prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Däri ligger uppenbarligen också en risk att toleranströskeln när detgäller arbetslösheten och dess omfattning höjs på ett sätt som vi moderaterinte kan godta. Reservationerna 2 och 3 avser den regionalautvecklingen i . Två moderata motioner har väckts kring dessa frågor,dels en kommittémotion, AlOl, dels en enskild motion av ,A102. Vi vill från moderat sida klart markera att vi med uppmärksamhet följerutvecklingen i sydöstra , och då inte minst i , som under fleraår dragits med stora problem på arbetsmarknaden. Faktorer som en alltför litensmåföretagssektor, kraftig omstrukturering av flera stora koncernföretag samten sviktande offentlig sektor med osedvanligt högt skattetryck i kommun ochlandsting har var och en på sitt sätt bidragit till denna situation, menar vi. Det gäller, som framgår av reservation 3, att generelltskapa bättre betingelser för näringslivet i . Vi moderater ställer osspositiva till förslagen om upprustning av i . Vi anser ättdet är angeläget att olika projekt för teknikspridning får utvecklas. Vi tyckerdärför att insatserna i syfte att åstadkomma detta genom satsningar på Lundsuniversitet är bra, och vi ställer oss bakom dem. När det gäjler frågan om riskkapitalförsörjning tillfrämst de mindre företagen kan man gå flera vägar. Det har faktiskt ocksåutskottsmajoriteten uttalat sig för. Vi moderater avvisar regeringens bidragsmodell förriskvilligt kapital till det föreslagna investmentbolaget. Vi föreslår istället att ett ränte- och amorteringsfritt lån ställs tillförfogande som riskvilligt kapital. Större risker samt likviditetsproblem i ingångsskedet förnya projekt och företag bör enligt vår mening väl kunna täckas genom att lånetär ränte- och amorteringsfritt . Vi menar, herr talman, att lånemodeller när det gällerriskvilligt kapital, i detta fall liksom i våra tidigare framförda förslag närdet gäller regionalpolitiskt stöd om riskgarantilån i stället förlokaliseringsbidrag, är en mer flexibel och framtidsinriktad form för att försede mindre och medelstora företagen med just ett riskvilligt kapital. Avslutningsvis kan man konstatera att och stora Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. 9 protokoll 1986/87:47 Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. delar avsydöstra är områden som i likhet med andra regioner i landet leverlitet vid sidan om tillväxtens verkliga boningar. Det aktualiserar faktiskt behovet av enpolitik som skapar generellt bättre förutsättningar för tillväxt och regionalutveckling över större delar av , Vad utvecklingen och debatten i dennakammare har visat är att det framöver behövs en ny strategi förregional utveckling, för en ny regionalpolitik som spänner över ett vidare fältoch sorn har en helhetssyn i botten. Det behövs en strategi med väl genomtänktasatsningar på ett större antal orter i landet som ligger litet vid sidanom just tillväxtens verkliga boningar. Dessa blir motorer och spridare avregional välfärd, utveckling och framtidstro. Moderata samlingspartiet kommer aktivt att redovisa, ochföra en sådan politik, och vi utgår från att deri nya inriktningen avregionalpolitiken, som industriministern vid ett flertal tillfällen här ikammaren utlovat, skall bära en del av dessa spår. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till de tremoderata reservationerna som är fogade till utskottets betänkande, AnL 224 (): I arbetsmarknadsutskottets sista betänkandeför hösten behandlas tre ganska skilda frågor, först ett antal pensionsfrågor,sedan frågan om ytterligare medel till arbetsmarknadsutbildningen och slutligenförslaget att anslå medel för särskilda insatser i , Egentligen är vi tämligen.