prot · GA0931 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan vara värdefullt med en aktuell bekräftelse på attSverige anser att överenskommelsen om ,fortfarande gäller. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1986/87:167 om visumförhållandet mellanSverige och har frågat mig om jag är beredd attvidta åtgärder för att avskaffa det ojämlika visumförhållandet mellan Sverigeoch . Den brist, på ömsesidighet mellan och FörentaStaterna när det gäller viseringar som tar upp i sin fråga har medundantag för förelegat ända . Sverige-infördedå viseringsfrihet för medborgare i . har däremot valt att upprätthållaviseringsplikten gentemot alla länder med undantag av . Jag vill i detta sammanhang erinra om ettinterpellationssvar som utrikesminister avgav : "Bakgrundendll den bristande reciprociteten i viseringshänseende som kännetecknarförhållanden mellan och även andra europeiska länder änSverige är att står som mottagare av en betydande immigradonfrån under det att någon motsvarande utvandring från Förenta Staternatill icke förekommer. Detta historiskt betingade förhållande tordeförklara varför viseringstvånget har bibehållits i ." Röster inom .USA har inte saknats för attviseringsreglerna skulle ändras. Försöken ti|l ändring av den amerikanskalagsdftningen på detta område, som infördes i början av dettaårhundrade, har dock stupat på motstånd inom den amerikanskakongressen. Den viseringsfrihet som vi medger amerikanska medborgareär från vår egen synpunkt en praktisk ordning. Om vi nu efter så lång tidskulle tillämpa ömsesidighet skulle detta innebära att vi måste återinföraviseringstvånget. Detta kan inte motiveras av invandringspolitiska skäl ochskulle medföra en rad praktiska olägenheter och kostnader för våra myndigheteri och utomlands. Av dessa skäl ser jag ingen anledning att nu införaviseringstvång gentemot . 37 BO (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Med allra största respekt för , tycker jag ändåinte att hänvisningen dll Undéns mer än interpelladonssvar dllfördenna debatt särskilt mycket. Jag hoppas att blev korrekt citerad när hani somras i uttalade att han var chockerad över de amerikanskaåsiktsregis-' tren över svenska medborgare. Dessa register kan innebära stortobehag för enskilda svenska medborgare, sade enligt Expressen.Förhoppningsvis är han beredd att säga samma sak inför . suveränitet förutsätter att våra förbindelser medfrämmande makt är baserade på likaberätdgande. Det skall naturligtvis gällaockså pass-och visumbestämmelser, som bör vara ömsesidiga. Jag utgår därförfrån att det franska visumtvånget kommer att bli en kort parentes och att vi iannat fall kommer att vidta lämpliga motåtgärder. Allvarligare är att våra förbindelser med Förenta Staternasedan mycket länge icke baseras på principen om jämbördighet. Hur kan videssutom acceptera att i sitt visumformulär kräver att svenska medborgare -med straffansvar för falskt intygande - skall bekräfta att de icke tillhörvissa s. k. subversiva organisationer som myndigheter vägraratt uppge vilka dessa organisationer är? på State Department iWashington säger att det är en statshemUghet vilka dessa organisadoner är. Omvissa organisationer får veta att de finns på listan kari de räkna ut hur vårunderrättelsetjänst arbetar, säger mister . Vad är detta om inte engrov kränkning av vår suveränitet. Det är på dden att vi agerar så att jämlikhet upprättasmellan och i den här frågan. Det gäller inte bara vår självrespekt.Det handlar om dlltron till nationella oberoende och alliansfrihet. Om sekretessbeläggning av beslut om betalningssäkring Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga 1986/87:143 om sekretessbeläggning avbeslut om betalningssäkring Lagen (1978:880) om betalningssäkring förskatter, tullar och avgifter ses över av en särskildutredningsman. Frågan om sekretess för interimistiska beslut ombetalningssäkring är komplicerad och bör enligt min mening behandlas inom ramenför utredningen. Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt och vara avslutatsenast . Utredningsmannen har möjlighet att behandlasekretessfrågan med förtur om han finner det lämpligt. Jag anser därför inteatt någon ytterligare åtgärd i saken behöver vidtas. Omden s. k. engångsskatten 39 (): Jag tackarfinansministern för svaret. Minfråga är föranledd av att en företagare i på felakfig grund blev föremålför betalningssäkring. interimisfiska beslut kom till pressenskännedom, eftersom beslutet är en offentlig handling. Uppgiften publicerades,och företagaren och hans företag har genom publiceringen drabbats oerhört hårt.Det är som bekant inte lätt att tvätta bort en stämpel som skattesmitare ävenom man har rent mjöl i påsen. Dennaobehagliga effekt kunde ha undvikits om det interimistiska beslutet varitföremål för sekretess. Dethar t. o. m. förekommit att en skattskyldig delgivits länsrättens beslut ombetalningssäkring via en artikel i dagspressen - således innan han själv hadekännedom om att hän var föremål för betalningssäkring. Jag tycker att det ärsjälvklart att en skattskyldig skall få tillfälle att yttra sig över ett beslutom betalningssäkring innan det ges offentlighet. Därför är det ytterst viktigtatt regeringen så fort som möjligt tar initiativ till en sådan ändring. Jagskulle förorda att utredningsmannen prioriterar den del av sin utredning somrör sekretessfrågor och möjligt lägger fram ett förslag tillregeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1986/87:148 om den s. k. engångsskatten har frågat mig vilket det årliga nettoresultatet blirför hela den offentliga sektorn av den föreslagna engångsskatten. Allaskatter och offentliga utgifter påverkar underlaget för andra skatter ochbehovet av andra utgifter. Det är inte möjligt att vid ändringar av skattereller offentliga utgifter fullständigt utreda hur dessa i olika led påverkarden offentliga sektorns samlade finansiella ställning. I stället har sedan långtid en praxis utvecklats, som innebär att de omedelbara effekterna på statensfinanser redovisas i samband med att förslagen läggs fram. Man har sålundaalltid - oavsett regering - valt att ej betrakta kostnaden för att exempelvisinrätta nya statliga tjänster som lägre än lönekostnaden trots att det äruppenbart att en del av dessa kostnader kan komma att återflöda till detallmänna i form av arbetsgivaravgifter, inkomstskatter, moms, minskadeinkomstprövade bidrag och andra effekter i senare led. Vadgäller den föreslagna engångsskatten skulle en sådan beräkning som DanielTarschys efterlyser få baseras på antaganden om hur försäkringsbolagen på långsikt - upp till 20, 30 eller t. o. m. - väljer att fördela sin avkastningmellan konsoUdering och återbäring. Vidare måste kalkylen innehålla antagandenom vilka marginalskatter som företag och hushåll kommer att möta under sammatidsperiod. För att analysen skulle bli fullständig måste man också beaktaeffekterna av den inkomstförstärkning de sämst ställda pensionärerna kommer attfå som en följd av skatten. Även här kan ju stat och kommun få erfara ökadeintäkter av t. ex. inkomstskatt och moms liksom minskade utgifter av olikaslag. En annan svårighet gäller tidsaspekten. Engångsskatten gereffekt , medan de skatteeffekter vill habelysta till största delen ligger i en avlägsen framtid, eftersom juförsäkringsbolagens ränteintäkter i stort sett ej blir föremål för beskattningså länge de ligger kvar i bolagen. Eftersom budgetunderskottet finns nu ocheftersom de sämst ställda pensionärerna behöver förbättringen nu anser jag atteventuella effekter på statsinkomsterna bortom är av mindrecentral betydelse. Det är därför min uppfattning att det inte voremeningsfullt att nu ändra praxis vid beräkning av budgeteffekterna av olikaförslag. Om den s. k. engångsskatten 41DANIEL TARSCHYS (fp): Jag ber att få tacka finansministern såmycket för svaret på min fråga, även om innebörden av svaret är attfinansministern icke vill svara på min fråga. Det är uppenbart att de räntebesparingar på 1,5 miljarderkronor som regeringen har uppgivit