prot · GA0940 · 1986-12-31 00:00:00 — Säkert görs det framsteg, säkert finns det områden där manexpanderar vården, men det bekymmersamma är att vi har sä många områden därvården inte expanderar att kom fram till att vi skulle behövamer än tredubbla t. ex. dé hjärtkirurgiska ingreppen.. Det finns alltså oerhört mycket mer att göra. Jag har intetid att på mina ge en total katalog över vad vill göraför att attackera kösamhället på detta område, men jag lovar socialministernatt vi skall återkomma i vår sjukvårdspolitiska motion . Om köerna inom sjukvården AnL 24GÖTE (): Jag fick inte något svar på min fråga: - i enlighet med statsrådet uttalande - att vihar en överkapacitet när det gäller läns- och länsdelssjukvärden? Det skullevara intressant att få höra hur socialministern, som är ansvarig för dessafrågor, ser på den saken. Vidare vill jag fråga: Vilken är regeringens samladeuppfattning beträffande kapaciteten inom sjukvården? Sedan vill jag återigen ta upp frågan om inriktningen avsjukvården. Jag vill således fråga statsrådet: det inte dags ätt se överdenna fråga? När inriktningen av sjukvården leder till nämnda problem - tillbristsituationer när det gäller oerhört viktiga delar av den svenskasjukvården, delar som gör svensk sjukvård ökänd internationellt sett -, är detdå inte dags att fråga sig: Har vi en riktig inriktning när det gällersjukvården, utifrån de debatter som vi har fört om HS 90 och sjukvården iframtiden? Är det inte också dags att se över sjukförsäkringssystemeti enlighet med vad vi moderater har krävt? Moderata samlingspartiet är det endaparti som har begärt att vi skall få ett heltäckande och bättresjukförsäkringssystem, som innebär att försäkringen också skall täcka en störredel av sjukvården över huvud taget. Om vi hade haft ett sådant system skulleförsöket i inte ha behövt avvisas. Då hade det nämligen varitsjälvklart att använda de gemensamma resurserna så, att också de som inte ser,de som inte kan gå och de som har kärlsjukdornar skulle få sina problem lösta.Då hade vi kunnat ta av de samlade resurserna och lösa problemen, i stället föratt - som är fallet - diskutera försök i . Om köerna inom sjukvården Landstingeti är ju inte det fattigaste , så där skall man inte hanågra försökspengar. Är det således inte dags, , att se övervårt samlade försäkringssystem och att förbättra det på det sätt som vimoderater förespråkar? Då skulle vi kunna hjälpa de sjuka. , Landstingsförbundetsordförande, sade i TV : Visst skall vi använda oss av den privatavården. går ut och säger: Vi tar den lilla privata vården somen räddningsplanka i det här läget. Det skall jämföras med den lilla procentsom pekar på. är det att gripa tag i räddningsplankan! Min fråga till statsrådet blir: Är det inte dagsatt i stället se till att den privata alternativa vården får en chans inomrameri för vår totala sjukvård i stället för att bara se denna som enräddningsplanka när den offentliga vården inte fungerar? Jag kan hålla med om attolika delar av systemet kanske inte alltid harmoniserar. Sedan säger att han inte hade någon katalog att presentera. Men jag hade emotsettett litet bidrag till den katalog som vi alltså har att förvänta oss under denallmänna motionstiden . Jag ser således med intresse fram emot denkatalogen och mot de nya fräscha, friska idéer som där kommer att presenteras. Sedan till det här med att använda försäkringskassanspengar. Jag tror att vi skall ha klart för oss att vi på den punkten inte löseralla köproblem. tror nog inte heller någonting annat. Det är ju så, , att de flesta som behöveren höftled eller som behöver genomgå en starroperation är pensionärer,människor som alltså inte längre omfattas av sjukförsäkringen. folkpartisterna i övrigt menar väl inte att man skall prioritera demänniskor för vilka sjukförsäkringssystemet gäller och låta äldre och gamla fåstå tillbaka? Vidare tror jag inte att det finns någon som tycker skall premiera ineffektiva kliniker - jag avser da inte de kliniker somfinns i . Det