prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — Det har vi begärt i utskottet årefter år, och vi i har tillsammans med moderater och folkparfisterreserverat oss tidigare, så frågan är ingalunda ny, var vpk berett att stödja kravet på statsbidrag tillålderdomshem, men ändrade sig efter övertalning från företrädare försocialdemokraterna i utskottet. Vpk gör sig självt säkert en otjänst genom attförvandla sig till supportrar till socialdemokratin på det här sättet. Man blevförvånad när detta skedde, för man känner inte rikfigt igen de "raka rören"hos vpk. Resultatet blir att alla äldre som så väl behöver platser på deålderdomshem som hotas av nedläggning säkerligen kommer att ha svårt attförstå både vpk:s ställningstagande och Margö förklaring till det. 114 () replik: I mitt huvudanförande sade jag attsocialdemokraterna hade svajat av och an i fråga om ålderdomshemmen, men de harinte svängt i samma takt som vpk har gjort . Vi har iutskottet mött tre företrädare för kommunisterna. Den förstahade en posifiv syn på ålderdomshemmen. Den andra gick åtminstone med på engemensam skrivning om att det fanns värden i ålderdomshemmen. Och kommerMargö och säger att ålderdomshemmen inte alltid är de skräckställende har utmålats som. Det går väldigt hastigt med vpk;s nedvärdering avålderdomshemmen. Jag vill ställa en fråga till Margö : Varförslår ni i vpk vakt om det klassamhälle som består i att en grupp av pensionärerfår statsbidrag för sin sociala service medan en annan inte får det? 115MARGÖ (vpk) replik: Jag skall inte påstå att de borgerligasomsorg om ålderdomshemmen är hyckleri. Det tror jag nämligen inte, utan jagtror att man verkligen vill satsa på den boendeformen. Vi anser och inser att ålderdomshemmen måste finnas kvarunder . För att detta skall vara möjligt måste de fånågon form av driftsbidrag. Men vi är inte överens med de borgerliga partiernaom att ålderdomshemmen skall dela på bidragen med . En sådankonstruktion kan nämligen leda till att kommunerna låter bli att bygga uthemtjänsten och i stället behåller ålderdomshemmen, även om dessa inte är isådant skick att de uppfyller kraven på en rimlig boendestandard och en rimligboendemiljö. Det är därför vi har gjort överenskommelsen medsocialdemokraterna om en översyn av utvecklingen av de äldres boende under desenaste åren. Jag tycker faktiskt att vi med den skrivningen har nått en klarframgång. Vi har fått socialdemokraterna att inse att det finns problem medomstruktureringen av äldreomsorgen. Vi har också fått en skrivning därutgångspunkten är att resultatet av utvärderingen blir att ålderdomshemmenskall ha någon form av statsbidrag. Men vi slår vakt om de specialdestineradestatsbidragen, De fyller nämligen en viktig funktion. 116DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Vi är självfallet överens om att hemtjänstenmåste byggas ut och att den satsningen måste fortsätta. Vi är också fullkomligtöverens om att dåliga ålderdomshem skall avvecklas och att det finns många sominte håller måttet. Om den saken råder inga delade meningar. Vad som däremot kan diskuteras är hur vi skall kunna slåvakt om de ålderdomshem som är bra eller som kan förbättras, Margö Ingvardssonsäger nu att hon vill vara med om att ge dem driftsbidrag. Varför stöder ni dåinte det förslaget? Ni begär nu en utvärdering. Den utvärderingen ger inte ettöre. Driftsbidrag har föreslagits av de borgerliga partierna, och det förslagetgår ni emot. Omsorgen om äldre och handikappade 117ULLA TILLÄNDER (c) replik: Margö motivering är verkligenförvånande. Vi har ju i vår reservation begärt ett nytt statsbidragssystem från1988, Vi vill fatta ett principbeslut om detta nu - resursfrågan blir aktuell1988, Det är också förvånande att vpk först deklareradeuppfattningen att det förelåg ett starkt behov av att avbryta den olyckligaavveckling av ålderdomshemmen som pågår, vilket MargöIngvardsson upprepade . Efter det att man hade deklarerat detta i utskottetblev det en politisk turbulens, och ur den kom en annan