prot · GA0958 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:58 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 8 Svarpå fråga 1986/87:304 om regeringsåtgärder för att hjälpa viss jugoslaviskmedborgare AnL 1 Utrikesminister : har frågat mig om den svenskaregeringen avser att ingripa till förmån för en 19-årig jugoslavisk kvinna somunder besök i har blivit fråntagen sitt pass och inte kanåtervända till , har redan instruerat den svenskaambassaden i att söka utröna vad kvinnan är anklagad för och hur längehon kan komma att hållas kvar. Jag vill tillägga att allmänt gäller att vårautlandsmyndigheter i princip är förhindrade att göra officiellaframställningar hos utländska myndigheter fill förmån för den utländska statensegna medborgare, Med hänsyn till att den 19-åriga kvinnan har bott i ifre år och går i svensk gymnasieskola, anser jag dock att det är berätfigat attvi på svensk sida försöker hjälpa henne. AnL 2 (): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jagvet naturligtvis att vi infe kan agera på samma sätt för en som inte är svenskmedborgare som för en som är def. Men, vi har, tycker jag, en moralisk pliktatt försöka hjälpa den som bott här länge och tydligen råkat illa ut i sitteget land, som har ett dåligt rättsskydd. Såvitt jag vet brukar den jugoslaviska staten - som alltsåogillar faderns agerande och därför har skickat åtta poliser på henne - normaltvilja ha goda förbindelser med , och det bör ju vara ömsesidigt. Undersådana omständigheter tycker jag, herr talman, att det borde vara möjligt förgoda svenska diplomater att agera för den som bor i och som inte,såvitt vi vet, har gjort sig skyldig till något vi kan fördöma. Jag tänker dock inte, herr talman, plåga utrikesministernmed några detaljfrågor i denna sak. Vi kanske båda två hjälper flickan bättreom den tysta diplomatin kan verka i . Omförmedlingenav "svart" arbetskraft Meddetta vill jag tacka för svaret och önska, på gott folkpartisätf,utrikesministern lycka fill. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 8 Svar på fråga1986/87:296 om förmedlingen av "svart" arbetskraft har mot bakgrund av eft ärende i frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att arbefsförmedlingspersonalger råd om "svart" arbetskraft. skall naturligtvis inte lämna råd eller vidta andraåtgärder som främjar förekomsten av "svarta" arbeten eller andraolagligheter på arbetsmarknaden. Jag tycker att detta är helt självklart, ochjag är övertygad om att förmedlingens personal är av samma mening. Utredningenav det aktuella ärendet är inte slutförd. Jag vet att arbetsmarknadsstyrelsenföljer ärendet. Några åtgärder från min eller regeringens sida anser jag intebehövas. AnL 4 (): Jagber att få tacka statsrådet för svaret, men vet att statsrådet i princip intetar ställning till enskilda fall. Jag har bara velat redogöra för vad som händepå en arbetsförmedling! Det kan hända att en del gör den funderingenatt skattetrycket i vårt land nu nått den höjden, att även arbetsförmedlingarnaanser sig kunna förmedla arbeten utan att de skall behöva deklareras. Det ärnaturligtvis helt oacceptabelt -någonting som jag tror att vi i detta hus äröverens om. Ärendetär under utredning, som jag också påpekade i min fråga. Polisens ekorotel iKristianstad utreder ärendet. Vi får naturligtvis avvakta resultatet. Jag harändå från principiell synpunkt velat ställa frågan om det förekommer på andraställen i vårt land att man anser sig kunna ge råd och tala om för människor,att räknar de med att inkomsten skall behöva tas upp till beskattning, detråkar ju inte vara fråga om mer än en halv dags arbete, då kan de inte få någonhjälp. Jaghar naturligtvis inte, som jag sade tidigare, väntat mig någotställningstagande i detta enskilda fall utom mera principiellt. Att arbetsförmedlingarnainte främjar "svarta" arbeten tycker statsrådet är helt själv-,klart. Ja, det är tydligen inte så självklart, eftersom sådant förekommer. Jagfår anledning att återkomma. Jag hade väntat mig ett mera