är viktigare att man försöker göra en översyn och tareda på vilka metoder som finns och hur man kan organisera vården. Till vill jag säga att det är riktigt attgamla människor inte skall behöva ligga kvar på akutsjukhus när de hellre bordefinnas på små sjukhem, kanske inom äldreomsorgen. En sådan omstrukturering närdet gäller hälso- och sjukvården anser både och jag är riktig. ställer frågan till mig: Är detinte dags att inriktningen på sjukvården förändras i enlighet med vadmoderaterna tycker? Den frågan svarar jag nej på, och jag förmodar att deövriga partierna här i kammaren gör likadant, därför att är ganskaensamma här. Den svenska hälso- och sjukvården är ökändinternationellt, påstår . Varför kommer då sä många delegationerfrån andra länder hit för att studera den svenska hälso- och sjukvården, som detycker är ett föredöme? Vi låter dem se på verksamheten i olika delar avlandet, på landstingens verksamhet som är mycket fin. Kvaliteten på den svenskahälso- ochsjukvården är mycket hög, och den är även mycket hög på alla de kategoriermänniskor som jobbar där. Jag vill bestämt vända mig mot påståendet att densvenska hälso- och sjukvården skulle vara ökänd. Den privata delen av hälso- och sjukvården är och haralltid varit liten, och regeringen anser att den är ett värdefullt komplementtill den offentliga sjukvården. Det är också riktigt, precis som i debatten, att använda den privata hälso- och sjukvården, som i mångasammanhang är flexibel, som ett utmärkt komplement för att bidra till attförkorta köerna på de områden där det är köer. Om köerna inom sjukvården AnL26 (): Socialministern är nyfiken på förslag. Jagtror att hon känner väl till dem, men låt mig upprepa några av dem. har begärt en kartläggning av köerna, för attfä ett ordentligt underlag. På den punkten har vi tillmötesgåtts, vilket vi ärmycket glada för. Vi har begärt en annan politik gentemot fritidspraktikeroch sjukgymnaster. Det skall finnas en större förståelse för och en merapositiv hållning till den privata sektorn, till de olika alternativen. På denpunkten svajar socialdemokratin av och an - ibland kommer det positivauttalanden, som från , men ofta kommer det negativa uttalanden,som går ut på att vården är ett område där all privat verksamhet skall varabannlyst. Det är fortfarande oklart var socialdemokratin står i den frågan. Vi har begärt lägre marginalskatter. Det är något som kanbidra till att läkarna finner det mera lönsamt att operera än att tapetsera.Det kan också bidra till att minska köerna. Vi tror att sjukförsäkringen i större utsträckning måsteanvändas för att få bort resursbrister inom vården. Bohusexperimentet ärintressant, just därför att det är ett fall där man skulle kunna pröva en sådanöverföring och både spara pengar och förkorta köerna. Vi är mycket missnöjdamed att regeringen inte har velat gå med på detta experiment, trots att det hartillstyrkts av alla parter i . sade att hon kände blåsiampan i ryggen.Det är alldeles riktigt - blåslampan är på. Vi kommer att fortsätta att tjataom den här frågan, därför att det är så uppenbart att regeringen förr ellersenare måste göra en saklig bedömning, och en sådan kan bara sluta i att det ärklokt, om man har tillfälle, att både förkorta köer och spara pengar. Vi har begärt en utbyggnad av hjärtsjukvården i Norrland.Nu kommer med en bedömning som tyder på att alla harunderskattat behovet av hjärtsjukvård i hela landet. Det behövs en snabbexpansion av hjärtsjukvården om man skall klara de patienter som har behov avingrepp. Det är önskvärt att nästa gång följer förslagom en sådan expansion. Det finns många andra förslag från , och jaglovar att vi skall återkomma med ett program för attaktivt attackera köerna inom sjukvården. Om köerna inom sjukvården AnL 27 GÖTEJONSSON (m): Jag ber att för tredje gången få upprepa minfråga, om civilministerns syn på överkapaciteten också är socialministerns syn.Jag tycker att det är viktigt-att få besked om hur den samlade regeringen serpä kapaciteten