prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är bra att enungdomskampanj börjar se dagens ljus, men den stora allmänheten måste ocksåpåminnas om vad som händer och uppmanas att ta sitt ansvar, inte minst när delgäller att påverka barns och ungdomars attityder. Jag nämnde i mitt tidigare inlägg i denna debatt denårliga undersökning som utför, och som redovisats för , Den harutförts bland ungdomar mellan . alkoholkonsumtionen.Orsaken sägs vara att starkölskonsumtionen har ökat ,jämfört med året innan. Den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar talarsitt tydliga språk och ger all anledning att göra enbeställning till regeringen om en omfattande informationskampanj, att utförastillsammans med folkrörelserna i enlighet med vad vi från hävdat ochsom även krävs i reservation nr 1, Det är enligt vår uppfattning inte enbart till ungdomarsom informationskampanjer av detta slag skall vända sig. Här är det fråga omatt göra hela svenska folket uppmärksamt på en mycket allvarlig fråga.Alkoholens tillgänglighet har också, , ett direkt samband medalkoholskadorna. har genom alkoholpolitiska beslut angettsin målsättning, nämligen en minskning av alkoholkonsumtionen. Vi vet att frän1974 till 1975 minskade den öppna konsumtionen. De tendenser som dessvärre tyder på en ökning måste vi riksdagsledamöter ta på verkligt allvar. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapoUtik 65INGA (vpk): Jag begärde replik därför att isitt anförande i fredagens debatt förbigick de frågor jag tog upp, bl, a,frågorna om den legala narkotikan och om prostitutionen. Båda de här frågornaär alldeles för allvarliga för att den som företräder utskottet skall kunnasmita undan en debatt om dem. Dessutom brådskar det med åtgärder på dessa tvåområden. är det, som jag sade i mitt anförande ifredags, fullt möjligt att både tillverka och sälja kemiskt knark i form av s,k, designade droger utan att det är straffbart. Det visar en dom som avkunnadesförra året. Då beslagtog man en narkotikaliknande drog som heter MDMA, Denkallas i också för Ecstasy, Man beslagtog drogen och försökte att fådem som hade haft kontakt med den dömda. Men i detta mål frikändes de som hadehaft drogen om hand, därför att domstolen inte ansåg sig ha bevis för att dettavar knark i narkotikastrafflagens mening. Det är orsaken till att vpk kräver enförändring av definitionen av knark. De beslagtagna tabletterna lämnades t,o,m,tillbaka till de båda åtalade. Jag tycker inte att detta är ett rimligt förhållande. Jaghoppas verkligen all håller med mig om att det är orimligt attvi skall ha del på del här sättet. De här drogerna är billiga att framställa,och vinsterna blir följaktligen enorma. Det finns tillräckligt mångaskrupelfria människor för att de designade drogerna också skall bli en lönsammarknad i vårt land, precis som de är i . Vi kommer efter, men vinår i alla fall samma punkt som man har gjort i . Det behövs mikroskopiska doser för alt åstadkomma ett rusmed de designade drogerna. Mindre än , en miljondels gram, behövs.300 000 doser får plats i en vanlig tablett som inte är större än en vanligmagnecyl. Då förstår man dimensionerna på problemet. Åtminstone detta bordebita på , så all han i varje fall har några argument att kommamed i debatten framöver. Jag tycker alt borde erkänna att dettaär ett problem och att det är ett problem som vi måste ta itu med. Vi kan inteskjuta den här frågan framför oss. Vi hargjori del . men nu visar denavkunnade domen att något måste göras. Socialibehandlings-arbete, alkohol- och narkotikapolitik Det finns och har funnits bra projekt för att motverkaprostitutionen, och dem vill jag stödja. De visar hur stort behovet är av enuppsökande och stödjande verksamhet föratt få bukt med prostitutionen. Man kangöra det lätt för sig, som utskottet har gjort i sina skrivningar och ävenförra året, genom att hänvisa till . Men med sinaknappa resurser, både närdet gäller personal och på annat sätt, kommer inte attklara av detta stora och svåra problem. Därför behövs del mera övergripandeinsatser på det här området. Jag yrkar igen bifall till vpk-reservationernatill detta betänkande. 