prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är klart att nya problem uppstår, men vi är medvetna om detta. Vi har tagit ställning för eleverna. Vi anser attregeringskansliet riied hela sin apparat till förfogande bör kunna ge förslagtill hur man skall bemästra dessa problem och inte överlämna dem till oss medde avsevärt mindre resurser ett partikansli i har till sittförfogande. Vår inställning är klar. Eleverna skall skyddas från den situationsom råder : Lärarna tas ut till fortbildning här, där,, allt medan vikarierna passerar revy i klasserna. När det gäller förslaget om hur SÖskall klara det nationella utvärderingsprogrammet och proven vill jag påminnaom att SÖ äskar om och att regeringen vill anslå . Vi tycker man får klara sig med det som man får ytterligare fördessa speciella inslag. T. ex. får man kanske gå något långsammare fram när detgäller utvecklingen av det nationella utvärderingsprogrammet. 124MARGARETA (): Herr talman! sade att den fria obundnaforskningen skulle gynnas genom att man flyttar bort 5 milj. kr. missförstodmig om han trodde att jag hävdade att vi skulle ta bort pengarna. Däremot skall forskning avse den utbildning som SÖ har atthandlägga. Så ostyrd och helt fri är ju inte forskningen, då någon annan avgörpå vilka områden forskningen skall ske. 1 det här fallet är ju forskningen tillför att man skall få fram bra ramar för hur utbildningen skall se ut i landet.De pengar som hänvisar till för detta program är ju SÖ:s totalaram på detta område, och den innehåller fler områden än det nationellavärderingsprogrammet och komvuxplanen. Om igen vill jag säga något om fortbildningen. Om ni nu äröverens om att det finns vissa problem i detta sammanhang, varför då inte väntatills det kommer överväganden och förslag, ? Ni säger ingentingi er reservation om att ni är villiga att avvakta utan ni säger att "såvälnuvarande som kommande fortbildning bör förläggas till tid då undervisning intepågår". Det bör ju innebära att den nuvarande fortbildningen som lärarekanske befinner sig i i stället bör förläggas till annan tid. Det handlarinte om att den skall förskjutas. Det faktum att vi inte skulle diskutera lärarutbildningenhär betyder inte att ni inte gärna får försvara den och tala om hur ni skallreda ut frågan om handledarutbildningen. Detta tar ni upp i reservation 3tillsammans med . Det vore mycket intressant för oss att få veta omde elever som skall starta sin lärarutbildning har att se fram emot någrahandledare i eller inte. Anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. 125YLVA (): När det gäller fortbildningen vill jag sägaföljande. Nej, vi vill inte vänta med att ge till känna vilken inriktning somvi anser att denna arbetsgrupp skall ha. Det är fråga om utomordentligt storaproblem, och vi tycker att det är angeläget att klart säga ifrån att det intefår vara på detta sätt i fortsättningen. Man får naturligtvis vänta en termin,men den fortbildning som kommer att starta bör definitivt inte varaupplagd på det sätt som den är . Det är därför vi vill säga ifrån attelevernas rätt till undervisning först och främst skall skyddas i detta fall. 126 (): Jag skall be att få läsa upp ett citat. betänkande står några rader som och moderatasamlingspartiet har reserverat sig emot, nämligen: "Enligt vad utskottet har inhämtat skall de avmotionärerna aktualiserade problemen rörande fortbildningen övervägas under denfortsatta beredningen inom ," Detta har man alltså reserverat sig emot. Man kan inteställa sig bakom att detta skall beredas utan i stället säger man att"såväl nuvarande som kommande fortbildning bör föriäggas till fid dåundervisning inte pågår". Man vill att det skall ske nu direkt, och dettycker jag är ett konstigt sätt att bereda frågor på. Svensk undervisni/ig i utlandet, specialskolorna m. m. 127YLVA (): Skillnaden mellan detsom reservanterna, dvs.vi i och , säger när det gäller fortbildningen och detsom utskottsmajoriteten har skrivit i betänkandet är ju att utskottsmajoriteteninte är villig att klart säga ifrån att fortbildningen skall förläggas tillicke undervis-ningsbunden tid. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:13 om anslag till svenskundervisning i utlandet, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade att debatten i fråga omdetta betänkande skulle vara gemensam för samtliga punkter. Svenskundervisning i utlandet, specialskolorna m. m. 128 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 13behandlas anslag fill svensk undervisning i utlandet, m. m. har i sin anslagsframställningföreslagit en utökning av antalet kurser i korrespondensundervisning samt ikompletterande svensk undervisning. Moderata samlingspartiet anser att det ärviktigt att barn till utlandsarbetande svenskar får en undervisning av högkvalitet. I avvaktan på resultatet av SÖ:s översyn av statsbidragssystemetföreslår vi i enlighet med SÖ:s förslag ett med . Jagyrkar bifall till reservation 1. I motion 1986/87;Ub347 av att hos regeringen anhåller om förslag till hur BräckeÖstergärd i kan utvecklas till ett nationellt kunskaps- ochresurscentrum för undervisning av svårt rörelsehindrade elever i grundskolan.Jag förutsätter att i sitt anförande kommer att närmareutveckla de omständigheter som ligger till grund för yrkandet. Jag nöjer mighär med att anföra att de uppgifter som kommit utskottet till del underärendets behandling gjort att moderata samlingspartiet ställer sig bakomyrkandet i motionen. ''ed det anförda, herr talman, yrkar jag bifall också tillreservation 3 i utbildningsutskottets betänkande nr 13. 129 (); Många svenskar arbetar utomlands, anställdaav svenska företag, SIDA eller olika missions- och hjälporganisationer. Deflesta har också sin familj med sig. Barnen skall då ha svensk undervisning. Formernaför statsbidragen har tillkommit efter två större utlandsskoleut- redningari mitten av 1960- resp. . Mycket har dock förändrats, och de bidragsom från början var tänkta att ge full täckning har urholkats väsentligt. Svenska utlandsskolors förening har genom en enkät blandutlandsskolorna fått en översikt som visar att endast avskolornas totala budget utgörs av statsbidrag. har ytterligare en översyn gjorts, och enremissbehandling pågår. Vi vet att remissarbete och senarepropositionsskrivning tar tid. Vi anser därför att redan nu borde göranågot för att förbättra utlandsskolornas villkor. SÖ har föreslagit en delförbättringar. Vi vet att utlandsskolornas biblioteks- och läromedelsresurserpå många håll är ytterligt knappa. Deras verksamhet har när statsbidragenständigt urholkas svårt att hålla den kvalitet som är önskvärd. I väntan på en proposition förslår vi att ytterligare 2milj. skall anslås till utlandsskolornas verksamhet. har också reserverat sig tillförmån för att regeringen skall komma med ett förslag till hur Östergårdi skall kunna utvecklas till ett statligt resurscenter förrörelsehindrade barn. Resurscentra finns för bl. a. syn- ochhörselskadade elever och fyller en mycket viktig funktion, därför att man dit kankoncentrera specialistkompetens och andra resurser som krävs för en effektivundervisning och vård. Sammanfattningsvis, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 3. Svensk undervisning i udandet, specialskolorna m. m. 130VIOLA (vpk): Vi ser det som mycket positivt att vår motionfrån om hur man kan ge möjligheter att utvecklastill resurscentrum för elever med rörelsehinder har följts upp av enfolkpartimotion. Handikapp är inte ett statiskt tillstånd. Både förmåga ochkrav kan skifta från tid till annan. Framför allt är det den omgivande miljönsom avgör graden av s. k. handikapp. Det handlar om samhällets insatser ochvilja att ta bort alla de hinder som står i vägen för den enskildes möjligheteroch rätt fill människovärde. Det fanns en fid då människor med funkfionshinder heltenkelt anpassade sig till det liv som bjöds dem. Så är det inte längre. I dagställer han eller hon som vuxen krav på sin rättmätiga plats i samhället. Detkan