vpk-uppfattning. Nuvill man att det som var så solklart, och som egentligen alltjämt ärsolklart, skall utredas. En utredning medför naturligtvis en fördröjning, och detsom enligt Margö tidigare var angeläget, och som är så angelägetoch brådskande, kan plötsligt mycket väl skjutas . Det värsta äratt det inte heller finns någon saklig grund för kravet på en utredning.Resultatet blir bara att en fördröjning uppstår, 118 MARGÖ (vpk) replik; och jag är överens om att dedåliga ålderdomshemmen, som inte uppfyller rimliga krav för vare sig de boendeeller personalen, skall avvecklas och att de ålderdomshem som kan byggas omskall byggas om. Men tror att kommunerna kommer att bygga omålderdomshemmen, även om de skulle få fulla statsbidrag för de ålderdomshem somär i dåligt skick. Det tror inte jag, utan jag menar att statsbidragen behövsför att styra utvecklingen i den riktning som vi finner önskvärd. Jag vet också att de borgerliga partierna inte är riktigtpålitliga när det gäller de specialdestinerade statsbidragen över huvud taget.Eftersom vi nu ändå är i färd med att diskutera skatteutjämningen, vill jagockså fråga: Är det inte så att ni egentligen vill avveckla allaspecialdestinerade statsbidrag? Hur går det då om kommunerna bara får en summapengar, som de fritt kan disponera över? Jag tror inte att det är givet attborgerliga kommuner kommer att satsa på en utbyggd hemtjänst. Det finnsmöjligheter att de i stället använder pengarna till privata vårdalternativ, ochdet är helt klart en utveckling som vi inte vill vara med om. Man kan naturligtvis, som gör, diskuteravilka arbetsmetoder vi tillämpar när vi försöker komma fram till en lösning iett utskott. Omsorgen om äldre och handikappade ävenuppfylla kraven både på en god bostad och på en god omsorg. Detta anser utskottet att bör som sin mening geregeringen till känna. Det här, herr talman, betyder alltså att ålderdomshemmenskall finnas kvar som en omsorgsform för äldre. Men det är även vikfigt attbetona - och det gör också utskottet - att det inte är fråga om att bibehållabristfälliga ålderdomshem i befintligt skick, utan man måste i dessa fallåstadkomma ett bättre boende med en hög grad av omsorg. Om allt detta är vi,som jag framhöll tidigare, eniga i utskottet. Men när det gäller statsbidragsregler för social hemhjälpär enigheten slut. , och anser i reservafion 1att reglerna för statsbidrag till social hemhjälp bör utformas så att bidragetblir neutralt till omsorgsform och även omfattar personal vid ålderdomshem. Utskottet har vid ett stort antal tillfällen med anledningav motionsyrkanden behandlat frågor om finansiering av ålderdomshem ochstatsbidrag till den här verksamheten. har utskottet inteförordat någon ändring i statsbidragsreglerna för social hemhjälp, i syfte attöka det ekonomiska stödet till ålderdomshemmen. Utskottet vidhåller den uppfattningen. Årsarbetarbidragetbör inte utgå för personalen vid de hittillsvarande ålderdomshemmen. Men vi villunderstryka, att om ålderdomshemmen byggs om till bostäder med fullgodstandard, om lägenheterna hyrs ut med personligt kontrakt och om boendet kommeratt motsvara kraven om statsbidrag till social hemhjälp, då utgår ocksåstatsbidrag till personalen. Hur en sådan boendestandard skall se ut harsocialutskottet angett i sitt yttrande till bostadsutskottet. tog upp standarden på ålderdomshemmen ochondgjorde sig över situationen på många ålderdomshem enligt de undersökningarsom har gjorts. Jag tar mig ändå friheten att något beskrivaden boendestandard som rådde vid det tillfälle när gjordeen bostadssocial inventering. Den visar att boendestandarden vidålderdomshemmen trots förbättringar är låg i jämförelse med bostäder i detvanliga beståndet och servicebostäder. av ålderdomshemmen är byggda före1970, , Den genomsnittliga rumsytan är 14 m". Ungefär72 % av rummen har egen toalett, men denna är ofta liten och inte tillgängligför rullstolsbundna personer. av rummen har egen dusch, I bara 10 %av rummen finns någon kokmöjlighet överhuvud taget. Högst av rummen