överens om alla förslagen, mentrots detta finns tre reservationer och ett särskilt yttrande fogade tillbetänkandet. Den fråga som rör arbetsmarknadspolitiken handlar om en höjningav anslaget till AMU med 143 milj, kr. Som vi i dén här kammaren väl känner till finns sedan den1 juli en ny organisation för arbetsmarknadsutbildningen. Vi har enlänsvis uppbyggd organisation som kallas AMU-gruppen, vilken som högsta ledninghar en myndighet kallad AMU-styrelsen, Behovet av en förstärkning av anslaget beror bl, a, på demerkostnader som uppstått vid övergången till ny organisation. Vi är, precissom sade, överens om att denna förstärkning behövs. Däremothar i en reservation till denna punkt föreslagit etttillkännagivande till regeringen om den budgettekniska behandlingen av den nyaorganisationen för arbetsmarknadsutbildningen. Som bakgrund till reservationenligger en moderatmotion, i vilken det framhålls att åtminstone en del av den nuaktuella anslagsförstärkningen kunde ha förebyggts genom ett bättre förutseende, 1 reservationen förtydligas detta genom en formulering omatt bör framhålla att det åligger AMU-gruppen och dess ledning attgenom en framsynt utveckling av kursutbudet tillgodose behovet avarbetsmarknadsutbildning till konkurrenskraftiga priser och på villkor iövrigt som ligger inom ramen för full kostnadstäckning. Men, snälla moderater, detta är ju inte bara AMU-gruppensambition, utan dessutom något som ingår i dess uppdrag, AMU-gruppen skalltillhandahålla utbildningstjänster i första hand till arbetsmarknadsverket. men ocksåtill företag och andra avnämare. Det är klart utsagt att verksamheten skallvara självfinansierande. Att AMU-gruppen övergångsvis har ett anslag på ettpar tiotal för utvecklingsarbete m, rii, rubbar inte dennaprincip. Man driver verksamheten i konkurrens med andra utbildningsanordnare. När utskottet besökteAMU-gruppens styrelse underströk man att det var AMU-gruppens bestämda mäl attbli bäst i landet på den yrkesinriktade utbildning för vuxna som det här ärfråga om. Mot den bakgrunden tycker jag att reservanterna försöker slå in öppnadörrar. Majoritetens uppfattning är alltså att det inte finns skäl att avgeyttrande från sida med det innehåll vill ha, I denna ganska begränsade fråga har de borgerligaledamöterna presenterat ett särskilt yttrande om att det behövs en förstärktarbetsmarknadspolitisk beredskap: De hänvisar till att det finns tecken somtyder på att den nuvarande högkonjunkturen håller på att tunna ut. Det är välriktigt att man kan se sådana tecken, men det finns också tendenser i motsattriktning, I tisdagens nummer avDagens , och tidningen förklarar på första sidan med stora bokstäveratt tillväxten tar ny fart och att leder eft ekonomiskt uppsving.Tidningen påpekar också att BNP-tillväxt väntas ta ordentligfart . Vi får hoppas att detta kommer att påverka också vårt landpositivt, I samma tidning kan man läsa att en LO-utredning, efteratt ha inhämtat uppgifter från ett fyrtiotal företag, kommit till slutsatsen att industrins, produktivitetsökning blir dubbelt så stor som förutspått, , ,, Jag vet inte hur mycken tilltro man kan sätta till dessaolika utfästelser, men alltför skeptiskt behöver man väl inte tolka dem. Ett och annat som sägs i det särskilda yttrandet kan jaggärna hälla med om. Jag tänker på påpekandet att arbetslösheten tenderar attligga kvar på en högre nivå än tidigare efter lågkonjunkturerna och att dettamedför risk för att toleranströskeln när det gäller arbetslösheten successivthöjs. Jag instämmer i attdet ligger en risk i detta som vi måste se upp med,och att detta är något som vi måste ta hänsyn till i den praktiska politiken,t, ex, genom att åtgärderna på arbetsmarknadsområdet även fortsättningsvismåste prioriteras högt. Vi måste ändå med tacksamhet konstatera att många nya jobbtillkommit . Aldrig har sä många varit i arbete som ;förvärvsfrekvensen ökar ständigt. Vi får säkert många fler tillfällen attdebattera arbetsmarknadspolitiken både här i kammaren och i utskottet. I den tredje och sista delen av betänkandet,som handlar om regional utveckling, föreslås ett antal åtgärder för att stärka utvecklingen i , ' , har'vi i riksdagendiskuterat den besvärliga arbetsmarknads- och befolkningsutvecklingen iBlekinge, Vi kommer säkert