66EVERT (): Som framgår av andra inlägg är detta faktiskten replikväxling från . Det begärdes replik på mitt anförande, och dereplikerna återkommer i anförandeform. Jag skall göra milt inlägg relativtkort. Vi har i utskottet sagt vad som behöver sägas, men några kommentarer kanvara nödvändiga. frågade mig när kampanjen kommer.Sammanträffandel med riksdagsledamöterna är planerat till oktober, då vi kommertillbaka hit. Exakt dag har inte fastställts. Den arbetsgrupp som ärordförande för planerar ungdomskampanjen, och den är alltså på gång. Jag tror inteatt vi i kan göra något ytterligare för att påskynda det arbetet. Jag anser också att det är alarmerande attalkoholkonsumtionen nu synes öka igen. Jag menar att det är fullständigtnödvändigt att ha hög beredskap. Det mål som vi har satt oss före att nä,nämligen att sänka alkoholkonsumtionen fram , måste vi tapå djupaste allvar. Vi måste se , för att inte säga nästan ,om konsumtionen går åt det hållet. Hög beredskap är nödvändig. Jag tycker altvi har den beredskapen i de organ som finns och framför allt i regeringen, somhar att handla i dessa frågor. Detta var också ett svar till idetta avseende. Jag tog upp den mer kontroversiella frågan omstatsbidragen. Vi kan föra ett långt resonemang om huruvida statsbidrag skallvara specialdestinerade eller inte. Vi diskuterar denna fråga isocialberedningen. De schablonbidrag som utbetalas tycks nämligen harresulterat i att man inte får de resurser som man behöver för insatser medanledning av det lunga drogmissbruket. Vårdresurserna kommer i stället tillanvändning för de lättare fallen. Antalet ansökningar och beslut om värd enligtLVM har ökat, men resurserna på detta område har minskat. Jag sade i mitt inlägg att detta är ohållbart.Vi måste fråga oss om statsbidraget har haft den verkan som vi avsett. Man börså fort som möjligt undersöka detta. kommer på denna punkt framtill att vi mer än skall öronmärka statsbidragen. Man måste dockvara flexibel. Vad som är viktigt äratt vårdresurserna används där del äravsett all de skall användas. Jag vill sammanfattningsvis säga all jag tycker attmoderaterna för en tvelungad debatt när de vill ta bort statsbidraget. Jaganvände i milt tidigare inlägg "ivåårssiffran". I motionen och ireservationen uppges att man nu vill ta ettförsta steg. Sammantaget är det fråga om över 800 miljoner, även om man nu baravill gå halva vägen, Jag tror faktiskt att man måsielila på attsocialtjänsten går in. Men vi vet alla att aidsdelegationen arbetar och altprostitutionen i myckel hög grad hör ihop med aidsfrågan. Därför är del viktigtalt man i delegationens arbete också tar upp prostitutionsfrågan. Men vi kan,inte frånkänna huvudansvaret i detta sammanhang. När det gäller narkotikan har vi ju den modellen allsocialstyrelsens läkemedelsavdelning följer utvecklingen samt analyserar ochbegrepps-bestämmer drogerna. Det är den som beslutar om huruvida en drog skallklassas som narkotika eller inte. Jag tror inte alt vi kan gå ifrån denmodellen. Prot.1986/87:113 29april 1987 .. Socialt behandlings-, arbete, alkohol- ochtxarkotikapoUlik 67 INGA (vpk); Vad först gäller prostitutionen säger alt vi skall lita på och att det är den som skall varahuvudansvarig för insatserna. Visst kunde man önska att vi kunde lita påsocialtjänsten, men vi vet att denna inte har resurser för att klara demycket stora insatser som behövs för att stoppa prostitutionen, och det gälleroavsett hur mycket av aids eller av missbruk som förekommer. Regering ochriksdag bör därför ta ett övergripande ansvar för stödinsatser pä det härområdet. I de projekt i , och som jag harredovisat framkommer vidare att det stora problemet inte är missbruk bland deprostituerade, utan att den stora gruppen utgörs av lillfällighelsproslituera-de.När det gäller definitionen av narkotika visar den utveckling vi har