning var ett totalförbud fördirektverkande el. Men när hon säger att ett par tre elradiatorer inköpta påKonsum inte skall räknas måste det rimligtvis leda fram till frågan: Hur mångaelradiatorer skall man köpa innan de får räknas? Det svar som jag fick på min fråga vad i plan- ochbygglagen som hindrar den tekniska utvecklingen var att det saknas råd ochanvisningar i lagtexten. Det är en lag som vi nu behandlar. ochjag är förmodligen helt överens om att det är andra organ som skall skötarådgivningsverksamheten. Att man i det här lagsammanhanget tar fram avsaknadenav råd och anvisningar som ett hinder för den tekniska utvecklingen tycker jagär upplysande. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(avslag på propositionen) Först biträddes reservation 1 av m. fl. imotsvarande del med 65 roster mot 42 för reservation 2 av ochKarl-Göran Biörsmark i motsvarande del. 190 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 190 röster mot64 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 42 ledamöteravstod från att rösta. 8 (regler om bebyggelsemiljöns utformning m. Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot 14 förreservation 3 av . 97 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (skärpta krav för installation av direktverkandeelvärme) Utskottets hemställan bifölls med 143 röster mot 48 förreservation 4 av . m.fl. 105 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 11 (byggnadsmaterial som kan orsaka allergi) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 15 förreservation 5 av . 105 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 12 (förråd för förvaring av rotfrukter m. Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 17 förreservation 6 av . 106 ledamöter avstod från att rösta. Ennyplan-och bygglag, m. m. Prot.1986/87:36 26november 1986 Mom. 13(minimiyta för bostadsrum m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avTore bifölls med acklamation. Mom. 16 (varsamhetsaspekten vid ombyggnad) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 15 förreservation 8 av . 105 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 19 (tillgänglighetskravet) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 15 förreservation 9 av . 104 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 20 (lättnader i tillgänglighetskravet) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 34 förreservation 10 av . och . 105 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 22 (tillgänglighetskravet i samband med ombyggnadm.m.) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 15 förreservation 11 av . 105 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 23 (tillgänglighetskravet när ombyggnad ej planeras) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 28 (tillämpningsföreskrifter rörande nybyggnad m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 175 röster mot 16 förreservation 13 av . 106 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 34 (reglering av byggnaders användning förhandelsändamål m. Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 36 förreservation 14 av . och . 106 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 37 (samråd vid upprättande av detaljplan m. Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 15 förreservation 15 av . 101 ledamöter avstod från att rösta. 39 (reglerna om underrättelse om utställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 53 (friytor för lek och utevistelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 57 (ansökningshandlingar i bygglovsärenden) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 15 förreservation 19 av . 105 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 59(hyresgästinflytande enligt bostadssaneringslagen) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 15 förreservation 21 av . 107 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 64 (planeringsbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 174 röster mot 17 förreservation 22 av . 105 ledamöter avstod från att rösta. Behandlingen av övriga på föredragningslistan upptagnaärenden A/ow. 65 (granskning m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 15 förreservation 23 av . 