gälla arbete, rätten till en egen bra bostad eller möjlighet att delta ikultur- och föreningsliv. Tyvärr återstår det mycket att göra innankraven uppfyllts. En av de viktigaste grupperna i samhället är de barn ochungdomar som drabbats av olika slag av handikapp. har gettmöjligheter att just undanröja hinder. De rörelsehindrade elever frånVästsverige som bor och får undervisning där får chansen till självtillit, ochde löper mindre risk att misslyckas i skolan. Det behövs skolor där större resurser kan samlas -1, ex.vid för synskadade och vid för hörselskadade, somnämnts i Svensk undervisning i utlandet, specialskolorna 171. m. folkpartimotionen.Varför inte också en skola för svårt rörelsehindrade grundskoleelever? Dettycks ju finnas enighet om att det kunnande som finns vid institutioner somBräcke Östergård bättre än borde tas till vara. Detta framhålls isåväl betänkandet från som det vi nu diskuterar. Om ett sådantuttalande skall ha någon mening, måste man också undersöka vilka möjlighetersom i praktiken finns för att ta till vara kunnandet och kompetensen på BräckeÖstergård på bästa möjliga sätt. Folkpartimotionen som ligger till grund för reservation nr3 argumenterar, liksom förra årets vpk-motion, för varför denna institution ärså lämplig som resurscenter. Folkpartimotionen innehåller dessutom mycket godaargument för att det fordras en stabil finansiering om inte den unikakompetensen vid skolan skall gå till spillo. Det finns oklarheter omvilken myndighet som har betalningsansvaret. Är det då meningen att BräckeÖstergårds omvittnade betydelse för svårt rörelsehindrade elever skall brytasned av kivande myndigheter på regional eller lokal nivå? Jag tycker faktiskt att det är en smulaandefattigt att inte utskottsmajoriteten besvärar sig med att utförligarekommentera de gamla och nya fakta som talar för att göra iGöteborg till ett nafionellt resurscenter. Jag beratt få yrka bifall till reservafionen nr 3. 131MARGARETA (): Även väljer jag att inledningsvisyrka bifall till hemställan i utskottsbetänkandet, som i det här fallet ärutbildningsutskottets betänkande 1986/87:13, och avslag på reservationerna.Som påpekas i vårt betänkande pågår många överväganden just nu kringutlandsskolorna. Vi hade också en diskussion kring ekonomin för dem. Med risk för att ujjprepa mig måste jag omigen ställa miglitet frågande till agerande i de här frågorna. Man vill nu göraett påslag med 2 milj. kr. och pekar på att det krävs extra pengar för attklara av exempelvis bibliotek. när vi behandlade samma fråga hadefolkpartiet två olika motioner. I den ena önskade man att regeringen skulle geskolöverstyrelsen i uppdrag att skyndsamt göra en översyn av statsbidragettill lärarlöner vid utlandsskolorna, och i den andra önskade man en totalöversyn av statsbidraget till svensk undervisning utomlands. Dessaönskemålbeviljades, kan man väl säga, i form av ett uppdrag som skulle redovisas föreden . Så stod det i det betänkande som antogs av och somockså ställde sig bakom vid förra årets behandling. När vi så pekar på att gruppen har lagt fram sinasynpunkter och att ärendet skall färdigberedas tycker inte att mankan vänta på detta, utan vill att innan förslaget kommer skall 2 milj. kr.extra anslås. Det är naturligtvis vällovligt att man följer upp sinareservafioner och de synpunkter som man haft, men jag kan ändå inte rikfigtförstå det hela. ville man inte anslå några pengar utan tyckte attdet var viktigt att först bereda ärendet ordentligt, men kan man inteinvänta den beredning som man har begärt utan tycker att pengar skall anslåsförst. Jag väntade spänt på att ViolaClaesson skulle ta upp några nya synpunkter som skulle ha framkommit i ärendet.Kanske får vi höra merom det sedan. Jag är mycket intresserad av att få veta det. Det är faktiskt så, som vi skriver i utskottstexten; Detär viktigt att ta vara på det kunnande som byggts upp vid Östergård.Däremot finns det inget som säger att man från statsmaktens sida harnågra funderingar på att