prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta är enprocess som måste få ta sin tid, och den måste få genomföras ute i kommunerna,där elevvalen sker. Mot elevvalen skall balanseras kommunernas möjligheter attanordna utbildningar och arbetsmarknadens behov. Det är den processen som nuhar börjat. 163INGELA (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret. räcker inte grundskoleutbildningen till för attungdomarna skall få in en fot på arbetsmarknaden och få ett fast arbete. Därförhar gymnasieutbildningen blivit allt viktigare. Mot den bakgrunden tycker jag- till skillnad från utbildningsrhinistern - att det är oroande att drygt 11000 ungdomar står utan gymnasieplats efter den preliminäraintagningen. Det gör de trots att har justerat direktramen - det hadesett ännu värre ut om regeringens förslag hade gått igenom. Trots dennajustering är det fler som inte kommer in vid den preliminäraintagningen än det var . IStockholm är det över 1 000 elever från årskurs 9 som inte kan komma in, Om intagningen till gymnasieskolan även om vimellan preliminärintagningen och den slutliga intagningen skulle lyckas fyllaalla platser. Till dessa 1 000 elever kommer ytterligare 900 övriga yngresökande som vi skall prioritera till gymnasieskolan här i . Mot den bakgrunden kunde man kanske ha väntat sig attregeringen åtminstone skulle ha tagit initiativ till en eventuell omfördelning.Även om vi har lyckats klämma in ytterligare nästan 1 000 elever i systemet häri tror jag att vi om vi fick ytterligare platser skulle klara av attta in ytterligare ett antal elever. Utbildningsministern säger också att man måste se till hursituationen är . Javisst, men då är det för sent; då är det - det visarresultatet av den förra intagningen - ett antal elever som faktiskt inte kommerin. Finns inte platserna kan vi inte ta in dem. Mot den bakgrunden vill jag fråga utbildningsministern:Vad betyder egentligen uttrycket En gymnasieskola för alla - betyder det engymnasieskola för alla, en gymnasieskola för alla som söker eller engymnasieskola för alla som kommer in? De som har sökt har i allmänhet kommit inpå sitt förstahandsval. Hade de varit beredda att också acceptera ett andra- ellertredjehandsval skulle flera ha kommit in. När de nu får betänketid undersommaren och kommer fler att acceptera andra- ochtredjehandsval. Därför kommer fler att beredas plats. En del elever kommer att säga att de bara kan tänka sig ettslags plats och ingen annan. Det är möjligt att de inte har någon plats närgymnasieskolan börjar . Då får vi vidta s. k. uppföljningsåtgärder,för att stimulera dem att ta ett arbete eller förbereda sig för andra studiersom de kan gå in på. Jag vill också påpeka kommunernasansvar för att ordna den typ av utbildning som eleverna efterfrågar, t. ex.yrkesutbildningar, vilka ofta är mer krävande i fråga om lokaler ochutrustning. Anordnades flera sådana utbildningar skulle fler elever kunna sökatill dessa platser. ökar i stället antalet platser på treåriga linjer. Detär.enklare för kommunerna, men det är inte alla elever som vill dit ellerpassar där. 165INGELA (): Jag förstår ändå inte att regeringen kan kännasig så lugn som man enligt utbildningsministern gör. Det är klart att jag ocksåinser att vi inte till kan anpassa gymnasieskolans organisation tillelevernas förstahandsval - det skulle inte gå, bl. a. av arbetsmarknadsskäl. Mendet går naturligtvis att se till att fler kommer in i gymnasieskolan. Det ärfaktiskt en hel del elever som inte kommer in trots att de har både ett, tvåoch tre val. Utbildningsministern säger vidare att man borde lägga detillkommande platserna på de tvååriga linjerna. Ja, i är det ca1 000 elever som står i kö till de tre- och fyraåriga teoretiskautbildningarna, och jag vet inte om de skulle vara beredda att ta emot en platsinom en yrkesinriktad utbildning i stället. Här har vi behov av fler platser påteoretisk linje. Och det är som utbildningsministern också sade: Det är lättareatt anordna sådana platser. Men vi måste få de där platserna, annars kan viinte ta in eleverna.. Överläggningen var härmed avslutad. 