att den nya engångsskatten kommer attavkasta bara är en bruttobesparing. Från den bruttobesparingen måste avräknasde minskade intäkter som staten får genom att skatteintäkter bortfaller.Pensionerna blir ju lägre för pensionsspararna. Detta innebär attkommunerna, landstingen och staten tappar skatteintäkter. Det här inträffarinte bortom utan , med början i och med attpensionerna av allt att döma kommer att sänkas redan då. Det blir alltså inte fråga om som kanfördelas, utan det blir en mindre summa. När man skall beräkna denna mindresumma måste man naturligtvis göra vissa antaganden, vilket ocksåfinansministern mycket pedagogiskt förklarar i sitt svar. Sådana antaganden kangöras. Man kan t.o.m. göra alternativa antaganden och redovisa alternativakalkyler. Finansministern säger emellertid att han inte vill redovisa någrakalkyler alls. Han vill inte tala om för vad regeringen antar på denhär punkten. Det förekommer nog inte, finansministern, att någon regeringlägger fram förslag till skattehöjning utan att för sig själv göra klart vilkaandra skatter som därigenom kommer att minska. Alla regeringar är medvetna omatt skattebaserna är kopplade till varandra. Ökar man en skatt, minskar manbaser varifrån andra skatter tas. Jag utgår därför ifrån att det i regeringskanslietfinns interna kalkyler, som finansministern inte vill redovisa för riksdagen.Jag beklagar verkligen att regeringen inte vill göra detta, för därigenom fårinte det underlag som behöver inför ett viktigtställningstagande. Överläggningen var härmed avslutad. 4 protokoll 1986/87:31 -32 Prot.1986/87:31 13 § Svar på fråga 1986/87:154 om avdragen för resor till ochfrån 20 november1986 arbetet Om avdragen för resortill och från arbetet Som svar på fråga vill jag svara att regeringeninte har några planer på att avskaffa det s. k. reseavdraget. Riksskatteverkethar emellertid i sin anslagsframställning för /88 pekat på attdet schablonavdrag om . under inkomst av tjänst, som införs i sambandmed taxering, då den förenklade självdeklarationen första gången skallanvändas, snabbt kommer att ätas upp av ökade kostnader för arbetsresor.Riksskatteverket framhåller därvid, att om det är svårt att genomföra engenerell höjning av schablonavdraget, bör i stället en radikal förenkling avavdraget för resor till och från arbetet övervägas. Enförutsättning för att den förenklade självdeklarationen skall fungera på avsettsätt är att schablonavdraget täcker de vanligaste kostnaderna under inkomst avtjänst. Som jag nämnt i ett svar på fråga av KjellJohansson kommer arbetet med att reformera skattesystemet att föras vidare isyfte att skapa enklare och rättvisareskatter, som stimulerar arbete, sparandeoch investeringar. Som jag ser det måste man även vid en sådan bredare översynav skattesystemet ta regionalpolitiska hänsyn av det slag som i sin fråga. Men det är inte nu möjligt att precisera vilka ändringarsom kan bli resultatet av det nämnda arbetet. Anf.43 (): Jag vill tackafinansministern för svaret. Närjag hörde den första delen av svaret blev jag mycket glad och ville gärna taden som ett löfte om att reseavdragen skulle få vara kvar. När jag hörde densenare delen blev jag kanske litet mer tveksam på den punkten. Enklareoch rättvisare skatter vill vi ju alla ha - med särskild betoning på rättvisare,skulle jag vilja säga. Det ligger i hela samhällets intresse att människor kanbo och finna arbete i hela landet. Företrädare för regeringen har många gångerframfört den åsikten. Tar man bort reseavdragen åsidosätter man deregionalpolitiska hänsynen. Dels blir det svårare för företag på små orter attrekrytera personal: Den som av familjeskäl inte kan flytta drar sig för storaresekostnader. Dels blir det svårare för människor att bli kvar ute iglesbygden och pendla till arbete i tätorterna. Avfolkningen av landsbygden ochav mindre orter kommer att accelerera, med allt vad det innebär i fråga omminskat serviceunderlag och utarmning av stora bygder. Strävanefter en förenkling av skattesystemet är naturligtvis lovvärd, men man måsteväga förenklingen mot de negativa konsekvenser i övrigt som en förenkling får.I det här fallet skulle de negativa konsekvenserna väga betydligt tyngre änden.lilla förenkling av taxeringsförfarandet som åstadkommes. Vii kommer aldrig att acceptera att reseavdragen tas bort - det kommeratt slå för hårt mot glesbygd, landsbygd och mindre orter. Det kommer också attminska människors möjlighet att välja bostadsort. 