tillbaka till det , när vi diskuterar /jc/aregionalpolitiken. Enligt regeringen finns det emellertid starka skäl attredan nu komma med förslagom medel för att förbättra bl, a, den ogynnsammaindustristrukturen. Ett fåtal stora företags dominans gör arbetsmarknadensårbar i , Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. Regeringen har även tidigare genom olika insatser försöktförbättra situationen i länet, bl, a, genom att stödja etablering av ettelektronikcentrum i och ett verkstadstekniskt centrum i , En rad andra framtidsinriktade projekt har också fåttregionalpolitiskt stöd. Länets problem kräver emellertid ytterligare satsningar.Förslag föreligger därför nu om ett tillskott på högst 35 milj, kr, till ettregionalt investmentbolag till länet. Meningen är att staten och näringslivet iregionen skall bidra med lika stora belopp vardera. För utvecklingsinsatser ilänet föreslås också 10 milj, kr, till och 9 milj, kr, föratt rusta upp i , Utskottet är enigt om att det behövs extra insatser iBlekinge och är också enigt om varje del av förslaget. anseremellertid att statens tillskott på 35 milj. kr, till investmentbolaget intebör komma till stånd genom bidrag, utan man föreslår i stället ett ränte- ochamorteringsfritt lån . Som jag tidigare påpekat förutses att näringslivet skallbidra med samma summa, och dess bidrag kommer troligen att lämnas genom köp avaktier. Utskottet konstaterar också att det inte är något som hindrar att ävenstatens bidrag lämnas genom köp av aktier, om det visar sig vara en lämpligareform än bidragsformen, I den tredje reservationen krävs att regeringen skall göraen analys av vilka infrastrukturella problem och förutsättningar som finns ilänet och sedan återkomma till med förslag om förbättringar, omanalysen visar behov av det. Detta anser jag vara en ren överloppsgärning. För detförsta är det länsstyrelsernas och övriga länsorgans uppgift att göra sådanaanalyser, som sedan sammanställs i länsrapporten, som går tillindustridepartementet för beaktande. För det andra har det när det gällerBlekinge gjorts en särskild analys av industridepartementet, och den liggertill grund för de förslag som vi diskuterar och även för övriga åtgärdersom har vidtagits för , Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan. AnL 225ANDERS G HÖGMARK (m) replik: Efter anförande kan jagbara konstatera att hon i allt väsentligt instämmer i andemeningen i detgemensamma borgerliga yttrandet om hur viktigt det är med en god ekonomisktillväxt som förutsättning för en stabil sysselsättning, en stabil utvecklingpå arbetsmarknaden och god regional balans. Eftersom det nu finns en totalsamstämmighet mellan de borgerliga partierna och socialdemokraterna kringdetta, borde det vara ett bra fundament för att diskutera framtiden i detavseendet. Beträffande infrastrukturen och : Det är säkertlänsstyrelsens uppgift, , att göra löpande analyser ochutredningar om behovet av förändringar och utveckling av infrastrukturen.Transportrådet sysslar uppenbarligen med annat. kunde vi ta del avatt man umgås med funderingar pä att förändra infrastrukturen, och defunderingarna gick ut på att man i princip försöker tona ner järnvägens roll isydöstra ,bl, a, genom att diskutera om man skall kunna överföra persontransporter frånrälsbunden trafik till landsvägstrafik. Det finns många sätt för en samlad regionalpolitik. Det ärnog bra att länsstyrelserna sysslar med det, och det är bra om ett och annatdepartement via sina statssekreterare jobbar med det. Men det är mycket viktigtatt även transportrådet får så klara signaler att man kan ägna sig åt litet merframsynta strukturella studier, till gagn för och sydöstra , AnL 226 () replik: Redan i utskottet, nu och även harvi varit överens om att ekonomisk tillväxt är viktig för arbetsmarknaden ochför regional balans. Därför var reservationerna helt onödiga. Beträffande transportrådet måste jag säga att jag faktisktinte känner till det som tog upp. Jag vet emellertid attindustridepartementets och andra departements ambition är att man skall strävaåt samma håll och se till att det blir regional balans, AnL 227 (m) replik: Jag begär inte att skallkänna till transportrådets alla utredningar, men med och möjligheter att påverka regeringens politik på den regionalautvecklingens område tror jag att det kanske kunde vara ett gott råd att ägnaen liten tanke.