36 §Svar på fråga 1986/87:558 om studiestödet har frågat mig om regeringen ärberedd att ompröva sin hittillsvarande negativa attityd fill ett generösarestudiestöd och ge studiestödsutredningen filläggsdirekfiv. Som känner till beräknasstudiemedelskommittén öm några månader lägga fram sina utredningsresultat. Jagutgår från att kommittén kommer att redovisa faktaunderlag och alternativatekniska lösningar, som kan läggas till grund för regeringens ställningstagandetill hur ett nytt eller modifierat studiefinansieringssystem bör se ut. Kostnaden för ett förändrat system måste avvägas mot andraangelägna statsutgifter inom och utom undervisningsområdet. Denna avvägningmåste göras av regering och riksdag. Jag avser därför inte att genomfilläggsdirekfiv ge studiemedelskommittén i uppdrag att lägga fram förslag somgår utanför nuvarande kostnadsramar. Frågan om en ramvidgning skall ske kommeratt prövas av regeringen i ett senare skede och därefter föreläggas riksdagenför beslut. 167PÄR (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Det är ju långt ifrån första gången vi diskuterar dettaämne, och jag får väl nästan be om ursäkt för ätt jag frestarutbildhingsministerns tålamod genom att återkomma till frågan. Anledningen tillatt jag gör det är en undersökning som kom till min kännedom ,genomförd av en amerikansk forskare som heter och som ärrektor vid i . Han har jämfört studiestödet i ettantal länder, närmare bestämt , , , ochSverige. Undersökningen visar att när det gäller studiestöd för gruppenungdomar från låginkomsttagarhem ligger i botten. har alltsådet sämsta studiestödet för den gruppen ungdomar. Däremot ligger vi bättre tillnär det gäller studiestödet till ungdomar från mera välsituerade hem, vilketnaturligtvis beror på att vårt studiestöd inte är behovsprövat på sarnma sättsom studiestödet i andra länder. Men det konstaterades också att den ekonomiska bördan påde studerande själva var tyngst i vid en jämförelse med förhållandena ide här länderna. Det var egentligen mot den bakgrunden som jag ville höra omresultatet påverkar regeringens inställning. Efter det svar som jag fått kan man väl hoppas att regeringenkan tänkas vara beredd att öka resurserna för studiestödet, även om regeringeninte vill låta studiestödsutredningen lägga fram förslag i den riktningen. Jagskulle ändå gärna vilja höra utbildningsministerns kommentar tjll resultatet avden här utredningen, som säkert studerats också inom utbildningsdepartementet.Kan det vara en tillfredsställande ordning att lägger så stora bördorpå de studerande jämfört med vad man gör i andra länder, och i synnerhet på destuderande från låginkomsttagarhem? Nästan varje annat land än prövarstudenternas behov av studiestöd mot bakgrund av föräldrarnas ekonomi. ,som här nämndes, har t. ex. en regel om innan den studerande ärfriköpplad från föräldraekonomin. Hos oss behandlas alla studenter lika,oavsett föräldrarnas ekonomi. Jag vill emellertid påpeka att subventionsmomentet i detsvenska studiesociala stödet troligen ligger i stället för . Högst hälften får staten tillbaka av de utbetalade lånen, i verkligt värde. Det finns mycket att omfördela, om det nu är så attkommittén vill lägga mera på bidragssidan och göra lånet mera konventionellt,eftersom studenterna inte tycks uppskatta de stora fördelar som ligger ifördelaktiga lånebestämmelser. Det är som om ett lån inte vore något stöd alls,trots att räntan är så låg. Då är det kanske bättre att de får pengar i handeni form av studiebidrag, och då får lånen mera likna lån i studenternas vanligaföreställning. 