principielltavståndstagande från statsrådets sida. AnL5 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! För det första trorjag inte att man kan göra eft mera principiellt avståndstagande än det jaggjort. För det andra vet vi fakfiskt inte än om sådant som förekommer, eftersom utredningen i det här aktuella fallet inte äravslutad. Man skall vänta tills utredningen är slutförd, innan man drar någraslutsatser av vad som har hänt. AnL6 (): Vad som finns i detta ärende,statsrådet , är den promemoria som jag har fått från polisens ekorotel iKristianstad, Anmälaren framträder där med namn och talar klart och tydligt omvilka råd han har fått av arbetsförmedlaren, Def är def kända faktumet i dag.Det finns naturligtvis anledning att avvakta utredningen. Men jag tror absolutinfe det är så självklart som statsrådet säger i sitt svar att sådant inteförekommer. Jag beklagar och är orolig om detta är någonting som förekommer påvåra arbetsförmedlingar litet varstans i landet, I så fall år det mer än allvarligt. Överläggningen var härmed avslutad. Om myndighetsansvaret vid oljeskador 4 8Svar på fråga 1986/87:288 om myndighetsansvaret vid oljeskador AnL 7 Kommunikationsminister : har med hänvisning tillhaveriet med Thuntank 5 frågat miljö- och energiministern om regeringen ämnar se till att ansvaret inför kommande liknande olyckor flyttas över till myndigheter med kompetens på miljö- och nafurskyddsområdet. Frågan har överlämnats fill mig för besvarande, i , I samband med ett fartygshaveri åvilar det sjöfartsverketaft besluta om de förbud eller förelägganden som erfordras i samband medbärgning och hur fartyget sedan skall få förflyttas. Dessa beslut kräverkompefens beträffande fartyg. besitter den kompetensen. Enligt lagen om åtgärder mot vattenförorening från fartygär det förbjudet aft släppa ut olja från fartyg. Om olja släpps ut i sambandmed en olycka, skall utsläppet begränsas så långt det är möjligt.Sjöfartsverket har självfallet, som alla andra, aff beakta detta. Bogseringentilläts först när all olja läkfrats över fill ett, annat fartyg. Något behov av en ändrad ansvarsfördelning, som , föreligger enligt min mening inte, I sammanhanget vill jag nämnaatt jag tillsammans med försvarsministern och miljö- och energiministernkommer att gå igenom erfarenheterna av haveriet vad gäller bl, a, samordningenmellan myndigheterna och informationsflödet, AnL 8 (vpk): Jag ber aff få tacka för svaref. Efter Bhopal-katastrofen och förvarningar om att liknandehändelser skulle kunna inträffa i genom ett gasutsläpp vid , fickvi veta ganska mycket om vilka risker som vi löper här i , Det sades affvi lever på kemibomber, och vi fick veta mycket mer om frakterna av farligtgods både på våra vågat och på farleder till havs. Det anses att reglerna i för hantering av farligtgods är stränga, tycker jag visar på vilka brister som finns,även om Thuntank 5 inte fraktade ämnen som kallas giftiga i lagens mening.Haveriet skulle ju ha kunnat leda till mycket stora skador. Jag tyckerockså, herr talman, att statsrådets svar på min fråga är något Om myndighetsansvaret vid oljeskador Först får vi våra farhågor besannade. Detär nämligen så att de myndigheter som har hand om haverier av det här slaget ärexperter endast på fartyg. Jag efterlyser miljökompetens hos dem som skall haansvaret vid så här stora olyckor. Sedan säger ändå att miljö-och energiministern, försvarsministern och själva skalldiskutera en eventuell samordning. Det väcker vissa förhoppningar. Men jagskulle fakfiskt vilja ha klara besked, Alla de människor som bor på olika orterlängs kusterna vet vilka områden som skulle ha drabbats, när man nu prioriteradeekonomiska skäl före miljöskäl genom att frakta Thuntank 5 ända ner tillLandskrona för reparation. Man kunde ha gått en mycket kortare sträcka. Jag vill alltså ha klara besked på den här punkten. Kommermiljökompe-fens att finnas hos de ansvariga i fortsättningen eller inte? Jagskulle också vilja veta: Vad hade hänt, med den lagsfiftning