bygga upp ytterligare ett sådant resurscentrum. finns, som vi har nämnt i utskottet tidigare,riksrekryterande statliga specialskolor på fyra olika områden. Däremot finnsdet inga sådana för rörelsehindrade barn. Vi har i stället sett det som viktigtatt så långt möjligt integrera dem i den vanliga undervisningen. Jag tycker attdet är en mycket fin åtgärd. Det är naturligtvis posifivt om vi kan göra dettamöjligt för barnen. Självfallet kan det vara besvärligt, speciellt om denrörelsehindrade även har andra handikapp, att trots de hjälpmedel som finnsklara av utbildningen i den vanliga eller grundsärskolan. Då finnsdet alltså regioninstitutioner inom sjukvårdsregionerna att lita till, vilketBräcke Östergård i är ett exempel på. har i sin motion om ocksåpekat på de ekonomiska problem som man har där. Det är naturligtvis besvärligtom man på en institution känner att man med dagens finansiering inte rikfigtkan klara sina åtaganden. pekar statsrådet i budgetpropositionen på att vimåste fundera över hur fördelningen av betalningen skall ske mellan värdkommunoch hemkommun, också för de speciella omkostnader som kan uppkomma vid dennatyp av specialutbildning och i vissa fall vård. Detta till trots föreslår inte utskottet att BräckeÖstergård skall bU något statligt resurscentrum. Utskottet föreslår inte hellernågon utredning kring . Men vi vill omigen peka på att detkunnande som finns skall tas fill vara och att man vidare bör utredamöjligheterna för att klara ut betalningsfördelningen mellan värdkommun ochhemkommun. Svensk undervisning i utlandet, specialskolorna/n. 132YLVA (): Som redogjorde för harvi tidigare motionerat om en översyn av statsbidragen till utlandsskolorna. Denöversynen har kommit. Det är utmärkt att man har gjort denna utredning och attvi nu har ett förslag som är ute på remiss. Men vet likaväl som jag att en remissomgång tar tid. Sedan skall den behandlas iregeringskansliet. Det skall formuleras en proposifion, om vilken vi inte harnågot besked beträffande om och när den kommer. Vi har fått många propåer frånutlandsskolorna. Vi tycker att vi måste lyssna på dem. Vi måste försöka göranågonting redan under det kommande budgetåret för att åtminstone ge någonförbättring till t. ex. deras biblioteksresurser och läromedel. Vi är medvetnaom att 2 miljoner inte löser alla deras problem. Men vi har ändå fått denuppfattningen att de skulle vara mycket tacksamma för att få det tillskottettill läromedel och bibliotek. Därför har vi föreslagit det i vår motion. Vi härockså reserverat oss till förmån för det. När det gäller hänvisar MargaretaHemmingsson till att det i utskottsbetänkandet står att man skall fundera överdetta. Ja, men vi begär ett konkret förslag hur man skall kunna garantera enfortsatt trygg existens för som ett nafionellt resurscentrumför de Svensk undervisning i utlandet, specialskolorna m. m. rörelsehandikappade.Det är skillnaden mellan våra krav och utskottsmajoritetens ställningstagande. 133 (vpk): Jag tycker att det är en mycket underligargumentation som använder. Dels tycks det som omMargareta inte har |äst den motion som vpk lämnade in förra åreteller det betänkande som då skrevs och den argumentation som framfördes för attavslå vårt yrkande den gången, dels efterlyser vad det ärför något nytt som har hänt som gör att det skulle finnas starkare argument iår. Det tyder på att hon inte heller har läst folkpartimofionen, vilketbekymrar mig ganska mycket. Förra årets argument handlade inte om att det i förstahand behövdes ekonomiska resurser för att rädda . Viargumenterade för de resurser som fanns och som gjorde det aktuellt att tala ombehovet av ett nationellt centrum för rörelsehindrade barn. använder sig inte av några sakargument när hon går emot detta utantalar i termer av att det finns en tradition att bara ha centrer av detta slaguppbyggda på de områden där det har funnits sådana. För den härgruppen av elever har man inte tidigare haft något sådant centrum, och därförkan man inte