påålderdomshemmen uppfyller således enligt denna inventering de krav på kollektivtboende som socialutskottet angivit i sitt yttrande till bostadsutskottet. Visst bör diskussionen handla mindre om kvadratmeter än ominnehållet och utformningen av äldreomsorgen. Men det är en grupp isammanhanget som glöms bort, och det är de som skall sköta de äldre i dennaomsorgsform. De har också krav på en viss utformning av bostäderna så att demed lätthet skall kunna se om de äldre. Dessa tankar borde även de borgerligakunna föra fram i sammanhanget. De borgerliga ledamöterna hävdar i sin reservation att dennuvarande statsbidragskonstruktionen lett till att många kommuner inte ansettsig kunnabibehålla befintliga ålderdomshem, även om de fungerat bra. Resultatet, menarman, har blivit en snabb nedläggning av ålderdomshem utan att tillräckligaresurser byggts upp inom andra områden, främst inom . Om utvecklingen har varit sådan, har detta inte varitutskottets och mening. Utskottet har i annat sammanhang framhållit,och vi understryker det också i detta betänkande, att omstruktureringen aväldreomsorgen till enskilt boende är en känslig fråga för den enskilde och attden därför måste ske med stor varsamhet. De äldres trygghet måste beaktas. Enväl utbyggd hemtjänst är nödvändig för att äldre i första hand skall kunna bokvar i sin invanda miljö eller flytta till utan ålderdomshemmensomvårdnadsservice. Isolering och passivitet för de äldre måste undvikas. Denmellanform mellan och långtidsvård som förordats anser utskottetnödvändig. Vad innebär då de borgerligas förslag? Ja, det innebär tar närmare 700 milj, kr, från och det i ett läge när mandiskuterar kvalitet. De borgerliga intygar också att det ärviktigt att bygga ut men i nästa stund är de beredda att genom enomfördelning minska denna möjlighet genom att ge stöd inte bara åt en del braålderdomshem utan också åt ålderdomshem med en uppbyggnad och en verksamhet sominte har en acceptabel standard. Det är däri skillnaden ligger. Det förtjänar också att påpekas att statsbidrag aldrig harutgått till personal på ålderdomshemmen. Vad man nu föreslår är alltså någotslags ny konstruktion. Utskottsmajoriteten är inte beredd att accepteradenna lösning. Vi anser att det är viktigt att det görs en utvärdering av denhittillsvarande utvecklingen av de äldres boende. I en sådan utvärdering börman pröva om utvecklingen och avvägningen mellan olika boendeformer för denenskilde är den rätta för dagens och morgondagens äldre. Resultatet av en sådanutvärdering får avgöra om en översyn skall göras av bestämmelserna omstatsbidrag till och övrig äldreomsorg. Detta, menar utskottsmajoriteten,bör ges regeringen till känna. Jag yrkar härmed, herr talman, avslag påreservation 1. Låt mig såockså något gå in på de övriga reservafionerna. Reservationerna 2, 3 och 4 från vpk, folkparfiet resp.moderaterna behandlar samtliga taxorna för den sociala . Utskottetframhåller nu som tidigare att utformningen av taxor för den socialahemhjälpen ligger inom ramen för den kommunala självstyrelsen och att riksdagendärför inte har någon anledning att gå in på den saken. Men utskottetunderstryker att en större enhetlighet i taxorna bör eftersträvas ochatt Svenska kommunförbundets rekommendafioner alltså i större utsträckningborde följas av kommunerna. Jag yrkar avslag på reservationerna 2, 3 och 4. föreslår i reservation nr 5 att ett temporärtstimulansbidrag på 100 milj. kr. skall inrättas för ombyggnad av flerbäddsruminom vårdinstitutionerna och att motsvarande stimulansbidrag skall utgå ocksåunder . a. problemen kring långtidssjukvården Omsorgen om äldre och handikappade Omsorgen om äldre och handikappade och mångagamlas beroende av långvårdskliniker. Enligt utskottet bör man avvakta äldreberedningensslutbetänkande, som avges . Därmed yrkar jag avslag påreservation 5. I reservation 7 framför att människor påålderdomshem skall ha möjlighet att påverka sin situation och att den enskildeskall kunna välja mellan olika alternafiv i fråga om service, vård och