44 : Prot. Låt mig barakonstatera att det här har redovisats någonting 20 novernber 1986 Om avsikten med den s. k. engångsskatten ganska intressant,nämligen att det finns åtminstone en fast punkt i 45 (): Jag är övertygad om att finansministern är medveten om att det finnsmånga starka punkter i vårt skatteprogram. Det är jag helt säker på att ocksåfinansministern känner dll. Överläggningerivar härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1986/87:175 om avsikten med den s;k. engångsskatten Inkomsterna från engångsskatten skall användas till att minskastatsskulden. Därigenom blir ränteutgifterna mindre än de annarsskulle ha blivit. Att det skulle råda någon missuppfattning om detta har jagsvårt att tro., Anf.47 (): Jag tackar förfinansministerns kortfattade svar. Detförvånar mig att finansministern kan svara: "Att det skulle råda någonmissuppfattning om detta har jag svårt att tro." Anledningen till min fråga var enhelsidesannons i , som LO - Landsorganisationen.i - harsatt in. Där heter det: "Engångsskatten-ger staten 15 miljarder somregeringen ska använda för att sänka budgetunderskottet." Den annonsenkostar , och så sprider man så felakfig information! Detkan väl inte vara möjligt att LO är så dåligt underrättat, tänkte jag, så jagtog för givet att LO hade bestämt att det skulle gå dll så här i stället ochatt finansministern skulle få se till att ändra på det. Den underbara nattenträffades det som bekant en berömd skatteöverenskommelse. Den accepter rade inteLO, och då gick finansministern snällt in och ändrade den. Därför trodde jagatt det måste förhålla sig på något liknande sätt . Jag trodde att LO hadeäridrat uppfattning och tyckte att även finansministern fick lov att göra detoch helt enkelt använda engångsskatten till att sänka budgetunderskottet. Avfinansministerns svar att döma kan man om LO:s påstående använda sammatautologiska talesätt som finansministern använde om sina motståndare iremissdebatten , nämligen att det bara är "tomtmunväder". Överläggningenvar härmed avslutad. Om statsbidrag till energisparrådgivningen 15 §Svar på fråga 1986/87:156 om statsbidrag till energisparrådgivningen har fråga mig om jag ämnarse till att statsbidraget till energisparrådgivningen i kommunerna återinförs. Både miljö- och energiministern och jag redovisade imitten av april i en interpellationsdebatt resp. frågestund regeringenssyn på denna fråga. Jag vill nu upprepa vår ståndpunkt i korthet. infördes ett statligt bidrag dllkommunerna för att stödja husägarna i energihushållningsarbetet. Kommunernakunde bygga upp sin verksamhet på det sätt som de ansåg lämpligast. Stöd tilldetta uppbyggnadsskede lämnades med mer än 800 milj. kr. Verksamheten harutvärderats och erfarenheterna har återförts till samtliga kommuner. Vidareunderströks de starka skäl som föreligger för att samordna energirådgivningenmed annan verksamhet, bl. a. den kommunala energiplaneringen samt denbyggnadstekniska och den byggnadsekonomiska rådgivningen. Regeringen och de olika sektorsmyndigheterna som ärverksamma inom det här aktuella området stöttar kommunerna och Kommunförbundeti deras strävan att fortsätta energirådgivningen samt att integrera den ikommunernas ordinära verksamhet. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att återinförastatsbidraget till energisparrådgivningen i kommunerna. 