haft, dendom som fällts och det som vi vet frän att någonting behöver göras. Påsocialstyrelsens läkemedelsavdelning diskuterar man inte dessa frågor, utan deämnen det gäller är fortfarände tillåtna i . Det finns legalt knark iSverige, och jag vädjar till kammaren och till utskottet att man skall börja taitu med detta. Vi måste ändra riktlinjerna för narkoiikaklassning så, att dehär drogerna, som är myckel farligare än vanligt knark, kommer in undernarkotikadefinitionen. Detta är inte ett alldeles lättarbete, men del måste påbörjas, och en utredning måste tillsättas. Jag tycker också att man som utgångspunkt kunde ha det som brottsförebyggande rådet har föreslagit. Delta har nämligen varit inne pä dessa frågor. Ännu har dock inget beslut faltals, men alt del brådskar med ett sådant tycker jag framgår av de anföranden som vi har hållit i frågan om narkotikadefinilionen. . , 68INGVAR (); Jag fann att inte svarade påfrågan om del är någon skillnad mellan förslag från socialdemokrater resp. frånoss moderater vad gäller minskningar av statsbidragen. Jag tar det till intäktför all del inte är någon sådan skillnad. Möjligen kan'det. ,vara-den skillnaden att socialdemokraternas förslag kan få direkt genomslagdärför alt socialdemokraterna har regeringsansvaret. När del sedan.gäller kommentarerna från ökningen av alkoholkonsumtionen håller jagmed om all den är alarmerande.Del är därför viktigt att man snabbt kommer i gång méd varnande information förall komma till rätta med situationen. Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik säger att beredskapen är god. I sä fallskulle vi egentligen redan har varit i gång med den informationen. Det är dockbättre sent än aldrig. Vi skall med intresse delta i kampanjen och i dediskussioner som skall komma i gång . säger vidare att vi för en tvelungaddebatt. Vi hävdar att kommunerna står nära problemen och känner dem bäst ochatt de därför också bäst bör kunna klara ut vilka alternativ som skall kommatill användning för att ge bästa tänkbara vård åt dem som har bekymmer, så attde får möjlighet till rehabilitering. Vi vill utnyttja alla goda krafter idetta sammanhang, också enskilda organisationer. Det finns även anledning attuppmuntra och stödja sådana nya vårdinriktningar som t.ex. sedanlänge har praktiserat och som växer upp runt omkring i värt land. Då trorjag att vi får ut mycket mera av positiv vård och kan hjälpa många människortill ett gott och lyckligt liv , till gagn och glädje också förderas anhöriga. 69 (): För att det inte skall bli något missförståndvill jag, med risk att vara övertydlig, säga att vi självfallet har en gemensamsyn på de enskilda organisationerna. Jag hoppas att del inte anses vara attskvallra i skolan om jag säger att socialberedningen, i vars direktiv ingår attbehandla denna fråga, har mycket ingående skrivningar på denna punkt. Detproblem som jag tar upp på denna punkt är att de allra svåraste fallen i stortsett lämnas utan vård. Vad gäller förhållandena på kan jag nämna att dens. k. Hazelden-modellen, även kallad Minnesota-modellen, där utvecklats till enformlig folkrörelse över hela landet. Vi tyckte att detta var utomordentligtbra. Den nödvändiga efterbehandlingen genomfördes med hjälp av s. k.AA-grupper, som växer upp också här i vårt land. Men vi upptäckte att det ocksåpå fanns grupper utanför vården. Det är därför nödvändigt att se upp meddetta. Huvudfrågan i det som IngvarEriksson tar upp beträffande statsbidragen är om vi inom socialdemokratin harolika åsikter om dessa statsbidrag. Är det bra med specialdestineradestatsbidrag i vissa fall men inte i andra? På den frågan skall jag svara ja. Såär det faktiskt. Om man ser alt utvecklingen går åt fel håll, måste man användastatsbidragen i korrigerande riktning. Vi anser därför att man inte skall drain statsbidragen på drogområdet utan vill ha dem kvar. Jag har här också antyttatt man kanske bör justera dem på så sätt alt kommunerna bygger ut vården förde allra svåraste fallen. 