boende.Moderaterna hemställer att valfrihet och hänsyn till den enskildes önskemålskall skrivas in i biståndsparagrafen i socialtjänstlagen. harnyss gjort ett långt inlägg i den frågan från kammarens talarstol. När det gäller rätten till bistånd enligtsocialtjänstlagen har utskottet tidigare fastslagit att lagstiftningen faktisktger visst utrymme för den enskilde att begära vård i enskild regi. Utskottethar också tidigare uttalat att om man skulle införa en allmän rätt för denenskilde att kräva vissa insatser skulle det enligt utskottets bedömninginnebära svårigheter i kommunens planering och möjligheter. Utskottsmajoritetenanser inte att det finns skäl till något ändrat ställningstagande i den fråganoch därmed inte heller för den föreslagna ändringen av socialtjänstlagen. Jagyrkar därmed avslag på reservation 7, I reservation 10 från vpk hemställs att regeringen skallta initiativ till försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag inom hemtjänsten.Man anser att kortare arbetsdagar med bibehållen lön kan innebära att personalomsättningeninom minskar. Det är riktigt att personalomsättningen inom hemtjänstenpå många håll är mycket hög. Det är ett allvarligt problem. Men det är ju ocksåviktigt att man över huvud taget ser över, förändrar och skapar nya former närdet gäller arbetets innehåll och organisation, så att de anställda inomhemtjänsten vill stanna i yrket. Det är mycket möjligt att också en kortarearbetsdag skulle kunna bidra till detta. När det gäller arbetstidsfrågorna ochallmänna arbetstidsförkortningar är detta i första hand en fråga förarbetsmarknadens parter att handlägga. Vi vet också att det förs diskussioner i riktning mot sex timmars arbetsdag inom några landsting. Jag tycker attdessa diskussioner naturligtvis bör fortsätta, men att regeringen skall tä uppdenna fråga anser jag vara felaktig formell handläggning; Mot den bakgrundenyrkar jag avslag på reservation 10. I reservation 11 från och begärs enkartläggning av de äldres värdsituation i storstäderna. Åldreberedningen, somhar i uppdrag att presentera riktlinjer för den framtida äldreomsorgen,behandlar också frågor om boende och vård i olika situationer. Enligt utskottetbör man avvakta äldreberedningens arbete, och mot den bakgrunden yrkar jagavslag på reservation 11, , herr talman, vill jag yrka avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan under det avsnitt omäldreomsorgen som jag behandlat i mitt anförande. 121ULLA TILLÄNDER (c) repUk: borde inse att det inte ärmärkligt att ålderdomshemmen inte alltid uppfyller de krav som man haranledning att ställa. Det är inte så märkligt när statsbidrag inte har utgåttsedan 1965 - som påpekade - och då lånereglerna krånglats till, så att de intekunnat tillämpas. Det är faktiskt intressant med procedurfrågan i utskottet,hur frågan om ålderdomshemmen har behandlats - och det är av olika skäl. Närfrågan om ålderdomshemmen ställdes på sin spets och det såg ut somom vi skulle få ett enigt utskott - vilket det skulle blivit om vpk hade ståttfast, eftersom det hade inneburit att socialdemokraterna tvingats ge med sig-inträdde en mycket febril verksamhet. Vad som var bra för ålderdomshemsfråganvar inte självklart bra för socialdemokratin, och vad som var bäst försocialdemokratin skulle betyda en försämring och en försening beträffandeålderdomshemmen. Man offrade helt enkelt en sakfråga för en taktisk fördel.Detta hopfifflande i utskottet drabbade dem som är i behov av en snabb lösningnär det gäller stödet till ålderdomshemmen. Jag vill fråga om hon verkligen är nöjd meddet resultat man kom fram till i utskottet. Det är faktiskt dålig demagogi,, när man påstår att statsbidrag till ålderdomshem skulle syfta tillatt bevara gamla och dålig ålderdomshem. Vi vet ju att många äldre ävenframgent vill ha just den omsorg som ges i ålderdomshem. Trots att ålderdomshemär starkt diskriminerade byggs det fortfarande ålderdomshem. Så starkt uppleverkommunpolitikerna folkviljan! Så gör man t.ex. i - som ocksåBlenda Littmarck