169 (): Den här undersökningen, om jag har förståttden rätt, skiljer inte så mycket på i vilka former stödet ges, utan den utgårifrån så att säga den skattefinansierade delen av studenternas försörjning.Däri måste naturligtvis ingå dels direkta bidrag, dels subventionselementet ilånen. Det innebär vad jag förstår att antingen måste man göra enomfördelning mellan olika grupper av studeiiter, dvs. närma sig det engelskasystemet, för att skapa bättre villkor för dem som kommer från miljöer med svagekonomi, eller också släppa till mera pengar. Jag tycker - och jag antar attäven utbildningsministern tycker - att det är otillständigt att studenter frånfamiljer med svag ekonomi har sämre stöd från samhällets sida här i änmotsvarande i . Jag skulle vilja höra en definitiv kommentar frånutbildningsministern, om han delar uppfattningen att svenska studenter frånlåginkomsttagarhem borde få minst det stöd som man får i . Först beslöt , på studenternasbegäran, att ta bort hänsynstagande till föräldrarnas ekonomi. Därefter harriksdagen beslutat, också på studenternas begäran, att ta bort hänsynstagandetill andra makens inkomst . har , också påstudenternas begäran, beslutat att ta bort hänsynstagande till andra makensekonomi . Det föreligger en absolut klar inställning i , attden enskilde studerande skall betraktas som en individ, utan hänsyn tillanhöriga, vare sig eller . Låt mig sedan säga att om staten betalar ut ungefär 4miljarder i studiemedel och får igen ungefär 2 miljarder, då är det bevis nogatt detta är ett system som är generöst. Men dess generositet ligger inte idagen för vare sig studenterna eller , och därför är en ordentligomfördelning befogad. 171PÄR (): Jag tror inte heller att lösningen påproblemet är något slags behovsprövning av studiestödet. Principen attstudiestöd skall gå ut lika fill alla, möjligen med hänsyn till barn men ivarje fall utan hänsyn till vare sig makars ekonomi eller föräldrars, bör ståfast. Då blir, såvitt jag förstår, den enda slutsatsen, för attinte svenska studenter skall vara sämre ställda än låginkomststudenter i t. ex.Thatchers , att vi måste öka på studiestödet. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att det inte går attfå ett klart uttalande från utbildningsministern, att en student från ett hemmed svag ekonomi i inte skall behöva vara sämre ställd än en student imotsvarande situation i . Men, som sagt var, lösningen på dettamåste vara att öka studiestödet för alla. 172 Utbildningsminister : Fru talman!Hur väl eller illa ställd en student är, kan vi aldrig veta under studietiden.Det är först efter studietiden, då återbetalning skall ske, som det visar sigvad studenten har fått. Den som inte har någon inkomst alls behöver heller intebetala tillbaka någonting och har fått ett hundraprocentigt stöd. Det är väl dåsom det verkliga behovet visar sig. betalar vi ut pengarna,och vi återkräver dem i den mån det finns någon tillgång hos studenterna. 173 (): Det som utbildningsministern nu säger är juingen nyhet, och det var naturligtvis bekant även för dem som gjordeundersökningen. Subventionselementet i det svenska studiestödssystemet är intebara de blygsamma procent som betecknas som bidrag, utan även de generösaåterbetalningsreglerna. Det medger jag gärna. Men undersökningen har utgått ifrån det totala skattefinansieradestödet till studenterna. Man har efter vad jag kan förstå tagit hänsyn till dettotala subventionselementet. Jag konstaterar att en svensklåginkomsttagarstudent får sämre stöd än sin motsvarighet i ,, och . Det är kärvare att vara student från en fattigmiljö i än i dessa länder. Jag tycker utbildningsministern bordekonstatera detta och säga att detta måste vi ändra på. Överläggningenvar härmed avslutad. 37 §Svar på fråga 1986/87:555 om prisstoppets fillämpning har frågat mig om regeringen avseratt vidta några åtgärder för att förhindra att prisstoppet tillämpas så att enförändrad vårdinriktning med ökade kostnader som följd inte skall få slå igenomi priset för de vårdtjänster som enskilda vårdhem erbjuder. Ett avsyftena med det nu gällande prisstoppet är att förhindra att 7 protokoll 1986/87:118 inträffadeeller förväntade kostnadsökningar automatiskt förs vidare i form av ökadepriser. Detta gäller på såväl vårdområdet som på andra områden som omfattas avprisstoppet. Därför är jag inte beredd att medverka till