ochansvarsfördelning som vi nu har, om det hade varit en större olycka utanförBråviken, för att ta ett av de vackraste områdena i ? Det jag betonade i svaret är den del avfrågan som gäller om regeringen ämnar se till aff ansvaret för den här typen avolyckor flyttas över på någon annan myndighet. Detta är en sak - om ansvaret idef här fallet skall ligga på . Jag ser inget skäl för att ändrapå det förhållandet. Men detta utesluter inte, som jag säger i svaret, attmyndigheterna och regeringen kan samråda när det gäller den här typen avfrågor. Jag utgår ifrån att när detta hände hadesamråd också med miljömyndigheter. Hade man bedömt att det skulle kunna bliytterligare läckage förutsätter jag aff man hade behövt ytterligare samråd. Nugjorde man inte den bedömningen, utan man menade aft eftersom båten hade tömtspå olja fanns det inte risk för ytterligare läckage. Och hela denna långabogsering - jag kan gärna medge att def är motiverat aff fråga varför denföretogs - skedde under övervakning. En sak är var huvudansvaret ligger, Def innebär inte infe samråder med andra myndigheter, AnL 10 (vpk): Det handlar egentligen om två helt olikasaker. Jag frågar efter om man inte tänker ändra nuvarande förhållanden så attdet kommer att finnas miljökompetens hos dem som skall bära ansvaret införliknande händelser . Statsrådet talar om samråd, men det är något som mantillgriper först efter det att ett haveri eller en olycka har inträffat. Vadmånga människor i oroar sig över och som jag också vill ha svar på ärhur man skall vara bättre förberedd inför olyckor, så att man minskar de riskersom människor och miljö utsätts för. Det skulle jag vilja ha ett litet klararebesked om. Ytterligare en sak: De människor och de kommunaltansvariga i kommunerna längs kusten som med bävan följde dramat bl, a, genomTV-utsändningarna undrar naturligtvis om det kommer att finnasmöjlighet för kommunerna att inlägga veto mot att frakter av det här slaget sker längskusterna, Def är just den typen av frågor man har anledning att ställa medanledning av def här dramat, AnL 11 Kommunikationsminister ; Def är möjligt att jag infe har uppfattatfrågan så som den framställs när nu förtydligar den. En prövningäven av den förebyggande delen kan emellertid ingå i de genomgångar som vi nuskall göra. Som frågan var ställd uppfattade jag aff den gällde vem som skallha ansvaret vid ett sådant här fillfälle, och då har jag svårt att se aff deffinns någon med bäftre kompetens än när det gäller aft flyttaett fartyg. Detta hindrar som sagt infe att tar kontakt ochsamråder med miljömyndigheterna om hur flyttningen skall gå till. Om busstrafiken mellan och AnL 12 (vpk); Nej, min fråga var nog ganska tydlig. Jagefterlyser experter på miljöområdet inom den myndighet som bär ansvaret när etthaveri inträffar. Samråd är ju någonfing som kommer in i bilden i efterhand, dåen eller annan expert skulle kunna kallas in. Vad jag menar är att miljökompetensenborde finnas hos dem som från början bär ansvaret och som först kontaktas - idetta fall , har jag fått klart besked om att det inte finns någonmiljökompetens hos . Den kompetens man har inom den myndighetengäller fartyg, och det är en helt annan sak. Men detta, herr talman, är å andra sidan svaref på varförman prioriterade ekonomiska hänsyn framför miljöhänsyn. Är det inte så, SvenHulterström? Överläggningen var härmed avslutad. 5 8 Svar på fråga 1986/87:297 om busstraflken mellanHärjedalen och AnL 13 Kommunikafionsminister : Herrtalman! har frågat mig när regeringen kommer att avgöra ettärende där överklagat fransportrådets beslut att meddelaMohlins Bussar i Handelsbolag tillstånd till s, k, veckoslutstrafikmed buss mellan och , Vidare önskar vetavad regeringens beslut kommer aff innebära. Regeringen kommer att fatta besluti ärendet . Något förhandsbesked om beslutets innebörd kan givetvisinfe lämnas, och jag är inte beredd att i detta sammanhang kommentera vadIngrid anfört angående den nuvarande trafikens uppläggning ochomfattning. AnL 14INGRID (): Herr talman! Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret. Svaret var visserligen kortfattat, kanske ett av de mest kortfattadesom lämnats här i kammaren, men det har jag full förståelse för. Det viktiga äratt svaref var positivt och att beslut kommer att fattas , 4 protokoll 1986/87:57-61 Om som hem-rnahamnför Gotlandstrafiken Ärendet har dragit mycket långt ut på fiden. Redan i majöverklagade transportrådefs beslut. Men def handlar här om en region därturistnäringen är den dominerande. Avstånden är långa, och harfakfiskt ingen tågtrafik, Härjedalsbofna behöver alltså en bättrekommunikation. För alla typer av trafiktillstånd krävs att trafiken skallvara behövlig och att den skall vara lämplig, måste ändå hagjort bedömningen att båda dessa krav uppfylldes, eftersom man för delhar sagt ja till tillståndet. Dessutom finns i det här fallet en eniglokalopinion. Länet, med landshövdingen i spetsen, har t, o, m. gjortuppvaktningar på departementet. Med tanke på de bedömningar som gjorts fidigaretycker jag därför aff det vore märkligt om regeringen skulle finna att trafikeninfe är behövlig eller lämplig. När def gäller konkurrensförhållandena heter def vidareaft man skall skydda redan etablerad trafik från konkurrens som kan ha menliginverkan, har, som jag nämnde, ingen tågtrafik. Det är alltså intedet subventionerade järnvägsnätet som skall skyddas från konkurrens. Här gällerdet en enda buss från , medan SJ då def är högsäsongför turismen kör med 27 bussar. Vad det är fråga om är ett komplement, och densom tar en risk i def här fallet är fakfiskt detta lilla bussbolag som kör meden buss. Går det inte bra får bussbolaget lägga ned sin verksamhet. Därförhoppas vi alla i verkligen på eft posifivt svar från regeringenssida. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1986/87:300 om som hemmahamn förGotlands-trafiken AnL 15 Kommunikafionsminister : har, mot bakgrundav den principöverenskommelse om Goflandstrafiken som träffats mellan transportrådetoch , frågat om jag är beredd attmedverka fill att även i fortsättningen blir hemmahamn för trafiken. Den principöverenskommelse om Goflandstrafiken somträffats mellan transportrådet och bereds för närvarandeinom , I avvaktan på regeringens ställningstagandeär jag förhindrad aft närmare kommentera överenskommelsen. Jag har docktidigare här i kammaren, i en interpellationsdebatt, , redovisatutgångspunkterna för den fortsatta Gotlandstrafiken, Som bekant har bl, a. Gotlandsbolaget riktat kritik motden formella handläggningen av förhandlingarna, I avvaktan på den granskningsom nu görs av en särskild juristgrupp och på regeringens ställningstagandetill principöverenskommelsen är jag inte beredd att närmarekommentera fråga. AnL 16INGRID (): När min fråga ställdes trodde jag att denenligt den nya ordning som gäller i skulle besvaras i samband medsvaret på den interpellation som är framställd om Gotlandstrafiken, Men jagtackar naturligtvis för svaret . Den fråga jag ställt är ju en delfråga i def stora problemkomplexetGotlandstrafiken, I avvaktan på utredning om hur avtalsförhandlingarna gåtttill och hur avtalet i detalj ser ut vill jag ändå rikta uppmärksamhet pågotlänningarnas stora oro över de konsekvenser avtalet kan komma att få. Det är självfallet att valet av hemmahamn inom en nationinte har samma ekonomiska betydelse som när man väljer en bekvämlighetshamn.Men även i bör den ort där fartyg är registrerade ha större möjligheterän andra orter att tillgodose fartygen med både arbetskraft och produkter. FörGotlands dél räknar kommunen med att minst ca 320 personer som anställda ellerleverantörer är direkt beroende av färjetrafiken, Därfill kommer ca 250personer under högsäsongen. Även dessa är till stor del gotlänningar. Denekonomiska betydelsen av som hemmahamn är viktig, men ännu väsentligarevet jag att den psykologiska är. Därför hoppas jag att färjetrafiken -oberoende av vem som sköter denna - skall höra hemma på , Enligt uppgifter har rederiet att man har planer på att kalla lirijen Visbylinjen och att driva denfrån ett dotterbolag med som hemmahamn. Dessa glädjande nyheter troddejag skulle ingå i eft positivt svar från statsrådet . Jag kanbara hoppas att den fortsatta handläggningen kommer att följa dessa linjer, Iövriga frågor kring Gotlandstrafiken inväntar jag den interpellationsdebatt somkommer att äga rum . Prot.1986/87:58' Om åtgärder med anledning av vissa anklagelser mot SIDA:s ledning Överläggningen var härmed avslutad. 