påpekade. Vi vill att reglerna för statsbidrag skall utformas så,att bidraget blir neutralt och att det omfattar personal vid ålderdomshem.Detta är en förutsättning för att de skall finnas kvar. Denna förändring börgenomföras . Sådana här principbeslut har vi fattat många gångertidigare på det socialpolitiska området. Principbeslut har vi inte minst närdet gäller barnomsorgen fattat på så sätt att regeringen har föreslagit storaprincipiella förändringar, medan statsbidraget har förändrats först iefterhand, 122 () replik: gav några viktiga siffror i sittanförande. Hon antydde bl. a, att av ålderdomshemmen var byggda på1960-talet eller senare, I själva verket är närmare hälften av våraålderdomshem byggda , Det säger något om det myckna talet om attdet rör sig om så gamla inrättningar. Ser man till den svenska bostadsstockenoch våra ålderdomshem, skall man finna att de människor som bor på ålderdomshemmengenomsnittligt inte bor i äldre hus än vad vi andra gör. sade också att vi reservanter hade glömt demänniskor som arbetar på ålderdomshemmen. Det tycker jag var ett förbluffandeuttalande. Det är ju just för deras arbetsinsatser som vi vill ge statsbidrag.Om någon har glömt dessa människor är det väl ändå socialdemokraterna. Vi anser att de människor som bor på ålderdomshem ocksåskall ha rätt till service, och att den servicen skall kunna få samrnastatsbidrag som deh service som ges till dem som bor hemma. Kanske skall jaguppfatta uttalande så, att det är så obekvämt och besvärligt attarbeta på ålderdomshem att det är svårt att rekrytera personal dit. Underutskottsbehandlingen fick vi höra precis motsätt uppfattning frånsocialdemokraterna, nämligen att det var lätt att rekrytera personal tillålderdomshemmen men Omsorgen om äldre och handikappade Omsorgen om äldre och handikappade Det vore bra om socialdemokraterna kunde bestämma sig på denpunkten. 123 () replik: Mycket av det jag hade tänkt säga är redansagt. Påståendet att vi skulle ha glömt bort personalen förvånar mig verkligen.Så är det ändå inte, säger att vi genom att ge statsbidrag för deinsatser som görs på de dåliga ålderdomshemmen befäster dessa hem. Men finnsdessa hem, och på dem bor människor som behöver olika tjänster och service.Varför skall dessa hem och människorna där missgynnas, därför att de har detsämre än man har det på andra håll? De måste hjälpas tills man hittar någotbättre boende för dem. Det var ett ytterst egendomligt och något rörigtuttalande av , Vidare säger att vi tar 700 milj. kr, frånhemtjänsten. Men pengarna går ju fill ett annat slag av service inom sammasektor. De som får denna service är människor som blivit förmenade den servicesom ålderdomshemmen ger. Det har i debatten också talats om ett slags vårdkedja ocholika mellanformer av vård. Men det är ytterst sällan som någon människa gårigenom alla vårdformerna steg för steg. På ett modernt ålderdomshem skallmänniskor kunna få hjälp av distriktsläkare och bo kvar till slutet av sittliv. Den lilla sjukvård som kan vara nödvändig bör det ges statsbidrag ochlandstingsbidrag till. På något sätt tycker jag att har rört tilldet både för sig själv och för oss andra, 124 () replik: Jag skall ta upp några punkter. Till attbörja med är statsbidraget fördelat på två sätt, , Dels är detstatsbidrag för nybyggnad och ombyggnad enligtbostadsfinansieringsförordningen. Dels är det hemtjänstbidraget, som skall utgåberoende på graden av omsorgen. säger att socialdemokraterna ochriksdagsmajoriteten vill göra pytt i panna av dessa båda statsbidrag och blandaihop dem samt säga: Uppfyller ni inte en viss ytnorm skall ni inte heller fåstatsbidrag till innehållet i vården. Tala om förvirring! Min andra punkt handlar om den påstådda motsättningenmellan ålderdomshem och hemtjänst. Här är ni på väg att skapa en myt. När degamla människor som behöver en hög grad av omvårdnad och som bor på våraålderdomshem tvingas ut i eget boende, tar de i anspråk en onormalt stor del avhemtjänstens resurser. Det gör att de andra som behöver hemtjänst