inom sjukvården. Den ena ministern kan inte svara på frågor häroch vara oroad över de brister vi har, medan en annan minister vid en konferenssäger att vi har överkapacitet och att det är risk för överkapacitet inom sammaområde. Vilken är regeringens uppfattning? Beträffande HS 90 säger statsrådet att stårensamma. Vi är ensamma i den här kammaren, men vi är inte ensamma iverkligheten, för verkligheten har visat att vi har rätt. Jag tror att detkommer att bli som i väldigt många andra frågor, att även andra politiskapartier kommer att sluta upp kring vår syn på det här problemet. De patientersom inte får vård vet också att vi har rätt. Bland dem som arbetar inom hälso-och sjukvården har vi stöd av mycket breda grupper läkare, sjuksköterskor och annanvårdpersonal. De ser dessa problem och säger: Varför sörjer ni inte för att vifår justeringar i inriktningen? Herr talman!.Vi återkommer till den här punkten, oeh jaghoppas att vi skall få ett bredare stöd även i kammaren utifrån en bättreverklighetsförankring. I synen på åldringsvården delar jag statsrådetsuppfattning att det inte är meningen att de gamla skall ligga och ta uppvårdplatser på våra sjukhus. När det gäller äldreomsorgen har vi en ganska klaroch samstämmig syn. De skall bo hemma så länge de kan, och de skall hakvalificerad vård när de behöver detta. Det är orimligt att de gartila skallvara intagna på institutioner och sjukhus därför att de inte kan se eller gåeller inte kan röra sig av annan anledning, när vi inte ens kan vårda dem sombehöver kvalificerad sjukvård. Jag tycker att statsrådet här målar upp ettproblem som på sätt och vis inte finns. Vi måste ändå lösa båda problemen. Alternativvården skall vara ett komplement, sägersocialministern. Men varför skall den vara ett komplement som man från denoffentliga vårdens sida kan rycka till sig när man behöver? Är det inte dagsatt i stället se alternativvården som en resurs, en resurs som man satsar på?Vi vet att alternativet ger flexibilitet och även effektivitet inom sjukvården.Det ger valfrihet för patienten, det ger valfrihet för dem som arbetar inomsjukvården. Se inte längre alternativvården som ett komplement när landstingenbehöver den, utan se den som en resurs för patientens skull och för att de somarbetar inom vården också skall kunna få valfrihet och bättrearbetsförutsättningar! Jag blir litet förvånad när eller mindre beskyller läkarna för att dessa på grund av de - som de anser- höga marginalskatterna skulle vara beredda att tapetsera hellre än attoperera. Jag tror inte att våra läkare har en sådan inställning när det gälleratt komma till rätta med de mänskliga problem som blir resultatet av att vi harlånga köer. Jag tycker att det var en orättvis beskyllning. Jag harsvarat en gång, . Jag upprepar mitt svar. exemplifierade med gällde insatser inom långvården. Där tycker jag attvi skall ändra strukturen så att människor får den vård och den tillsyn som debehöver. Naturligtvis skall gamla människor bo hemma . Den privata delen av hälso- och sjukvården är . Denhar aldrig varit större, och jag skulle förmoda att den inte kommer att bli såmycket större. Då är den ett komplement till den offentliga hälso- ochsjukvården som alltså omfattar . Men jag vill säga att det är en resurs somvi har som komplement till den offentliga hälso- och sjukvården. Tredje vice talmannen - som underdetta anförande övertog ledningen av kammarens förhandlingar - anmälde attDaniel Tarschys och anhållit att dll protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Om bibehållen tillgång på kompetenta sjuksköterskor Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellationerna 1986/87:81 och 93 om bibehållen tillgång påkompetenta sjuksköterskor har frågat mig på vilket sättregeringen avser ta initiativ för att långsiktigt upprätthålla kompetensen inomsjuksköterskeyrket. har frågat mig vilka åtgärder jag ämnarvidta dels för att rekrytera fler studerande till de medellångavårdutbildningarna, dels för att behålla legitimerade sjuksköterskor ochassistentpersonal inom hälso- och sjukvården. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Liksom frågeställarna anser även jag att sjuksköterskornahar en mycket vikdg roll inom hälso- och sjukvården och att deras kompetens ochyrkesskicklighet är av stor betydelse. I vårt land finns drygt 90 000legitimerade sjuksköterskor. nylegitimeras över 3 500 sjuksköterskor.Jag anser att de svenska sjuksköterskorna genomgående håller hög standard. När det gäller utbildningens kvalitet är det viktigt attden hälls på en hög nivå. Jag anser att vårdutbildningarna - genom desenaste årens utbildriingspolitiska reformer - har en bra beredskap för attkunna anpassas till den nya vårdstruktur som statsmakterna i propositionen omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården skisserat. Högskolereformen år1977 innebar att sjuksköterskeutbildningen blev högskoleutbildning. Ännu engenomgripande reformering av sjuksköterskeutbildningen vidtogs . Därvidhöjdes antagningskraven från genomgången grundskola till genomgångengymnasieutbildning. Vid de 39 vårdhögskolorna arbetar man med att upprätthållaoch även höja utbildningens kvalitet. Jag har med tillfredsställelse noteratatt sjuksköterskorna visat ett allt större intresse förforskningsvoch Om bibehållen tillgång på kompetenta sjuksköterskor utvecklingsarbete.Flera vårdhögskolor har också inrättat särskilda tjänster för forskning ochutveckling. En väsentlig del av sjuksköterskeutbildningen är förlagdtill praktisk verksamhet inom hälso- och sjukvård. Detta ger de blivandesjuksköterskorna en god förankring i dagens vårdarbete. Samverkan mellanforskning, utbildning och praktik kan dock i vissa avseenden förbättras. Jag är medveten om att sjuksköterskeutbildningen under desenaste åren inte haft så många sökande som . Det finns fleraanledningar till detta. En anledning är att ungdomskullarna har blivit mindrede . I och med att färre elever utexamineras från gymnasieskolanhar antalet sökande till sjuksköterskeutbildningen därmed också minskat. Det ärsant att vissa platser för sjuksköterskeutbildning inteutnyttjas. Det är dock inte fråga om tusentals sådana utan betydligt färre.Genomsnittligt utnyttjas av tillgängliga platser. Inom landstingen pågår många olika aktiviteter för attförsöka intressera ungdomarna att välja ett vårdyrke. Landstingsförbundetbedriver ett treårigt rekryteringsprojekt för olika vårdutbildningar. Dettainleddes och omfattar bl. a. en kampanj för vårdyrkena genombiografreklam och genom affischer, informationsbroschyrer och annonser. Regeringen följer uppmärksamt utvecklingen. För att ökarekryteringsmöjligheterna till hälso- och sjukvårdslinjen har en ettårigkompletteringskurs inrättats för ungdomar som gått annan linje på gymnasiet änvårdlinjen. Fr. o. m. innevarande läsår finns en försöksutbildning i Malmö.Denna gäller sjuksköterskeutbildningen med inriktning mot onkologi.Sökandesiffrorna är höga, och jag är positiv till ytterligareförsöksutbildningar. 1 och med att antalet sökande till minskathar konkurrensen om platserna blivit mindre, och därigenom har ävenantagningspoängen sjunkit. Jag är dock angelägen att framhålla attvårdhögskolorna självfallet antar endast personer med allmän eller särskildbehörighet till hälso- och sjukvårdslinjen. Det betyder bl.a. att betygen ivårdämnena inte får understiga betygspoängen 3. Det är också viktigt attuppmärksamma att inte enbart betygspoäng har betydelse. För ett yrke somsjuksköterskans är i lika hög grad t. ex. allmän lämplighet av väsentligbetydelse. Jag finner inte att det finns behov av attföreta några studieorganisatoriska förändringar. De krav på nya ellerfördjupande kunskapsområden som successivt ställs bör till stor del kunnatillgodoses inom ramen för gällande utbildningsplaner. Jag har uppehållit mig mycket vidgrundutbildningen till sjuksköterska, och den är viktig. Det finns ocksåverksamheter som kräver att sjuksköterskan genomgått en särskildvidareutbildning, såsom exempelvis anestesi. intensivvård och vård av barneller distriktssköterskeverksamhet. Till dessa vidareutbildningar finns förnärvarande gott om sökande. 