7 8 Svar på fråga 1986/87:299 om åtgärder med anledning avvissa anklagelser mot SIDA:s ledning AnL 17 Statsrådet : har frågat migom jag avservidtaga någon åtgärd med anledning av de grava anklagelser som har rikfats motSIDA:s verksledning för att ej följa tryckfrihetsförordningens regler. Frågan om SIDA:s verksledning följttryckfrihetsförordningens föreskrifter utreds av justitiekanslern. Jag hardärför inte anledning aff överväga någon särskild åtgärd. AnL 18GUNNAR (); Frågari gäller infe enbart om det kommer attpåvisas att SIDA:s verksledning har brutit mot tryckfrihetsförordningen, utanden gäller också om vi skall ha en öppen och fri debatt om det svenskau-landsbisfåndet och vilken inställning biståndsministern själv har fill detta. Det är helt uppenbart, herr talman, att SlDA:sverksledning genom olika åtgärder försökt strypa den fria debatten inom SIDAoch bland dess Om åtgärder med anledning av vissa anklagelser mot SIDA:s ledning medarbetare.Det har egentligen själv vidgått genom att han har konstaterat attnågon formulering har varit olycklig. Men den s, k, konsulf-policyn har varituppsatt innan den över huvud taget dementerades. Det är mot denna bakgrund jag trots allt skulle viljaställa en förtydligande fråga till biståndsministern: def acceptabeltutifrån biståndsministerns perspektiv -oavsett om det är acceptabelt enligttryckfrihetsförordningen eller ej - aff ha en konsultpolicy som ställer krav på"solidaritet", vilket i det här fallet innebär tystnad? Jag skulle också vilja fråga om biståndsministern ärberedd att vidtaga åtgärder för att inskärpa och hos SIDA:s medarbetare skapaförtroende för att den fria debatten fakfiskt uppskattas, är situationenden att man upplever att yttrandefriheten har beskurits. Slutligen skulle jag vilja fråga om biståndsministerns deli det hela, eftersom hon själv uppenbarligen ringde med anledning aveft par biståndsarbetares inlägg i debatten om och ställde frågor omden status dessa inlägg hade. Varför gjorde hon def? Def är ju så uppenbart attdetta var personliga åsikter, har apropå detta samtal sagt i den30 juni: "Men anser liksom jag aff enskilda tjänstemäninte skall göra uttalanden om förhållanden fill andra länder utan attde har blivit instruerade att göra def," Är detta ? AnL 19 Statsrådet : Allmänt vill jag säga att det finns anledningatt kraftigt understryka betydelsen av en öppen debatt i biståndsfrågor. Jagvälkomnar en sådan debatt och anser att den är alldeles nödvändig. Särskiltvärdefullt är det om de som har kunskaper och erfarenheter från biståndsområdetvill göra sina röster hörda för att därigenom bidra till en allsidig ochkvalificerad debatt. Detta gäller självfallet också de personer som har olikakonsultuppdrag från SIDA, Svensk grundlag tillförsäkrar jualla yttrandefrihet. En myndighet kan inte förbjuda medarbetare att offentligtuttala sin mening och sin personliga åsikt -i alla frågor, inkl, dem som desjälva handlägger. Det åren annan sak om en enskild medarbetare uttalar sigdirekt å myndighetens vägnar. Det var bara detta jag ville veta i mift samtalmed , Det kan vara lämpligt aft det finns rutiner i verket för hur manskall förfara i sådana sammanhang. AnL 20GUNNAR HOKMARK (m): Jag skulle ändå vilja få svar på de frågorjag ställde. Avser att vidtaga någon åtgärd för att blandSIDA:s medarbetare återupprätta förtroendet för att yttrandefriheten reelltsett också tillkommer dem och att öppna debattinlägg välkomnas? Den andrafrågan, som jag också skulle vilja ha svar på, är om det citat jag återgav