får mindrehemtjänst. De 700 miljonerna är en chimär i debatten, totalt sett,för tvingar vi ut människorna som behöver en hög grad av omsorg i eget boende,då innebär det att det blir mindre över för de handikappade och äldre som nuhar del i . Man skall utvärdera, och sedan skall vi pröva, har detsagts. Vad skall utvärderas, och vem skall pröva? Utvärdera skall man göra påriksplanet, förmodar jag, och pröva skall man göra på riksplanet. Var finns desmå människorna som vill bo i ålderdomshem? Dem bryr man sig inte om. Det finns visst utrymme i socialtjänstlagen för denenskilde. Men, säger , kommunen måste ändå bestämma, förplaneringens skull. Planeringen går före människorna i det socialistiskt styrdaSverige, i det som styrs av socialdemokrater och kommunistertillsammans. 125 MARGÖ (vpk) replik: kunde bara ge ett enda argumentför att vi inte skulle ha en statlig styrning av hemtjänsttaxorna, och det ärden kommunala självbestämmanderätten. Den står tydligen över allt annat. Men, , när den kommunala självbestämmanderättenleder till så uppenbara orättvisor som hemtjänsttaxorna står för, är detdå inte skäl att göra inskränkningar i den kommunala självbestämmanderätten vadgäller friheten att sätta hemtjänsttaxor? Jag tycker inte att det är rimligt att det skall skiljaflera hundralappar i kostnad på en månad för att få på sig byxorna, om man bori den ena kommunen eller om man bor i den andra kommunen. År det så att sägavad vi får offra på den kommunala självbestämmanderättens altare? Jag tyckerinte att det är en princip att slå vakt om när den leder till uppenbaraorättvisor för människor. Så till vår reservation om sex timmars arbetsdag. AinaWestin höll med om att personalomsättningen är ett problem. Men den är intebara ett problem, den är en ren katastrof på många ställen iStorstockholmsområdet. En undersökning i socialdistrikt 1 i från 1986visade att av de månadsanställda vårdbiträdena slutade under denettårsperiod som undersöktes. En tredjedel av samtliga som började underperioden slutade också . Det är en katastrofalpersonalomsättning. Man har också undersökt varför de slutar. Personalen angeratt arbetet är för tungt, fysiskt och psykiskt. Man orkar inte arbeta heltid,och på en deltid kan man inte försörja sig. Det är helt klart att sex timmars arbetsdag skulle lösa enhel del avde här problemen, men vi vet också att i den ekonomiska situation därmånga kommuner befinner sig sätter man inte i gång en sådanförsöksverksamhet. Det är därför vi föreslår att regeringen skall tainitiativ, och det kan den göra på många sätt. Det är vanligt att anslår pengar tillolika försöksverksamheter och studier, och vi tycker att det här vore en braförsöksverksamhet att anslå pengar till. Vi skulle då gärna se att man satsadepå exempelvis socialdistrikt 1 här i , Prot, 1986/87:104 Omsorgen om äldre och handikappade 126AINA () replik: Först till ; Jag är nöjd,mycket nöjd, med det beslut som vi har fattat i socialutskottet, för jag anserfortfarande att vi inte skall ha några bristfälliga ålderdomshem. Vi skallbygga om de dåliga ålderdomshemmen. Ert förslag när det gäller statsbidragskonstruktioneninnebär en omfördelning så att man skall ge stöd också åt de bristfälligaålderdomshem som vi har , och det är inte majoriteten i utskottet bereddatt gå med på. Det är därför vi föreslår denna utvärdering. Därefter skall vise om statsbidrägsbe- 9 protokoll 1986/87:104 Prot.1986/87:104 : Omsorgen om äldre och handikappade stämmelsernaskall göras om. Det tycker jag är ett rakt besked. Lika rakt är beskedet att ålderdomshemmen skall finnaskvar. Om vi talar om en mellanform, så säger vi också att den gällerålderdomshemmen. Både och tar upp mittpåpekande att de har glömt bort personalen. Detta såg jag ur den synpunkten attdet ändå finns väldigt många bristfälliga ålderdomshem där det är svårtför personalen att arbeta. Man måste se till detta. påstår att vi har glömt bort de småmänniskorna på ålderdomshemmen och att planering går före människorna i detsocialistiskt styrda .