106 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 67 (skyldighet att ingripa vidolovligt byggande) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 34 förreservation 24-av . och . 106 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 68 och 69 (byggnadsavgift och särskild avgift som en del av sanktionssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKjell A. och - bifölls med acklamation. Mom. 75, 79 och 80 (ersättning till följd av vägradrivning, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avTore -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 §Behandlingen av övriga på föredragningslistan upptagna ärenden AnL 86 TREDJE VICE TALMANNEN: I enlighet med rekommendation av talmanskonferensenföretas inte något ärende till avgörande efter . Av talarlistanför följande ärenden framgår nu att det inte blir någon ytterligare votering . Det beslut om samlad votering som fattats rörande finansutskottetsbetänkande 6 och bostadsutskottets betänkande 3 utvidgas därför till attomfatta även övriga ärenden på föredragningslistan som hinner debatterasfärdigt före . Morgondagens sammanträde, som börjar , inleds medvotering, varefter följer eventuellt återstående ärenden. Ärendebehandlingenavslutas dock , då frågestunden börjar. Om inte heller då allaärenden har hunnit avgöras, uppskjuts behandlingen av återstående ärenden tillnästa vecka. Prot.1986/87:36 Jag vill slutligen erinra om attarbetsplenum fortgår utan middags- 26november 1986 uppehåll. 6 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts den 25november 1986/87:114av () till kommunikationsministern om extra medel förvägbyggnad i : Schaktentreprenörer ochåkerinäringens företrädare i har informerat Västerbottensriksdagmän om den situation näringarna kommer att befinna sig i under kommandevinter. Vid informationen redovisades planering och detkonstaterades att anslagen till vägbyggande minskats på ett oroande sätt.Stora delar av länet har dessutom låg bygg- och investeringsverksamhet istörsta allmänhet. Detta innebär att kapital i form av maskiner inte kommeratt kunna utnyttjas och att arbetslösheten i länet ökar till en än högre nivåunder kommande vinter. är det väl känt att stora delar av länsvägnätetär i behov av upprustning. Vägar behöver förstärkas och asfaltbeläggas. Svagabroar som begränsar transportvikten måste byggas om till att tåla högrebelastningar. Av informationen framgick vidare att färdiga planer finnsupprättade som gör att viktiga vägbyggen kan sättas i gång . Det ärav stor betydelse för skogsbruket, bergsbruket och andra näringar samt förbefolkningen att dessa investeringar kommer till stånd. Enligt min mening är det av stor vikt att ett kraftfulltinvesteringsprogram för vägar och broar kommer länet till del under kommandevinter. Det är dålig samhällsekonomi att dyra maskiner skall stå outnyttjadeoch att människor blir arbetslösa som behovet är stort när det gälleratt förbättra länsvägnätet. Jag vill med anledning avovanstående fråga kommunikationsministern om han är beredd att medverka tillatt erhåller extra medel för vägbyggnad. 7 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1986/87:207av () fill utrikesministern om åtgärder mot förföljelse avjudar i : Judarna i har det svårt. Endrastisk nedgång av beviljade utresetillstånd innebär attemigrationen nästan upphört. Svåra förhållanden rapporteras där judar anklagas,mister sitt arbete och ofta sätts i fängelse eller arbetsläger. I ett närgånget dokumentärprogram i televisionkunde man i går i programmet Magasinet exemplifiera att svåra övergrepp skermot oskyldiga medborgare. Allt talar för att det sker brott mot internationellakonventioner där rätten att lämna sitt land åsidosätts. Rapporter omförföljelser mot enskilda judar och deras familjer kommer i en allt stridareström. Medanledning härav vill jag till utrikesministern ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att underlätta sovjetiska medborgares emigration, för attförföljelser av judar i förhindras och för att mänskliga rättigheter kanupprätthållas? 