prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — kvoter i utnyttjas i alltför litenomfattning. Det råder en uppenbar risk att vi kan tvirtgas lämna ifrån ossdelar av den svenska sillkvoten till andra länder utart någon ersättning fördetta. Situationert i och är inte alls likakritisk. utnyttjades Östcrsjökvoten till . Kvoten i Skagerrakoch utnyttjades till . I propositionert föreslås att exportstödetertbart skall gälla Östersjöfisken. Även med regerirtgens förslag kan stödetutnyttjas av alla fiskare. Således har västkustfiskare samma stödmöjlighet uärdet gäller Östersjösill som artdra fiskare. Det vikfiga är aft sillfisket iÖstersjön ökar. Det är därför denna stödform kommit fill. Den tredje punkten är stödet till foderfisk. Förslagetinnebär ett stöd med högst 5 milj. kr. som skall utgå med lägst ochhögst per kilo. Stödet är tänkt att utgå både vid riktat industrifiske ide fall ger dispens på sådan och vid annat indusfrifiske,t.ex: bifångsfer. I propositiorten föreslås, i likhet med exporten till statshandelslärtderrta,aft detta skall vara koncentrerat till Östcrsjöfiske. Det kart i dettasammarthang påpekas att , vad avser och , i sambandmed fiskeavtal deklarerat att man inte avser att bedriva riktat industrifiskeefter sill. Dcrt fjärde öch sista purtktcrt är det regionala stödet.Både regering och jordbruksnämnd är överens om atf detta skall utökas. Enligtnämrtdcrts förslag skall stödet utgå i form av ett fast driftstillägg med olikabelopp för fiskare bosatta på uorra ostkusfeu, och sydkusten. Alla regionalpolitiska stödåtgärder, oavsett om det gällerfiske eller annat, tillkommer därför att inkomstutvecklingen är sämre ängenomsnittet i landet. Så är också fallet när det gäller regionalpolitiskastödåtgärder till fisket. Irtkomstutvecklirtgcrt har varit väldigt svag pävissa kuststräckor. Stödet är avsett att vara eri gcrterell inkomstförstärkningtill de mest utsatta fiskargruppcrua och bör därför i forfsäffrtingen baraknytas till fiskarnas hemvist och alltså inte fill var fiskarrta landar sinfårtgsf. Att irtföra ett sådartt system skulle irtrtebära attfiskare på , i län och uppåt skulle ha per kiloför strömming och torsk. Men landar samma fiskare sin fångst söder om gränsenskulle han bara få för strömmirtgoch inte något för torsken. Detta sysfem är ett administrativt onödigt och krångligt system och mirtdre regiortalpolitiskt rättvist. Regering ens förslag att knyta stödet till fiskarens hemvist innebär mindre administrati va insatser och ett betydligt mera rättvist system som regiortalt stöd. : ' Herr talmart! När vi i utskottet behartdlade proposifionen och i anslutuing därtill väckta motioner, fick jag intrycket att de borgerliga partierrta plusvpk, strurttade i sakirtnehållet i förslaget. Vid argumentcrirtgcrt framfördes från samtliga att principen var felaktig - regeringert skall irtte. ändra jordbruks nämndens förslag. Min fråga till samtliga fyra partier är: Skall principerna segra över förnuftet? Är det irtte viktigare att beslutert i utskott ochkammare blir så utformade att fiskerirtärirtgen förs framåt och utvecklas? Detta bör också ske runt hela Sveriges kuststräckor och inte bli centraliserat till viss kusträcka. Regeringerts förslag i propositiortert är till större rtytta för fiskerinäringen i än jordbruksrtämrtdens förslag. Därför ställer vi oss bakom regeringens förslag och struntar i principerna. Jag yrkar bifall till reservation 1 ochavslag på reservationerna 2 och 3. Prot.-1986/87:1331 juni 1987;, Reglering av priserna på fisk m.m. 123JENS (); betärtkande nr 23 handlarom prisregleringen på fisk m. m. Den proposition som ligger till grund förbetänkandet har som underlag den övercrtskommelse som träffats mellartkonsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation och har förhandlatsfram under ledning av statens jordbruksnämrtd. Nämnden har regeringens uppdragatt leda förhandlingarna och framlägga förslag till reglering av priserna iertlighet med upprtådd övercrtskommelse, om sådan kunnat uppnås. Prisregleringen, som fungerat sedau 1981, tillkom genomdet riksdagsbeslut som togs i anledning av proposition 1977/78:112,som framlades av den dåvarande borgerliga regeringen. Vi förväntade oss mycket av detta prisregleringssystem;Det skulle kompensera fiskarcrt för oförmårtliga avtal om tullar och avgifter,och mart hade dert föresatsen att - då inte hade något gränsskydd förvare sig fisk eller fiskeprodukter och då gränserrta stod öpprta för importfrån länder där fisket är starkt subventionerat - ett stöd skulle ta bort devärsta negativa effekterna av dessa för fisket så oförmånliga avtal.Normprissystemet skulle också ge dem som var sysselsatta i ett rationellt fiskeen social och ekonomisk standard som var jämförbar med andra grupper. Det är svårt