tänka sig att ha det i fortsättningen heller. Men det finns alltså en kompetens vid somskulle kunna innebära mycket också för andra skolor, dvs. att integrationen vidandra skolor i landet skulle kunna underlättas genom den kunskap och deresurser som finns på . Jag tycker att dessa argument räcker och att det är svagtatt med de argument som använder yrka avslag på denmotion som har skrivits . Om man låter skolan dö därför att man inte nu ärberedd att fatta beslut, då tycker jag att man har misslyckats totalt när detgäller den möjlighet som vi pekar på i förra årets motion och som finns i dennareservation. 134MARGARETA (): Först en kommentar till . Omett parti i två reservationer vid föregående krävt utredningar kringstatsbidraget till utlandsskolorna, antar jag att det partiet räknade med attdet krävs tid för beredning innan ett förslag kan presenteras. När man fått ettsådant yrkande bifallet, kan man inte sedan säga: Nej, nu vill vi inte väntalängre. Sedan, , försökte jag i mitt inlägg peka påbehovet av att tillvarata kunnandet vid . Jag beklagar attViola står här och diskuterar förra motioner. Vibehandlade dem - det är redan klubbat och klart. Jag har läst bådeden motion som lades fram vid förra och motion, somvi har diskuterat här . Jag utgår fortfarande från att det är åretsmotioner som vi behandlar. Jag frågade vad det var för nya detaljersom framkommit, eftersom tidigare från talarstolen sade att jaginte hade tagit del av nya uppgifter. Det skulle varit intressant om kammarenhade fått ta del av dem för att i så fallkunna göra nya bedömningar. Jag tycker emellertid inte att några nya uppgifterhar framkommit här. Anf.135 (vpk): De argument som har framkommit , som finns i folkpartimotionen somjag hänvisade till, handlar ju om vad som kan hända om olika myndigheter kivasom vem som har ansvaret. Om nu upphöjs till att bli den resursför hela landet som den verkligen förtjänar att bli, skulle man ju slippa deproblem som har därför att olika myndigheter lastar överansvaret på varandra. Detta framgår klart av motionen, och även av denverklighet som gör att också har ekonomiska bekymmer attbrottas med. Förutomde argument vi använde , om den kompetens som finns där och som manmåste ta till vara för att den också skaU komma andra till godo i hela landet,har alltså ekonomiska sakargument framkommit, som gör att det är alltförbråttom för att man skall kunna skjuta detta avgörande framför sig ytterligareår. Anf.136 (): Låt mig avslutningsvis konstatera att jag kan instämma i ViolaClaessons farhågor. Det är inte bra när man inte kan komma överens om vem somskall betala. Detta har också regeringen pekat på i budgetpropositionen ochföreslår där att man skall finna vägar för att komma tiU rätta med detta. Dettycker jag är mycket positivt. , Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:13 om anslag tillTrafiksäkerhet (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade att debatten i frågaom detta betänkande skulle vara gemensam för samfliga punkter. 137 (): Jag kommer i mitt anförande att ta upp den moderata reservationen itrafikutskottets betänkande men också beröra min motion angående ansvars- ochanslagsfördelningen mellan trafiksäkerhetsverket och , . Regeringenhar uttalat att vi måste spara och förändra den offentligaverksamhetens organisafions- och finansieringsformer. Det har också kommitsignaler om att man bör överväga en utökad avgiftsfinansiering av statligaverks och myndigheters verksamheter. 1986/87:94 Vi moderater har fört fram dessa argument och direkta förslag under en följd av år. Det gäller också finansieringen av den nu aktuella verksamheten, ~ j... ... trafiksäkerhetsverkets anslag för Trafik och administration. Anslag till trafiksaker- . . , Imotion T224 föreslår vi moderater att anslaget skall avgiftsfinansieras ochvill därför anvisa ett förslagsanslag på . Dess värre har inteutskottsmajoriteten biträtt vårt förslag. Detta är beklagligt men ocksåförvånande, eftersom trafiksäkerhetsverket självt anhållit om att få finansierajust detta anslag genom avgifter. Det gjordes från TSV:s sida inför såväl1983/som 1984/anslagsframställning. IbehandUngen inför den nu aktueUa anslagsframställningen, /88,återkomrrier inan till frågeställningen. I TSV:s framställan går att läsa,under rubriken finansiering av verksamheter inom anslag CL:"Verket finner att fidigare framförda argument alltjämt är giltiga. "Jag instämmer i dén bedömningen. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen i betänkandet. Jagvill också kortfattat kommentera behandlingen av min egen motion T929, där jagföreslagit att anslaget till NTF återförs till trafiksäkerhetsverket. Sammakrav har för övrigt återfunnits i en anrian motion. Jaghar inte för avsikt att yrka bifaU tiU min motion utan är i stället i storadrag nöjd med den behandling som motionen fått i detta betänkande. Utskottetunderstryker vikten av att frivilligorganisationerna på trafikområdet får stödför sin trafiksäkerhetsfrämjande verksamhet och förutsätter därför att medeltill NTF: s trafiksäkerhetsinformation kanaliseras även till de enskildaorganisafionerna. Utskottet förutsätter också att regeringen följer NTF:sverksamhet med den pläderande infomafionen och noga prövar om några förändringarär erforderliga. Jagkan upplysa kammarens ledamöter om att jag själv kommer att följa NTF:sverksamhet mycket noga och har för avsikt att återkomma i ärendet om det visarsig behövas. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen i betänkandet. Anf.138 (): I detta betänkande, som alltså behandlar anslaget fill trafiksäkerhet,är utskottet överens på alla punkter utom en, där har reserveratsig. Det gäller punkt 1, Trafik och administration. Reservanterna anser attverksamheten är så integrerad med de redan avgiftsfinansierade verksamheternaatt någon artskillnad inte finns. Problemetmed avgiftsfinansieringen på denna punkt är att det inte är så enkelt att peka ut vilka som är konsumenter av dessa informationstjänster och hur konsumenterna skall betala de avgifter som föreslår. Även fotgängare, cyklister och mopedister samt passagerare i bil drar nytta av ifrågavarande tjänster. Skall då fotgängare och övriga trafikanter betala för dessa informafionsinsatser som TSV gör, och i så fall hur? Skall de t. ex. betala en extra avgift när de köper reflexer, eller skall de göra det när de köper en cykel? Eller skall bilägarna betala för de andra trafikanternas 158 information via registerhållningsavgifterna? Det finns alltså en rad frågetecken på det här området,som gör att utskottsmajoriteten föredrar skattefinansiering. För övrigt är denna fråga och inställning och argumentafion välkända . Kammaren har också behandlat denna fråga i åtminstone . ' Mot den bakgrunden, herr talman, avser jag inte att anföranågon längre argumentafion i den här frågan utan avslutar helt enkelt mittinlägg med att yrka bifall fill utskottets hemställan på samtliga punkter. 139INGRID (); har , enligt vadsom framkommer i budgetpropositionen, inte kunnat lägga fram ett kompletttrafiksäkerhetsprogram med förslag till konkreta åtgärder. Årets program harkaraktären av en lägesrapport och ägnar särskilt intresse åt ettplaneringssystem och åt inriktningen av programarbetet. Det trafiksäkerhetsråd som finns inom verket harbedömt följande problemområden som väsentliga; hastighetsanpassning, oskyddadetrafikanter, nyblivna motorfordonsförare, trafikonykterhet,funkfionsnedsättningar hos trafikanter och trafikanters informafionsinhämtning.Det är således ett avsevärt område. Till detta har kommunikationsministernvelat foga problemet barn i trafik. Jag har dristat mig att till den här listan lägga ännu enkategori, som jag vill rikta uppmärksamheten på, nämligen äldre bilförare. Deär kanske inte så ofta inblandade i olyckor själva, men kan skapasituationer genom sin ovana vid dagens hårdare trafik och nya trafikregler. Liksom antalet äldre i samhället stiger, ökar ocksåantalet äldre bilförare . Detta är positivt.