1 en verksamhet som successivt utvecklas behöver också deredan anställda sjuksköterskorna få möjlighet att genomgå fortbildning.Vårdhögskolornas resurser bör kunna utnyttjas även för detta. Det är viktigtatt landstingen försöker åstadkomma ett flexibelt samarbete mellan hälso- ochsjukvården och vårdhögskolorna i detta avseende. Ett sådant samarbete tordegagna såvälgrund- och vidareutbildningen som fortbildningen inom område. tar i sin interpellation också uppproblemet med att sjuksköterskor väljer att lämna vårdyrket och söker sig tillandra arbetsområden. Detta är naturligtvis mycket bekymmersamt. Anledningen ärsannolikt i mänga fall av ekonomisk karaktär. Lönerna vill jag inte närmare gåin på eftersom det är en fråga för arbetsmarknadens parter. Jag hoppas förståsatt den uppgörelse som träffats innebär att situationen blivitljusare. En annan fråga som naturligtvis också kan inverka ärarbetstidens förläggning. Tyvärr är det ofrånkomligt ätt sjukvård måstebedrivas dygnet runt såväl vardag som helg. Ett visst mått av obekväm arbetstidkan man därför aldrig komma ifrån. Jag kan försäkra och att jagkommer att bevaka- utvecklingen och föreslå regeringen att vidta de åtgärdersom är möjliga för att öka rekryteringen till sjuksköterskeutbildningen och föratt upprätthålla och vidareutveckla sjuksköterskornas kompetens. Om bibehållen tillgång på kompetenta sjuksköterskor AnL 30ROSA ÖSTH (c): Jag tackar socialministern för svaret. Anledningen till min fråga är den oro som finns på såmånga håll och som i olika sammanhang kommer till uttryck, en oro för hurframtiden skall gestalta sig för sjuksköterskorna och, naturligtvis, försjukvården i dess helhet. Sjuksköterskeyrket är ju av tradition ett kvinnoyrke, ochtyvärr är det ju så att kvinnors vårdarbete alltid har varit undervärderat,gett låg lön och dåliga arbetsvillkor. har man förlitat sig på attkvinnor ändå i huvudsak skall fortsätta att söka sig till vårdyrken och att deockså skall fortsätta att visa den lojalitet och ansvarskänsla som är enförutsättning för att de skall tolerera sin låga status som yrkesutövare. Dereaktioner som så tydligt kom fram i den senaste avtalsrörelsen var ett uttryckför den process som pågår inom sjuksköterskekåren, där man helt enkelt kräverupprättelse, uppvärdering och ett erkännande från samhället för den storainsats som sjuksköterskorna utför. Det är inte bara en lönefråga, även om densaken naturligtvis är av central betydelse. Det vi nu får erfara är att alltfler lämnar yrket och söker sig andra utkomstmöjligheter. 1985 var det 1 225sköterskor som övergick till annan verksamhet, vilket är en ökning med 75 %jämfört med . Det uppstår alltså många vakanser, som skulle behöva fyllasmed nyutbildade, men tyvärr är det också så att allt färre utbildar sig på dethär området. Antalet elever som sökt sig till har sjunkit med ca 1 000 jämfört med . Jag har i min interpellation pekat på attintagningspoängen till vårdutbildning är låg. När det då gällergymnasieskolans vårdlinje - som ju är den främsta rekryteringsbasen till vidareutbildning - uppger man i en del kommuner att man inte vet hur lågantagningspoängen varit, eftersom samtliga sökande kommit in. Här skall man dåjämföra med det mycket stora antal elever som valde denhär linjen. Allteftersom intresset för ett yrke minskar, sjunker givetvis ocksåminimipoängen för antagning till olika linjer, och det på alla nivåer. Om bibehållen tillgång på kompetenta sjuksköterskor GertrudSigurdsens uppfattning att det inte bara är betygspoängen som avgör om enperson blir en bra sköterska eller inte: Självfallet är det andra egenskaper,som inte kan mätas i betyg, som i de flesta sammanhang betyder mer. Men det ärändå fråga om en tendens som måste tas på allvar. Man måste ju ha klart för sigatt det krävs vissa förutsättningar också för teoretiska ämnen för att eleven ifråga skall