att de allmännaförutsättningarna för prisstoppets tillämpning ändras i den riktning som BoLundgren förordar. Vad gäller behandlingen av enskilda ärenden framgår avförordningen om allmänt prisstopp att statens pris- och kartellnämnd får getillstånd till överskridande av stoppriser. Enligt förordningen bör tillståndges endast om det finns synnerliga skäl till det. I nämndenstillämpningsföreskrifter till det allmänna prisstoppet finns härutöverbestämmelser bl. a. om hur prisstoppet skall tillämpas i fråga om varor ellertjänster som ändrats i utförande eller till sin sammansättning. Det ankommer påi första hand pris- och kartellnämnden att efter ansökan pröva om en planeradprishöjning i ett enskilt fall står i strid med de gällande prisstoppsbestämmelserna. 175BO (): Låt mig först tacka statsrådet för svaret. Avdet får jag uppfattningen att statsrådet på något sätt avsäger sig ansvaret förtillämpningen av prisstoppet. Det är ju inte rimligt. Regeringen får ta ansvarför sina åtgärder, även om den direkt tillämpande myndigheten är statens pris-och kartellnämnden. I ett fall som jag känner till - det finns säkert flera -har man vägrat tillstånd att höja priset trots att en kraftig kostnadsökninginträffat i ett enskilt vårdhem till följd av att beställaren, , harbegärt att en helt annan typ av patienter skall vårdas där. hargått igenom kostnaderna och funnit dem rimliga. Jag vet att statsrådet inte kan diskutera enskilda fall,men det skulle vara intressant att höra hans inställning i följande fråga. Låt oss ta ett vårdhem som faktiskt fått denna förändradeinriktning av vården, mot tyngre patienter och tyngre vård. Man har en klartdokumenterad kostnadsökning. Om man inte får tillåtelse att gå över stopprisetpå den tidigare bedrivna inriktningen, kommer man att få negafiva marginaler. Är det då enligt statsrådets uppfattning tillåtet att göraavsteg från prisstoppet? Enligt de bestämmelser som gäller är detförhållandet att kostnadsökning inträffat inte motiv nog för att få dispensfrån prisstoppet. Om det gäller en helt ny vara, eller importerad vara sominte sålts tidigare, då kan man få dispens och då skall inte prisstoppetomfatta denna vara. Då uppkommer frågan i vilken utsträckning som det är en nyvara eller som väsentliga ändringar i övrigt har skett, och det måste bedömasutifrån det enskilda fallets förutsättningar. 177 BO (): Jag är fullt medveten om att man får göradenna bedömning. Men jag vill fråga statsrådet om det är möjligt att göra enbedömning som innebär att man får överskrida stoppriset, om det faktiskt är så,att det rör sig Om trafiken med tunga lastbilar om entjänst med en verklig ändring av inriktningen och med en helt annan Prot.1986/87:118 kostnadsstruktur. Det är en situation där det, om man inte fårvidta någon prisändring, de facto blir en negativ marginal irörelsen. Jag tar detta extrema exempel, vi diskuterar inte en minskning avmarginalerna. Är det då rimligt med en tillämpning som innebär att man fåröverskrida stoppriset? Å. : Fru talman! Detframgår helt klart av de utfärdade tillämpningsföreskrifterna, att om det rörsig om en ny vara eller tjänst eller om det har skett mycket väsentligaförändringar, kan det också ges dispens från prisstoppet. Överläggningen var härmed avslutad. 38 § Svar på fråga 1986/87:531 om trafiken med tungalastbilar har frågat mig om regeringenavser att ta ytterligare steg på vägen mot allt' tyngre lastbilsekipage.Bakgrunden till frågan är en artikel i tidningen . I tillåter vi 10 tons axeltryck och 16 tonsboggitryck, medan EG för den gränsöverskridande trafiken inom EG tillåter 18tons boggitryck. Vidare har EG beslutat att 11,5 tons drivaxelstryck förfordonskombinationer med fem eller fler axlar skall vara tillåtet fr. o. m. den1 . I tillåter vi visserligen längre fordon och högrebruttovikt än i i gemen. Problemet är dock inte högsta tillåtnabruttovikt eller längsta tillåtna fordonslängd. Problemet är att den lågabärighetsstandarden begränsar möjliga fordon och fordonskombinationer. Det