åt transportrådets syften när det gäller utredning av framtidatransportalternativ. Jag trodde faktiskt att så pass klara signaler hade gåttutfrån departement och kammare att man kunde sålla ut en del ganskaöverflödiga alternativ. Men jag utgår ifrån att det bara förblir vad det är,nämligen en utredningspromemoria i transportrådet. Ett genomförande avförslaget skulle få förödande konsekvenser och än mer minska trovärdigheten iregeringens regionalpolitik. Trovärdigheten är nog skamfilad , men skullefullständigt försvinna, om transportrådets intentioner förverkligades. Jag rekommenderar att ta del av dettaoch framför allt ta en diskussion med kommunikationsministern om vadtransportrådet egentligen sysslar med, AnL 228 () replik: När jag har tagit del av den utredning somAnders Högmark nämnde skall jag tala med kommunikationsministern, om det finnsanledning till detta. När det gäller arbetet med att samordna de olikapolitikområdena kan jag säga att det pågår ett intensivt arbete. Jag lovar attarbetet kommer att intensifieras . Vi kan återkomma till detta,, under vårens diskussioner. Tredje vice talmannen anmälde attAnders G Högmark anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. AnL 229ELVER (): Beträffande regeringens tilläggsbudget I hararbetsmark nadsutskottet haft en ganska begränsad bit att hantera. Det har ju redan sagts vad det rör sig om. Möjligen nämnde utskottets talesman inte kapitaltillskot tet till Västnorden i sin redogörelse. Det gäller alltså ett svenskt medeltill skott på knappt 7 milj. kr, för regionalpolitiska insatser på , och , - När det gäller den regionalpolitiska delen kan man väl sägaatt avsikten är att utveckla näringslivet i bl, a, . Det rör sig omen marginell insats, men till saken kan läggas att arbetsmarknadsutskottetflera gånger har betonat de svårigheter som just dras med. När detciterats ur betänkandet har det framgått att vi ofta har understrukit att detskall vara en generös tillämpning äv stödbestämmelserna när det gäller kommuneri , och att det skall vara så också i fortsättningen. När det gäller regionalpolitiken finns det i övrigtsjälvfallet inget underlag för en större debatt. Eftersom i ett' par motioneravvägningen mellan generella och selektiva medel i regionalpolitiken tas upp.har utskottsmajoriteten svarat att frågan inte kan avgöras i detta begränsandeärende. Det bör ske i ett större sammanhang. Detta hindrar ju inte att vi i sakändå kan känna att den regionalpolitiska obalans som är på väg att förstärkas,för att inte säga accelerera, ger bekymmer för framtiden. Sedan vill jag, herr talman, inte sticka under stol med attjag menar att regeringen inte har tagit till vara ett konstruktivt samarbete,som exempelvis oppositionen har varit öppen för och som industriministern här,sent , utlovade. Det regionalpolitiska råd som skulle reorganiseras,sätta högsta fart och ta tag i de här frågorna har ju haft alltför litet avaktion över sig. Jag känner besvikelse över att det blev sä litet av depropåerna från industriministerns sida. När det gäller det arbetsmarknadspolitiska avsnittet är juden stora biten det särskilda anslaget på 143 milj, kr, till AMU, och det hartillstyrkts av utskottet. talare har här kommenterat det särskilda yttrandesom fogats till betänkandet och som tre av de i utskottet företrädda partiernastår bakom. Det fjärde partiet - nämligen regeringspartiet- har i alltväsentligt anslutit sig till detta yttrande. Det betyder att vi i grunden haren gemensam syn. som det finns anledning att ta fasta på. Det faktum att viefter varje lågkonjunktiir har fått allt högre arbetslöshetstal