1986/87:208 av i (s) tillkommunikationsministern om trafikförbindelserna över : 1 ett pressmeddelande konstaterarkommunikationsdepartementet att klart slagit fast sin positivainställning tiW fasta förbindelser över . Statssekreteraren hänvisartill debatten i kammaren . I trafikutskottets betänkande 1986/87:3 talas inte omfasta förbindelser utan om förbindelser, och det var detta beslutadeom. Enligt snabbprotokollet från debatten uttalades stor tveksamhet till detmaterial som ligger till grund för förhandlingarna med danskarna (ÖD:s rapport1985) om förbindelserna över . Vid riksdagsbehandlingen av nämnda betänkande krävdes bl.a. att man förutom uppdatering av de miljömässiga konsekvenserna även måsteundersöka de ekonomiska förutsättningarna, de arbetsmarknadspolitiskakonsekvenserna samt göra en klar redovisning av hur mycket längre vägen blir omfasta förbindelser skall användas för att komma till , t. ex. Jag vill därförfråga: Har kommunikationsministern noteratden ändrade terminologin i trafikutskottets betänkande och kommerkommunikationsministern att ta hänsyn till de krav som framställdes i kammaren? Redogörelse i budgetpropositionen för fördelningspolitiskakonsekvenser 1986/87:209 av () till socialministern omåtgärder för att förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna: Enligt uttalanden som gjorts av bl.a. finansminister skall den s. k. engångsskatten användas dllatt förbättra situationen för de sämst ställda pensionärerna. De s. k.undantagandepensionärerna, som saknar såväl ATP som pensionstillskott, är deutan tvivel sämst ställda pensionärerna. Jag villmed anledning av detta fråga statsrådet : Vad avser regeringen vidta föråtgärd när det gäller dessa, de sämst ställda pensionärerna? 1986/87:8 om granskning avriksdagens förvaltningskontors verksamhet (redog. 1986/87:5). Utskottets hemställan bifölls. 9 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1986/87:3 om redogörelse ibudgetpropositionen för fördelningspolitiska konsekvenser. Redogörelse i budgetpropositionen för fördelningspolitiskakonsekvenser AnL 87 (): När jag nu tar till orda om ett enigtbetänkande, är det därför att finansutskottet har ställt sig bakom kravet i enenskild motion från riågra moderata ledamöter att regeringen i sinapropositioner skall redovisa de fördelningspolitiska konsekvenserna av deåtgärdsförslag den framlägger för . Det är inte bara det att ettsådant ställningstagande från utskottets sida är ovanligt - genom att dennamoderatmotion, väckt , blivit tillgodosedd kommer riksdagenatt få ett mycket bättre underlag för sina ställningstaganden än ,vilket vore synd aft låta gå oförmärkt förbi. Jag kanske får tillägga att första namn på den härmotionen var vice talman , vilket naturligtvis i hög grad harbidragit till framgången. Enligt motionen bör regeringen i samband med att den avgerpropositioner redogöra för vad olika statliga stödåtgärder, normer ellerskatteregler betyder för ekonomin hos olika hushållstyper under skildaboendeförhållanden, i skilda regioner osv. Utskottethar gett motionen en ingående behandling och bl. hearingsmed företrädare för och expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi. Vi har fått redogörelser för det material som redan finnstillgängligt och för möjligheterna att efter hand tillhandahålla ett alltbättre material som underlag för beslut. Utskottet påminner också om att det under den borgerligaregeringsperioden påbörjades ett arbete för att utveckla en beräkningsmodellför fördelningsstudier, som efter det ytterligare utvecklingsarbete som pågårbör kunna utnyttjas i detta sammanhang. Utskottets sammanfattande slutsats är denna:"Regeringen bör därför i budgetpropositionen eller i andra proposifioner,där åtgärdsförslag lämnas, allteftersom tillförlidiga mätmetoder utvecklasredovisa de fördelningspolifiska effekterna av dessa förslag, framför allteffekterna av förändringar i skatte- och transfereringssystemen." Jag har inget annat yrkande än utskottets,nämligen att detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Redogörelse i budgetpropositionen för fördelningspolitiskakonsekvenser AnL 88ARNE GADD (s): Jag vill i kammarens protokoll få inskrivetatt helt korrekt har redovisat vad som förevarit ifinansutskottet. Det är inget tvivel om att vi socialdemokrater blev litetgrand förvånade över detta moderata samlingspartiets intresse förfördelningspolitiken, och vi ställde oss frågan: Är de ute i ärliga avsikter?Men det finns ju ingen anledning att inte tro på människorna. har moderata samlingspartiet, ,och kommunisterna återupprepat synpunkter somfaktiskt framfördes av finansutskottet i det härsammanhanget. Något speciellt nytt är det alltså inte. Är det ett systemskiftesom har skett, så är det ett systemskifte inom moderata samlingspartiet. Mensom Rellingen sade -herr talmannen vet vad det var, så vi tar inte det tillprotokollet. AnL 89 (): Jag kan också intyga att jag för en gångsskull har fått höra en helt riktig beskrivning från av vad somförevarit under finansutskottets arbete. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottefs hemställan bifölls. 1986/87:4 om lokalanvändning vidmyndigheter med eget lokalhållningsansvar (förs. 1985/86:16), 1986/87:5 om bedömningen av denekonomiska utvecklingen och 1987 (skr. 1986/87:33) samt Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 1986/87:13 om godkännande av en internationell konvention rörande systemetför harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, m. m. 1986/87:53). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 11 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1986/87:6 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen (1956:236) (prop.1986/87:28), 1986/87:3 om en lag om hushållning-med naturresurser m.m. (prop. 1985/86:3), betänkande 1986/87:5 om vissakyrkliga frågor och 1986/87:6 om beskattningen vidavyttring av andelar i avkastningsfonder (prop. 1986/87:40). AnL 90 TREDJE VICE TALMANNEN: Dessa betänkanden debatteras i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum vid morgondagens sammanträde. Först upptas finansutskottetsbetänkande 6 om föriängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen AnL 91 (): Vid inledde jag motsvarandedebatt om prisregleringslagens tillämpning på följande sätt - jag citerar migsjälv: "Så är det åter dags för den socialistiska riksdagsmajoritetenstomma ritualhandling att förlänga prisregleringslagens tillämpning med ett år.Det har skett i följd." Jag kan upprepa samma ord med denändringen att det nu är femtonde gången i rad. Jag tror inte att jag behöver närmare utveckla varför denåtgärd som regeringen och finansutskottets majoritet föreslår attvidta är helt onödig. Det går helt enkelt inte att bestrida att regeringen harprecis lika stora möjligheter att tillgripa prisreglering oavsett om riksdagenhar förlängt lagens tillämpning eller ej. Så är det. Det går inte att förnekadet. Därmed blir åtgärden som sagt helt onödig. Jämfört med de motiv som det ansvariga statsrådet anfördeförra året har tillkommit att prislagsutredningen väntas avlämna sittbetänkande vid årsskiftet1986-1987.1 den borgerliga reservationen till utskottets betänkande påpekasatt en pågående utredning inte gärna kan vara ett skäl för att sätta enberedskapslag i tillämpning - en åtgärd som egentligen förutsätter att riketbefinner sig i krig eller krigsfara eller i ett allvarligt ekonomiskt krisläge.Men man hänvisar alltså till en pågående utredning som väntas avslutas inomkort. Den socialistiska utskottsmajoriteten har heller intetagit fasta på detta argument - det får man säga till dess försvar - utan har istället anfört att det eftersträvade beslutet från sida i vissa fallkan underlätta för regeringen att skapa stabila förutsättningar och ökatilltron till den ekonomiska politiken. Detta sägs i en enda mening, och någraförsök att bevisa påståendets riktighet förekommer inte. Jag har funderat pådet där och vill fråga , som skall vara utskottets talesman senarei debatten: På vad sätt kan en helt onödig åtgärd bidra till stabilaförutsättningar och ökad tilltro till den ekonomiska politiken? Ett annat resonemang som förs av utskottsmajoriteten i årliksom , men som regeringen försiktigtvis aldrig antytt, är attstatens pris- och kartellnämnd med prisregleringslagen i tillämpning får ökadtyngd i sin prisövervakande verksamhet gentemot företagen. Påståendet ärnaturligtvis felaktigt, eftersom SPK kan aktualisera frågan om direktaingripanden hos regeringen och få dem verkställda utan tidsutdräkt, även omlagen inte i förväg skulle vara satt i tillämpning. Det är alltså i denmeningen helt innehållslöst. I detta motiv finns ändå ett otäckt inslag av hot somluktar utpressning.