urDN är korrekt. Om det är så, innebär det att infeanser att enskilda medarbetare skall yttra sig om andra länder. Det är helt uppenbart att ingen enskild medarbetare skalluttala sig på en myndighets vägnar, men i def fall vi här har diskuterat hardet varit helt uppenbartaft det har rört sig om personliga inlägg, och det är mot den PrOt.1986/87:58 bakgrunden som jag än en gång vill upprepa min fråga: Är citatet urDagens Nyheter ett korrekt återgivande av det samtal somCarl förde med biståndsministern? AnL 21 Statsrådet : Det är alldeles omöjligt att kommenteralösryckta citat i hela den här debatten. Dessutom är det så, att def infe ärjag utan en annan person som är citerad. Jag har berättat vad som förevar vid det tillfälledå jag under ett telefonsamtal frågade om det var verkets ellerenskilda tjänstemäns åsikt som återgavs i tidningen. Det är allt som jag haratt säga på den punkten. För övrigt är ju justitiekanslern den centrala myndighetsom har att övervaka tillämpningen av tryckfrihetsförordningens regler. Jagutgår från att pågående utredning kommer att klarlägga vad som har skett ochatt den också kommer att ge vägledning beträffande reglernas tillämpning. AnL 22 (): Det är helt klart att JK skall fullföljadenna utredning och att def är justitiekanslern som har ansvaret när det gälleratt pröva om något brott mot tryckfrihetsförordningen har begåtts. Men det ärockså intressant att få veta vilken uppfattning är. Jagciterar återigen vad sagt: "Men anser liksomjag att enskilda tjänstemän inte skall göra uttalanden om förhållandenfill andra länder utan att de har blivit instruerade att göra def," Återger här biståndsministerns uppfattning ellerär det som står här felaktigt? AnL 23 Statsrådet : sade i sitt inläggefter mittfrågesvar att det är en särskild fråga när enskilda medarbetare uttalar sigdirekt å en myndighets vägnar. Det bör finnas rutiner inom verket i detavseendet, Def är den frågan som skall ut. Om enskilda medarbetareuttalar sina personliga åsikter, behöver deras uttalanden naturligtvis inte hanågon förankring i verksledningen. Överläggningen var härmed avslutad, , 88 Svar på fråga 1986/87:298 om uppgörelsen i försvarsfrågan har frågat statsministernom han ämnar ta några initiativ för aft förändra den försvarsuppgörelse somnyligen träffats mellan socialdemokraterna och . Frågan haröverlämnats till mig. Svaret på frågan är nej. Uppgörelsen ger både en kvantitativ och en Prot.1986/87:58 ' kvalitativförstärkning av försvaret. När def gäller frågan om kustkorvetter och Viggenfullföljs de beslut som tidigare fattats. AnL 25 (): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin fråga fill statsministern. Genom att överlämna frågan tillförsvarsministern har väl statsministern antytt att försvarsministern ifortsättningen skall ta hand om arbetet med försvarsbeslutet. Försvarsministernhar inte spelat någon framträdande roll vare sig i detta arbete elleri debatten kring försvarsbeslutet. När han , som skedde för sedan,dyker in i den, sker det med eft magplask, som har efterlämnat inte bara ringarutan kanske t,o, m, svallvågor i vattnet. Jag lämnar därhän hans antydningar om arbetsuppgifternaför den personal somunder senare år mer än all annan personal utsatts förpsykisk press och skarpa uppgifter. Den debatten har andra tagit hand om, Vad jag är intresserad av är Viggar och kustkorvetter samtregeringens förtroende eller brist på förtroende för dessa. På den punkten harjag inte fåft något svar, Framemot kommer aft vara ryggraden ivårt flygvapen. Försvarsministern tycker att är "ett passeratstadium": Dessutom är huvuddelen av de kustkorvetter som redan beställtsinte ens byggda ärinu. Vad betyder det för omvärldens förtroende för vårsäkerhetspolitik om regeringen beträffande grundläggande system i vårt försvartalar om ett "passerat stadium" eller om "storaplåtschabrak"? Vad gäller har försvarsministern fåft medhåll avfolkparfiets försvarsexperf. Jag tror dock att omvärlden tar Hans Lindbladsåsikter med "knusende ro".