är värt attnotera. Det är ett allvarligt memento inför en trolig försvagad konjunkturunder nästa budgetår. Då kommer vi att få stora svårigheter. Även om man kan säga som , att aldrig harså många haft ett arbete, så har aldrig så många varit utan arbete i så godkonjunktur. Det är ju detta som är det bekymmersamma, och därvidlag är vi inteoense. kommer rapporten om att antalet kvarstående lediga platser är pänedgående. Antalet nyanmälda lediga platser har sjunkit ännu mer, samtidigtsom arbetsmarknadsåtgärderna ökar. Den kombinationen gör ju att vi kan se någotav ett trendbrott, som innebär att läget med de goda arbetsmarknadspolitiskaåren håller på att vända - och gör det alldeles för tidigt.Den vändningen kommer i så fall ju långt före en konjunkturförsvagning. Sedan finns det naturligtvis också anledning att känna oroinför att den så berömda "arbetslinjen" i svenskarbetsmarknadspolitik är pä väg att tunnas ut. Vi har pekat på det, och vi harockså framhållit tillväxtens betydelse i sammanhanget. nämndeutskottsföreträdaren från socialdemokratiskt håll att det finns tecken på engod ekonomisk tillväxt. Jag hoppas att det är så väl att det kan bli en sådantillväxt. Men den västeuropeiska tillväxten kommer naturligtvis inte att hamnabara i , Och har ju haft en lägre tillväxt än vårakonkurrentländer, som vi har belastats med.en starkarekostnadsutveckling. Detta är inte bra, herr talman, och det inger bekymmerinför framtiden. utgår vi självfallet från att regeringen jobbar hårtmed detta inför presentationen av budgetpropositionen . Att visedan kan ta gemensamma tag för en aktiv arbetsmarknadspolitik. Mycket talarför att detta kommer att bli en nödvändighet, orn det inte skall gå som det harsagts i det särskilda yttrandet, nämligen att toleranströskeln när det gällerarbetslösheten riskerar att höjas på ett sätt som inte är godtagbart ur svensksynpunkt. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottets hemställan. Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. AnL 230 (): under förra valperioden gick AllanLarsson och ut arm i arm och sade att nu skulle arbetslinjenhävdas och bli det enda rätta i svensk arbetsmarknadspolitik. Tyvärr måste man konstatera att så inte har blivit fallet.Tvärtom har arbetslinjen blivit allt svagare. Från sida beklagarvi den utvecklingen. Det viktigaste är naturligtvis att det kommer till nyaordinarie arbeten, och på den punkten tror jag vi kan vara rätt eniga om att enviktig motor i detta sammanhang är de små och medelstora företagen och att flermänniskor är beredda att bli egna företagare. Om man går in för att skapa ordinarie jobb och försökeratt med arbetslinjen klara den del där ordinarie arbeten inte riktigt räckertill, bör man därefter, som ser det, ha en allmän arbetslöshetsförsäkring,som meden sådan politik inte behöver bli så dyrbar men som ändå ger en tryggheti form av en minimiinkomst för alla människor. Så några ord öm regionalpolitiken.Det största afbetsmarknadspolitiska problemet är den regionala obalansen. Vihar dryftat detta i derina kammare, och därför skall jag fatta migrätt kort. Jag kan säga det i en enda mening: Vi måste se till att det blirkapitalet i det här landet som rör sig och att man upphör med den mera ensidigaflyttlasspolitik som vi har fått uppleva . AnL 231MARIANNE () replik: Det är alltför lockande att berätta för BörjeHörnlund om det som hän har glömt. Under de borgerliga åren försvann det 150000 industrijobb.' Sedan1982 har vi fått 25 000 nya jobb . Det har aldrig varit så många i Utvecklingsinsatser i , arbetsmarknadsutbildning,m. arbete iSverige som det är . Förvärvsintensiteten ökar ständigt, sysselsättningenökar. pratade också om att ochAnna-Greta gick arm i arm och talade om arbetslinjen. Jag tycker att defortfarande har fog för det. Vi arbetar för arbetslinjen. Men vi är ocksåobservanta på vad som händer, och därför kommer vi inte att ligga på latsidanom oroväckande siffror visar sig framöver. AnL 232 () replik: Det låter