ärfrämst de många och svaga broarna som är hindret. Regeringen framhåller i årets budgetproposition att det ärangeläget att del svenska vägnätet så långt det är möjligt anpassas till denstandard som gäller inom EG. Det innebär bl. a. att ett stort antal broar måstebyggas om, så att de kan klara de korta och tunga fordonskombinationer somtillåts i den gränsöverskridande trafiken inom EG. Ett tioårigtinvesteringsprogram på 575 milj. kr. pris föreslås-för attgenomföra erforderliga broförstärkningar. Programmet skall möjliggöra enhöjning av boggitrycket till , medan högsta tillåtna drivaxelstryckkvarblir vid . Åtgärderna möjliggör också enhöjning av den maximalt tillåtna bruttovikten. En sådan höjning är av storbetydelse för svenskt näringsliv och regionalpolitiskt viktig, eftersom denstärker inte minst skogsbrukets konkurrenskraft i de utsatta delarna avlandet. 180VIOLA (vpk): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret. Det är ju inte första gången som de här frågorna behandlas ikammaren. Jag har tagit upp dem ett par-gånger tidigare. Sedan statsrådet och jag senast diskuterade frågan har enutredning sett dagens ljus. Utredningen har gjorts på initiativ avkommunikationsdeparte- Prot!1986/87:118 mentet och handlar om just trafikpolitiken och Sverigesrelationer till EG. Det står helt klart för utredningenatt man förväntar sig - och man ser Om trafiken med tunga lastbilar tyvärrockså positivt på detta från den sida - attlastbilstrafiken kommer att expandera ytteriigare. Den framtidsparoll omlandsvägens totala frihet som den europeiska åkarunionen - verkligen en mäktigorganisation i - har använt kan också skönjas mellan raderna iutredningsrapporten. Man kan bl. a. läsa följande: "Lastbilstrafikenutgör den snabbast växande trafikgrenen inom EG och denna expansionförväntas fortsätta och troligtvis accentueras." Vidare står det;"Den ökning av lastbilstrafiken som en gemensam liberaliseradtrafikpolitik med all säkerhet leder till påverkar även behovet av nyaväginvesteringar." Här ställer verkligen regeringen upp. Vi har under en rad år krävt väginvesteringar, eftersom detunga fordonen har förorsakat ett enormt slitage, vilket lett tillbåde fler olyckor och sämre miljö över huvud taget. Betyder det som skisseras iden här rapporten om EG-modellen, dvs. att de svenska trafikpolitiska målenmåste samordnas med relationer till EG:s handels- och industripolitik,att man ständigt skall tillåta tyngre ekipage i , bl. a. med hänsyn tillatt man helt står på skogsindustrins sida? Vad innebär detta när det gällerförbättring och utbyggnad av järnvägstrafiken i landet? 181 Kommunikationsminister : Frutalman! har gjorts som ett led i det pågående trafikpolitiskaarbetet. är rapporten ute på remiss. När remissomgången haravslutats får vi väl se vilka slutsatser vi kan dra av rapporten. Regeringenhar alltså ännu inte dragit några slutsatser med anledning av materialet irapporten. Vi kan i och för sig föra en lång diskussion om tyngretransporter. Som jag sade i svaret tror jag att det här är mycket viktigt, inteminst för skogsindustrin, men även från regiönalpolitiska synpunkter. Jag villminnas att jag i tidigare diskussioner med har sagt att man, omdet tillåts tyngre transporter, inte får dra slutsatsen att detockså blir fler lastbilstransporter på våra vägar. Den motsatta slutsatsenborde ligga närmare till hands, nämligen den, att om en viss mängd skalltransporteras, blir det färre transporter, om det tas större last vid varjetransport. 182 (vpk); Men, , nu är ju inte fråganriktigt så enkel. Det handlar ju om de möjligheter som järnvägen skall ha att även i fortsättningen transportera gods. Här berövar man järnvägen dessa möj ligheter i och med att man liberaliserar och harmoniserar i samarbete med EG. Jag är också medveten om att det rör sig om mycket starka inhemska krav. Detta lyser igenom när skall bli högsta tillåtna bruttovikt,vilket är ett enormt rekord, om man jämför med förhållandena i de andra europeiska länderna. Vi har redan de längsta fordonen, och skall man alltså höja den högsta tillåtna bruttovikten. Ser man på tabellerna i den utredning som jag nämnde, finner man att det framgår lika klart där som i 100 tidningen redan ligger i topp. ringenmåste vara medveten om att detta inte kan kombineras med en politik som gynnarjärnvägen. Om jäg har tolkat rapporten rätt, gäller det naturligtvis attsamordna hela infrastrukturen. Överläggningen var härmed avslutad. 