49BIRGITTA (): Jag ber att få tacka bostadsministern för svaret på min fråga. Det finns en rapport från byggforskningsrådet som ärskriven av - det var då som underprotester från hade beslutat att ta bort statsbidraget dllenergisparrådgivningen. Redan då kunde författaren konstatera att avenergisparrådgivarna fick sparken eller på olika sätt omplacerades för att göraandra saker i kommunerna. Bostadsministern säger att det är vikfigt att manintegrerar energirådgivningen i andra verksamheter, och det kan nog stämma.Men det har visat sig att energisparrådgivningen över huvud taget har minskat isamtliga kommuner. Och det har ju hänt någonting på detta område, nämligen attoljepriset har gått ned, och el-rean fortsätter. Bostadsministern ochenergiministern fortsätter att framhålla att det är viktigt att viintensifierar energisparandet och energihushållningen. Men samfidigt tar manbort allt statligt stöd. När priset går ned, är det för privatekonomin intelönsamt och på kort sikt inte möjligt att hushålla med energi. Det är intelängre intressant när det bara kostar pengar. Detsamma gäller för kommunerna -det finns så många andra saker att satsa på. Kortsiktigt sett finns det ingetintresse för energibesparing - det är alldeles påtagligt att så är fallet . För samhället är det emellertid långsiktigt och även mycket viktigtatt man fortsätter arbetet och behåller kompetensen när det gällerenergirådgivning. Bostadsministern säger att man på olika sätt stöttarkommunerna och . På vilket sätt stöttar man dem, så attenergirådgivningen verkligen fortsätter? Med pengar gör man ju det inte. Jag skall gärna svara på vilket sätt staten och de statliga organenstöttar kommunerna och fastighetsägarna när det gäller energibesparingar. Förstoch främst kan vi efter den utvärdering som har gjorts av en treårsperiod avROT-programmet konstatera att en mycket stor del av de medel som ställts tillförfogande för upprustning av våra fastigheter går till just energihushållningoch energibesparingsåtgärder. Om jag minns siffrorna rätt, så går mer änhälften av medlen för s. k. underhållslån till energibespa-rande åtgärder ochcirka en tredjedel av de resurser som ställs dll förfogande i samband medombyggnader går till direkt energibesparande åtgärder. Dessutom diskuterar vitillsammans med hur man på andra sätt skall stimulera ochinformera, och vi har lämnat stöd till fastighetsägarförbunden på såväl denprivata som den allmännytdga sidan för att via dem åstadkomma en stimulans tillenergisparande. Jaghar ingen annan mening än om det angelägna i att sparaenergi. Frågan är bara vem som skall vara huvudman. Jag anser inte att staten iett långsikdgt perspekdv skall vara det. Staten har varit ovanligt generös påden här punkten, och är det kommunernas tur. Ombostadsstyrelsens besked till låntagare om ändrade räntesatser Anf.51 (): Bostadsministern berättar om det som kommit fram i utvärderingen, menden avser ju den tid då energisparrådgivarna fanns. har deras verksamhet istort sett upphört, och vid nästa utvärdering lär det inte finnas så mycketenergihushållning att redovisa. Vadbostadsministern har deklarerat är att man i diskussioner talar om hur viktigtdet är att spara energi. Men det är inte bara ord som behövs utan ocksåhandling. Jag har just sagt att för kommunerna är många andra saker ännuvikdgare, men för landet är energisparandet otroligt viktigt. För att bh troddmåste den socialdemokratiska regeringen inte bara tala om detta och samddigtförsvåra det utan också i handling visa att den vill satsa på det. Detär inte fråga om att det skall bli en ny huvudman för energihushållningen. Detär fråga om statsbidrag. Jag vädjar dll bostadsministern att tänka över sakenoch återinföra stödet till energisparrådgivarna i kommunerna. En sådan resursfår inte skingras. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1986/87:174 om besked till låntagare om ändrade räntesatser har frågat mig om jag är beredd att medverka dll attbostadsstyrelsen snabbare ger sina låntagare besked om ändrade räntesatser ochdärigenom bättre tillgodoser de krav på ökad service som den statligaverksamheten ålagts. Bakgrunden dll frågan äratt beslutade om extra uppdrag från offentliga myndigheter m. fl. höjningarav den garanterade räntan på statliga lån förvissa egnahemsägare. Besked omdetta har kommit låntagarna till del först . Jag delar självfallet uppfattning att denstatliga verksamheten skall hålla en hög servicenivå. Det är intedllfredsställande att det i det aktuella fallet har dröjt från detatt fattade sitt beslut till dess att den enskilde låntagaren fåttkännedom om konsekvenserna av beslutet för egen del. Enligt vad jag har erfarit brukar gå utmed information av det slag som det här är fråga om så snart detta låter siggöra. Ett misstag har begåtts i detta fall. har försäkrat attmisstaget inte kommer att upprepas. Jag anser det därför inte befogat att vidtanågra ytterligare åtgärder med anledning av det inträffade. 53 (): Jag tackar bostadsministern för svaret. Det äruttömmande och det är upprikfigt och därför i högsta grad tillfredsställande.Vad kan jag mer begära, fru talman? Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:82 Jag ber att få meddela att jag på grund avutrikes resa inte har möjlighet att besvara interpellation omåtstramningspolitiken gentemot den kommunala sektorn inom föreskriven tid. Jaghar för avsikt att besvara interpellationen . 18§ Svar på fråga 1986/87:141 om uppdrag från offentliga myndigheter m. fl. har frågat industriministern omhan är beredd att medverka till att ansvariga departementschefer verkar för attuppdrag från offentliga myndigheter och universitet förläggs till Norrdata iSkellefteå. Frågan är föranledd av att det till Norrdata inköpts en s. k.superdator. Frågan haröverlämnats till mig. Den decentraliserade beslutsordningen i statsförvaltningeninnebär att myndigheter och högskolor själva avgör hur de vill använda sinaresurser. All upphandling av tjänster måste dock följa upphandlingsförordningen(1973:600). I förarbetena dll denna förordning (prop. 1973:73, s. 57)uttalas att vid likvärdiga anbud från företag inom dé fyra nordligaste länenoch annat företag skall företräde ges åt företag i de nordligaste länen. Jag vill påpeka att vi enligt min uppfattninghar en alltför stor koncentration av datakompetens till storstadsområdena, isynnerhet dll Det är viktigt att vi får en spridning av ADB-kompetensen över hela landet. 56 (): Jag ber att få tacka civilministern försvaret, och jag noterar då i första hand sista stycket i svaret. Jag tillhör dem som tycker och som tror att regeringen haroch skall ha makt, dels direkt, dels då det gäller att tala om inriktningenhärvidlag. Jag vill påminna om den tid när han arbetade iVästernorrlands läns landsting. Då gick de fyra norra landstingen samman ochingav beställning dll Norrdata i . Det var början till att Skellefteåblev en datastad. Det var en medveten politisk handling. Verksamheten har sedan växt undan för undan, och i ca 800 datajobb i . Inköpet avden aktuella superdatorn är nästa steg i utvecklingen. På samma sätt som de fyra norra landstingen för så där sedan visade medvetenhet bör också olika instanser med makt visamedvetenhet. Jag ber att än en gång få tacka för svaret och förutsätteratt olika krafter medverkar till att inte all dataverksamhet hamnar just iStockholm. Överläggningen var härmed avslutad. Om viss planerad försöksverksamhet inom ortopedkirurgin 19§ Svar på fråga 1986/87:147 om viss planerad försöksverksamhet inomortopedkirurgin har frågat mig om jag somansvarig för frikommunförsöket är tillfredsställd med det besked som berördaparter i och har fått från rehabiliteringsberedningen. Bakgrunden till frågan är att den s. k.rehabiliteringsberedningen inte har värjt beredd att medverka tillförsöksverksamhet som Bohuslandsdnget velat få till stånd inom ramen förfrikommunförsöket. Förslaget innebär att 30 milj; kr. inom en treårsperiodskulle tillföras ortopedkirurgiska området från sjukförsäkringen. Därigenomanses köerna kunna kortas och statens kostnader för sjukförsäkringen minskasmed 20 milj. kr. Regeringens syn på den här frågan har redovisats avsocialministern i ett iriterpelladorissvar till Dariiel Tarschys den 24 oktoberi år.