ju bra att få höra att regeringenarbetar för arbetslinjen, men vi måste ändå konstatera att det arbetet inte ärframgångsrikt. Detta beklagar vi från sida. Jag skulle tro att vi har hört i dennakammare det som inledde sitt anförande med. harvi då sagt till och hennes partikamrater att börväl också socialdemokraterna lära sig att skilja mellan den svårastelågkonjunkturen , som man arbetade med under låt oss kalla detFälldintiden, och den internationella högkonjunktur som vi nu upplever, medstarkt sjunkande oljepriser,.sjunkande dollarkurser, m. m. Ser man på förhållandena, tycker jag faktiskt att den härregeringen har lyckats sämre att hävda arbetslinjen och jobben än de regeringarvi hade och . AnL 233 (): Med hänvisning till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 9 vill jag anföra följande. Utskottet har bl. a, behandlat motion1986/87:A102 med anledning av det s, k. Blekingepaketet, Jag kan konstatera attmoderaterna i utskottet i de reservationer som berör utvecklingen i iallt väsentligt delar de synpunkter som jag framfört i motionen. Därför yrkarjag inledningsvis bifall till samtliga moderata reservationer. Jag taremellertid tillfället i akt att också beröra förutsättningarna för en gynnsamutveckling i . Folkmängden i har under den senaste tioårsperiodenminskat med 4 377 personer. Den kraftiga utflyttningen tillsammans med bl, a,sjunkande födelsetal har medfört en avsevärd förändring av befolkningenssammansättning. Antalet personer i åldrarna har minskat med5 059 personer. har antalet personer som är eller äldre ökatmed 2 882 personer. Det är självklart att en förändring måste komma till stånd.Den negativa befolkningsutvecklingen måste stoppas och arbetslösheten måsteminska. Det är två viktiga faktorer när det gäller att åter ge länets invånarenytt hopp och att få dem att känna ökad optimism. Jag har detta år i dennakammare poängterat vikten av att staten som arbetsgivare tar sitt ansvar förutvecklingen i . Jag har också anfört mångaexempel på statlig verksamhet som med fördel kan lokaliseras till länet. Jagskall därför inte nu uppta kammarens tid med att upprepa vad jag haruttalat. Jag vill emellertid i detta sammanhang peka på den stora betydelse somdet kommande försvarsbeslutet har för det statliga . föreliggernämligen en mycket oroande svacka vad beträffar orderingången för varvet islutet av detta decennium. Den statliga sysselsättningen i länet har under en följdav år successivt minskat. Inte minst inom försvarssektorn har antaletarbetstillfällen minskat mycket starkt. har -även - uttalat att borde prioriteras vid decentralisering avstatlig verksamhet. Regeringens företrädare hänvisar till pågående utredning omdecentraliseringen av statlig verksamhet. Det är emellertid bara fagert tal.Vi som bor i kräver att man nu övergår från ord till handling. Länetbehöver stimulanser, bl. a. i form av att statlig verksamhet lokaliseras tilllänet. Det måste hända någonting nu\ Länet kanemellertid inte enbart leva på ökad statlig verksamhet. Förutsättningar måsteockså skapas för en ökad ekonomisk tillväxt. behöver entillväxtfrämjande ekonomisk politik. Det skulle vara bra för alla regioner.Även skulle naturligtvis dra nytta av en sådan politik. Inlåsningen av verksamhet i offentliga monopol är hämmandeför utvecklingen på många ställen i vårt land. Inte minst hardrabbats av det socialdemokratiska motståndet mot att öppna offentligverksamhet för privata alternativ. Det skulle vara bra för utvecklingen iBlekinge om man fick ett nytt tänkande i de socialdemokratiskt styrdakommunerna och i . En uppluckring av det offentliga monopolet skullevara en stimulans för små och medelstora företag. Med rätt enkla medel kan näringslivet gesförutsättningar till en positiv utveckling. Det kan uppnås genom att medel iinvesteringsfonder och allmänna investeringsreserver generellt släpps fria förinvesteringar just i . Många av länets egna små och medelstora företaghar avsatt medel i en allmän investeringsreserv.