70INGVAR (): Jag välkomnar beskedet att socialdemokraternatydligtvis nu i större utsträckning vill ställa upp för enskilt bedrivenvårdverksamhet - det är ju i stor utsträckning vad som sker när del gällermissbrukarvården, och jag hoppas att vi framöver gemensamt kan arbeta för enutveckling i den riktningen. När det gäller statsbidragen säger att omdet går fel måste man kunna ändra sig. Det är självklart att man kan ändra sigom det går snett. Jag vidhåller ändå uppfattningen att vi ute i kommunerna haren sådan kompetens,insyn och kännedom om desvåra fallen att vi på ett snabbare sätt Prot.1986/87:113 kan kommade människor till hjälp som har problem och som kan få ännu störreproblem om de inte får den hjälp som behövs. Vi har alla ett ansvar för det, ochfrån moderat sida är vi alltid beredda all ställa upp för den lilla enskildamänniskan, om han eller hon får problem. Jag tror inte all del föreliggernågra större meningsskiljaktigheter mellan oss när del gäller just ambitionenall göra någonting för de människor som drabbas på del här 71 (): Bara ett litet enkelt konstaterande.Direktiven att la upp stödet till de frivilliga organisationerna ficksocialberedningen i form av tilläggsdirektiv från när honhade blivit socialminister. Det var alltså ett initiativ från ensocialdemokratisk regering. Vi är ju eniga pä den punkten, men jag ville ändåpåpeka detta. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 15.) Kammaren övergick till attdebattera trafikutskottets belänkande 15 om anslag till , m. m. 72ROLF CLARKSON (m): Jag skall börja med att inför kammaren ikronologisk ordning redogöra för vad jag skulle vilja kalla förjärnvägslitanian här i . 1979 fattades det trafikpolitiska beslut som till stor delvar ett järnvägspoli-tiskt beslut. 1980 fick vi den s. k. strukturplanen förSJ, som garanterade affärsverket en i reala termer höjdinvesteringsvolym, för att SJ /84 skulle gå ihop. Men redan 1982stod det klart att det krävdes nya åtgärder. Man skrev ned statskapitalet med 1000 000 000 och uppbyggnadskapitalet med 1 270 000 000. Sedan fick vi 1985 ettnytt järnvägspolitiskt beslut som innebar att man skrev bort kravet påförräntning av resten av statskapitalet och gick in för att i fortsättningen avSJ kräva förräntning bara av av investeringarna i infrastrukturen.Samtidigt har man på olika sätt åstadkommit lättnader för . Vi kan från moderat sida, fru talman, verkligen med allrätt säga: Vad var det vi sade? Varje gång detta har hänt har vi varnat för altde vidtagna åtgärderna kommer att bli otillräckliga och att SJ:s förlusterkommer all stiga i accelererad takt. , 1987, sker en konkretisering ochvidareutveckling av trafikpolitiska beslut påkommunikationsdepartementet. Dessutom har själv tillsalt vad vikan kalla en krisarbetsgrupp för all se vad man kan göra för att få förelagetpå fötter. I 1985 ärs trafikpolitiska beslut om järnvägarna uttaladesdel myckel klart och tydligt all SJ skulle drivas företagsekonomiskt. Detskulle ha ett förvaltningsbolag som skötte dotterbolagen, och av dotterbolagenoch andra 5 protokoU 1986/87:113 rörelsegrenarinom skulle bara finnas kvar sådana som var naturliga komplementtill som järnvägsföretag. Vad skall nu hända? Nästa är får vien ny järnvägspolitisk proposition, och om blir något så närbönhörd avskiljs den del av företaget som arbetar med infrastrukturen till ettsärskilt banverk. Det kan vi moderater gå med på för enövergångsperiod-banverkets anslag blir då i varje fall offentliga på ett heltannat sätt än de förstuckna subventioner som utgår till statensjärnvägar. Men ett villkor för att upprätta ett särskilt banverkmåste vara att förelagets struktur också radikalt ändras. Vi anser frånmoderaternas sida att affärsverksformen är otidsenlig. Den är vidare olämpligom man vill ha en konkurrens på likvärdiga yillkor. Det är alltför stor riskatt ett förelag som drivs i affärsverksform nonchalerar eller negligerar deförluster som uppkommer, eftersom ett affärsverk ju är en del av svenskastaten - därför