39 §Svar på frågorna 1986/87:532, 542, 544 och 546 om postverkets paketbefordran vice talman , , och har mot bakgrund av uppgifter imassmedia ställt vissa frågor till mig om postverkets rutiner för hantering avpaket. Enligt uppgifterna skulle postverkets ledning ha utfärdat direktiv attvanliga paketförsändelser skall fördröjas, så att de inte delas ut för snabbt. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Uppgifterna i massmedia är inte korrekta. har inga sådana direktiv utfärdats. 184 vice talman (); Det är inte ofta som det ställs fyra alldelesidentiska frågor i . Dessutom vet vi att många ledamöter har fåttsamma reakfion från sina hemorter. Vad är det då som har hänt? Jo, det är faktiskt så, attdet har utgått direktiv att posten skall tjuvhålla på paket, så att de intekommer fram förrän på den tredje dagen. säger kommunikationsministern att uppgifterna inte ärriktiga. Jag tackar för det svaret och utgår ifrån att kommunikationsministerngår i god för att det kommer nya direktiv, så att inte den situation som harskapats på postterminalerna fortsätter. Det är faktiskt så, herrkommunikationsminister, att ordföranden i i ,, uttalat t. ex. följande: "Pakethögarna växer nu vid deregionala terminalerna ute i landet. Paketen måste datummärkas för att inteskickas ut för ." Vidare säger : "Det här tarextra tid och därför blir Dessutom är det problem med att få plats för alla "I min länsstad säger man bl. a. följande; "Vidrunknar just nuipaket, somunder normala förhållanden skickas vidare och når adressaten nästa dag.Häromkvällen var t. ex. ett 60-tal containers fyllda med sådana försändelser En sådan situation skapas inte,herr kommunikationsminister, av att man läser felaktiga uppgifter itidningarna. Det har kommit direktiv, den saken är klar. Annars skulle intepaketen hanteras på detta sätt. Jag är , som sagt, mycket tacksam för svaret, och jagtror också att många ute i bygderna är det. Jag hoppas attkommunikationsministern i ett ytterligare inlägg bekräftar att det inte blirnågon försämring och fördyring när det gäller postens paketbefordran. 185GÖTHE (): Fru talman!.Jag tackar kommunikationsministern för ettmycket märkligt svar. Här påstås att uppgifterna i massrnedia inte är korrekta.Då vill jag fråga: Vad är korrekt? Eftersom det inte står någonting om detta istatsrådets svar, måste jag säga att svaret är torftigt. Statsrådet är skyldigsvenska folket ett besked, framför allt de personer som har uttalat sig imassmedia, i TV och i den tidning som jag refererar till i min fråga. läst min fråga? Jag återger vad postchefen i , som såvittjag förstår är regionalchef, har sagt. Han förklarar att det förhåller sig somvi. och jag, har sagt. Jag återger vad den fackligaordföranden i har uttalat. Ljuger han också? Vad är det som föranlettpostverkets företrädare att svara'Som de har gjort? De har ju sagt attposthögarna skall växa. Det blir en medveten försening. De fackligaföreträdarna var ju bokstavligt i uppror. Jag konstaterar, fru talman, att det här föreliggerbeskyllningar mot företrädare för inte bara massmedia utan också förpostverket. Man frågar sig: Hur är det ställt inom detta statliga verk, då detkan bli så snett? Jag hoppas att statsrådet verkligen.vill ge svenska folket,allmänheten, postens kunder svar på denna mycket väsentliga fråga. 186MARGIT (): Jag tackar för svaret, men jag är verkligenfortfarande konfunderad. I hörde jag hur den tillförordnadegeneraldirektören förklarade varför man gjorde så här - försenade vanligapaket för att ilpaketen skulle komma fram fortare än de vanliga.