kunna tillgodogöra sig den kvalificerade utbildning det här gäller. I sitt svar framhåller socialministern att vårdhögskolornaendast antar personer med allmän eller särskild behörighet till utbildningen.Men detta har också tagit sig uttryck i att flera hundra platser ärvakanta inom vårdutbildningen. Vad händer om intresset fortsätter att minska,som det råder en skriande brist på personal? Det är en följdfråga somman osökt måste ställa. Redan nu har man svårigheter att rekrytera sköterskor tillförutom psykiatri flera andra specialområden såsom diagnostisk radiologi ochonkologi - det rör sig alltså om cancervård, strålbehandling m.rn. Med denutveckling som sker inom sjukvården, med alltmer avancerad apparatur, kommerdet att bli fråga om ett allt större behov av kvalificerad utbildning. Jag har också noterat att socialministern har sagt attsjuksköterskorna bör få nya och utökade uppgifter . Det kan gällaatt tolka röntgenbilder, förskriva viss medicin osv. Jag vill inte här påståatt tanken är felaktig-det skulle i varje fall kunna innebära en vissstatushöjning av yrket - men det förutsätter ju än mer ökade krav på utbildningoch fortbildning. Jag vill påstå att situafionen på det härområdet är mer oroande än vad i varje fall gettuttryck för. Jag hoppas att regeringen inte bara passivt följer utvecklingenutan även tar sitt ansvar för att den negativa utvecklingen vänds. Vad dethandlar om är ju ändå att vi också skall kunna få en bra sjukvård ivårt land. AnL 31GULLAN (): Även jag ber att få tacka för svaret påinterpellationerna. Men jag är inte särskilt nöjd med det. Socialministern försäkrar att hon bevakar frågorna och atthon vid behov ämnar vidta nödvändiga åtgärder. Jag hävdar att sådana åtgärderbör vidtas omgående. Läget kan knappast vara mer kritiskt än det är förnärvarande. har vi kunnat läsa annonser i tidningarna om sjuksköterskorsomsöker andra tjänster, med förbehållet att de inte vill ha landstingen somhuvudmän - de enda huvudmän som praktiskt taget existerar inom vårdområdet.Enbart detta faktum borde göra att socialministern genast tog vissa initiativ ifrågan. I sitt svar uppehåller sig socialministern huvudsakligenvid utbildningsfrågorna, och det är i och,för sig positivt. Utbildningenskvalitet är ju grunden för sjuksköterskeyrkets status i vården.-Nu förhållerdet sig i praktiken tyvärr inte så bra som socialministern vill låta påskina. utnyttjades av platserna - över 1 000 platser var alltså outnyttjade.Jag vet att det är litet olika i olika landsting. 11, ex. utnyttjadesunder fjolåret och i . Bristen pä elever tvingadevårdhögskolorna att ställa in 15 olika utbildningar /86. Den aktuellastatistiken visar på något bättresiffror jämfört med fjolåret på vissa linjer men desto sämre på andra. Det rörsig ändå om ca 500 outnyttjade utbildningsplatser. Det går inte att skylla på de minskade ungdomskullarna närdet gäller antalet sökande. Det är, vad jag vet, tillräckligt många sökandetill hårfrisörske- och kosmetologutbildningarna och andra kortare utbildningar.Nej, orsakerna står naturligtvis att finna i alltför låga löner och alltförhöga skatter i förhållande till de studieskulder man åsamkar sig vid längrestudier. , Det förhållandet borde socialministern kunna göra något åtinom regeringen, dvs. föreslå sänkta skatter och förmånligare studiestöd. I vad gäller utbildningens innehåll, så är sannerligeninte allt så väl beställt! Jag har uppgifter om att vissa vårdhögskolor harmycket få läkarledda lektioner och att det vid vissa skolor prakfiskt tagetinte förekommer någon läkemedelsräkning. Sjuksköterskornas bristande kunskaperi matematik och läkemedelsräkriirig har jag påtalat i andra sammanhang, bl. a.i en motion . Ett enigt socialutskott uttalade sig då till förmånför och min motion. Motionen var bl.a. föranledd avsocialstyrel--sens utredning om de medicinska riskerna i vården och mina egnaerfarenheter från hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd, bl. a. vad gällerfeldoseringar av injektionsmedel.