måste alltid läcka de förluster som uppstår. Det ärnaturligtvis demoraliserande. Vi kräver från moderat sida att den omstrukturering avstatens järnvägar som måste ske bl. a. får till följd att man bolagiserarverksamheten i olika avseenden. Man kan tänka sig ett företag förpersontrafiken, ett annat för godstrafiken, ett tredje för service, verkstäderoch underhåll, och det kan finnas flera uppdelningar att göra. Man kan som enslutstation i det avseendet tänka sig att blir ett rentlokägarförelag som säljer lokdragning till konkurrerande företag. Det skulleföra med sig konkurrens på infrastrukturen, vilket säkerligen skulle varavälgörande för dem som använder sig av SJ:s tjänster. Del är svårt att sia om huruvida allt delta kan infrias.Det är i varje fall vår uppfattning att man skall gå så långt som.det överhuvud tagel är möjligt för alt säkerställa att SJ blir ett konkurrensdugligt,kommersiellt drivet företag. Om del infrias fruktar-vi ätt det kommer allmedföra förändringar i omfattningen av SJ;s verksamhet - vi tror alt man utanvidare kan hävda all den "kostym" som SJ här är alldeles för stor ochall man på olika sätt måste ändra formerna för SJ:s verksamhet, så att detkommersiellt, företagsekonomiskt drivna järnvägsförelaget i stort sett barahar sådan verksamhet som är företagsekonomiskt lönsam. Det betyder alt AB NyaSJ skall' driva sin verksamhet pä de relationer där det finns gott om folk. därdet finns en god chans att få verksamheten att gå ihop. Det betyder inte att vibehöver lägga ned en stor mängd banor. De kan säkerligen med stor framgångöverlåtas till enskilda intressenter som vill driva trafik på olika sträckor -det kan vara länshuvudmän, del kan vara kommuner. All erfarenhet tyder på atten sådan decenlraliseringsverksamhel kan bli framgångsrik. Men vårt krav frånmoderata samlingspartiets sida är att man i detta sammanhang ser över helaomfattningen av riksnätet och som-sagt bara har kvar det lönsamma nätet i denkommersiellt drivna företagsformen. I trafikutskottets belänkande nr 15 finns trereservationer från moderat sida, nämligen reservationerna 1. 4och 7, vilkajaghärmed, fru talman, yrkar bifall till. De har som bakgrund moderatasamlingspartiets övergripande politik på delta område, som jag nu redogjortför. De gäller alt SJ måste ändra företagsform, att del ersättningsberättigadenätet måste ses över och altinvesteringarna i SJ:s infrastruktur måste finansieras på den öppna Prot.1986/87:113 marknaden. 73 (); ' Järnvägspolitiken har varit de storarubrikernas transportsektor . Del finns ingenanledning all dölja den krissituation sorn utan tvivel kännetecknar SJ i dag.Del är uppenbart att en radikal omläggning av järnvägspolitiken och SJ:sverksamhet är helt nödvändig för att komma ur krissituationen. Det vill välalla vi politiker, även om vi har olika recept på hur det skall gå till, SJ:s ekonomiska utveckling är det stora problemet, SJräknar med all del sammanlagda underskottet, om man inkluderarförränlningskrav, uppgår till ca 600 milj, kr. För år 1990prognostiseras ett underskott på ca . Självklart kan vi intelåta den har utvecklingen fortsätta. Någonting måste göras, och enligt våruppfattning brådskar del. Enligt trafikpolitiska beslut skall staten svaraför en stor del av-kostnaderna för infrastrukturen, alltså själva bannätet,precis som föregående talare var inne pä. Departementschefen konstaterar ibudgetpropositionen alt "en grund lagts för en positivutveckling av verksamheten inom , SJ har fåll en modifieradekonomisk målsättning som kraven på SJ att uppnå de nya målen skärptsväsentligt." Så optimistiskt resonerade alltså departementschefen så sentsom . då han i budgetpropositionen beskrev SJ;s framtid. ,knappt senare, presenterar SJ-enligt milt sätt all uttrycka del-enkrisrapport. Denna rapport redovisar en mycket dyster bild av svenska folketsjärnväg, både i fråga om person- och godstransporter. Ja, det talas t. o. m. omnödvändigheten av alt lägga ned järnvägstrafiken i stora delar av . Låtmig för del redan nu klart fastslå alt någon rasering avjärnvägstrafiken på det sätt som antytts inte får ske. har i motioner under en följd av år hävdat attSJ som förelag och koncern mer eller mindre är en koloss på lerfölter, även omvi inte har uttryckt oss sä drastiskt i motionerna. För all få SJ att verka somen smidig, effektiv och resultatmässigt väl fungerande trafikproducent krävs enrad åtgärder. Enligt vår uppfattning bör en ny strategi för järnvägspolilikenläggas fast, en strategi som syftar till all bryta SJ;s monopol. En viktig deli denna strategi bör vara all inrätta ett statens banverk, som får ansvara förunderhåll och byggnation av själva järnvägsbanorna. Staten kan då, utifrånregionalpolitiska; miljömässiga eller andra aspekter, avgöra bannätelsomfattning. Därefter läggs själva trafiken ut genom anbudsförfarande. Ävenandra förelag än SJ skall tillåtas lägga bud på hela eller delar av trafiken påolika sträckor. hälsar med tillfredsställelse de signaler omomvärdering och förnyelse som kännetecknar SJ-ledningens planer för en framtida järnvägs trafik. Sa långt del har varit möjligt all la del av dessa planer har viuppfattat detta som något bra och något att ta fasta på för det fortsatta arbetet. Om regeringspartiets trafikpolitiker ställer upp bakom en trafikpolitik som syftar till att för det första erhålla en heltäckande kostnadskontroll, för det andra 67 brytamonopol och för det tredje införa ett konkurrensmoment inom järnvägstrafiken,ja, dä kan vi enligt min mening trots allt börja hysa optimism om den framtidajärnvägspolitiken. Jag vill fråga , utskottets talesman, hursocialdemokraterna ser på SJ;s framtida organisation och mål när det gälleratt förbättra järnvägstrafiken. Det är inte bara inom själva järnvägstrafikensom del är nödvändigt med förnyelse, om våra järnvägar skall bli intressantaoch serviceinriktade. Våra ofta nedslitna järnvägsstationer, för att la ettexempel, måste bättre anpassas till praktiska övergångar mellan tåg, taxi ochbuss. Enligt uppfattning bör kommuner, landsting, näringsliv ochSJ i samverkan bygga upp nya irafikcentra med plats för låg, buss och taxi.Sådana centra borde kunna kompletteras med affärer och serviceinrättningar,vilka kan medverka till finansieringen. Denna vår grundsyn har vi utvecklat ireservation 21. belänkande 15 om anslag till SJ-koncernenbehandlar ett stort antal enskilda motioner om större investeringsobjekt.Uiskotlel konstaterar alt kommunikationsdeparlementel nu utreder de förelags-och samhällsekonomiska förutsättningarna att genomföra vissa större investeringsobjekt.Del gäller t.ex. tänkta projekt som , ,, och Oskustbanan. Motionärerna har mänga mål,idéer och uppslag. Självklart finns det problem pä området i fråga, nämligenekonomin. Gemensamt för alla dessa angelägna projekt är problemethur de skall finansieras. Jag tror att det är helt nödvändigt alt desnabblågsprojekl som jag här har nämnt finansieras genom all olikaintressenter, t.ex. stal, kommuner, landsting och kanske inte minst näringslivet,samarbetar, om projekten över huvud laget skall ha någon möjlighet all bliförverkligade. Jag förväntar mig all storagrupp av utredare i dessa frågor lägger fram förslag om vad som bör bliframtidsobjekl i fråga om snabblågslinjer. Någonting måste ske även på deltaområde, om SJ skall bli ett konkurrensalternaliv på del kollektiva resandetsområde i landet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 21 och i övrigt till utskottets hemställan i betänkandet. 74RUNE (): Först skall jag meddela all jag inte kommeratt utnyttja de som jag har antecknat mig för. Jag skall försöka följatidigare talares exempel i del avseendet. hade jag nöjet att vara med när landetskommunikationsminister invigde en ny järnväg nere på . Efter del allSven Hulterström hade klippt av bandel gick del fullsalla tåg ut i jämn strömända fram till sena kvällen. Tågen gjorde inga uppehåll längs banan utan kördeända fram till slutstationen, vilken var densamma som där resan begynte.