att hävda att fiskaren har dennastandard vare sig ekonomiskt eller socialt. Arbetet är tungt och riskfyllt, ocharbetstiden är lång. Fiskaren arbetar på ett underlag som aldrig står stilla,och han slits ut . Om man ser på vad söm hänt med prisuppgörelserna uuderåreus lopp står det klart attdet som angavs i den urspruugliga propositiortertirtte lärtgre är uppfyllt i de iugårtgria avtalcrt. De har alltmerurholkats och försämrats. Ingen hänsyn har tagits till arbetsinsatserrta ochfångsternas storlek. Det enda som varit vägledande har varit priset i kronoroch ören. På t. ex. sill/strömming har man inte räknat upp priserna därför attvärldsmarknadspriset har legat lågt. Normkvantiteten har skurits ner år frånår. Prot.1986/87:133 Jag delar därför jordbruksministerns uppfattning aft detbehövs en översyn 1 juni1987 av hela systemet. Det behövs enöversyn som återställer och förbättrar Man behöver se till att prisreglerirtgskassartspertgar kommer Regleringav priserna ' v b b v b r. , fiskets utövare till del, Man behöver se över sättet att förhandla. Det lämnarmycket övrigt atf önska, ty även det har urartat. Något av det värdefullaste riksdagsbeslut varenligt min uppfattnirtg rättert att förhandla. Jag skulle vilja se den som kartpåstå aft fiskets förhartdlirtgsdelegatiort har rtågort förhartdlingsrättlärtgre - möjligert förhandlingsmöjlighef på motpartens villkor. Årets avtal innebär ytterligare försämringar. Vi har fåttacceptera ett nytt system för prissättningen på torsk, som tar bort en stor delav trygghefcrt i systemet. Det fanns tyvärr möjlighet att få priset uppräkuatså att det svarade mot dert nedgång som skett i fångsferrta och ännu mindre iförhållande till världsmarkrtadspriserna. Def är att beklaga. För övrigt liggerpriserna stilla, Mcrt ävcrt om jag anser att överenskommelsen - som är lika meddef förslag jordbruksnämrtdcrt lagt fram - är dålig, har vi i motsats tillregeringen och socialdemokraterna hållit oss för goda atf genom mofioner ellerpå anrtat sätt förändra det förslag jordbruksnämnden lagt fram och som vi -icke utan värtda - accepterat, Mert regeringen och socialdemokraterna ijordbruksutskottet håller sig inte för goda atf gå in och försämra en redartdålig uppgörelse. Inte ens deras ledamöter i konsumerttdelegationen, somaccepterat avtalet, är beredda att stå fast vid överenskommelsen. När man läserutskotfsbetänkandef och propositionen har man svårt att frigöra sig frårtmisstartken aft en del av de försämringar sorn man inte kunde förhandla fram,de har man petat in i propositionen. Det är, som berörde, huvudsakligen på fyrapunkter regerirtgert har gått irt och ärtdrat det förslag jordbruksrtämndenlagt fram efter det atf parterna enats. Det är för det första en sänkning av normpriserna för atfbetala ökade kostnader för trygghetsförsäkringért. Mert regerirtgert och socialdémokraterrtai utskottet har tydligert glömt bort att det också skall tas härtsyrt tilldessa ökade kostrtader vid uppräkrtirtg av priserrta, Trygghetsförsäkrirtgenför alla andra som t, ex, är anställda avräknas irtte på lörtcrna utan kommersom crt extra lörtcförmårt. Därför får irtte trygghetsförsäkringért försämrainkomsterna för fiskaren, utan om kostnaderna för denrta ökar skall ocksåpriserrta på fiskcrt räkrtas upp. Detta har irtte skett i propositiortert, mcrtmart har irtte glömt bort att göra avdragen. För det andra gäller det pristilläggcrt vidöststatsförsäljning: Socialdémokraterrta säger i reservationen att de, precissom regerirtgert föreslagit, bör utgå endast för Östersjösill. Vi ansåg detnödvändigt att fa i anspråk en mindre del av beloppet även för sill frårtVästerhavet, då def är viktigt att redart kurtna köra i gång enförsäljning av Västerhavssill för atf få systemet prövat och sedan till vårcrtanvärtda sill/strömmirtg från . Låt migpeka på att det även i och firtns ett överskott av sill,1986 var detta . Avsätfrtirtgcrt, som sker framför allt till " Dartmark, är trög, med låga priser,och den behöver avlastas. att Norgei år kommer atf avsätta sill till . Hela den mängden ärVästerhavssill. Jordbruksnämndert har ävert föreslagit ert lägsta rtivå påpristilläggcrt. Det är ert del i överenskommelscrt, och ert förnuftig sådan. För det tredje har jordbruksministerrt ändrat påöverenskommelscrt när det gäller stöd för foderfisk. Han föreslår att stödendast skall utgå vid riktat sillfiske i . Han, liksom reservanterna,borde väl känna till att riktat foderfiske efter sill i är förbjudet.Om ändrirtgen är etf sätt att omintetgöra stödet är det illa, men den kan beropå okunnighet. Utskottet föreslår nu att stödet skall utgå äventill bifångsfer, oavsett om dessa tas i öster eller i väster. Även här är enlägsta rtivå på stödet mofiverad, då def firtrts artdra möjligheter atf reglerakostnaderna, om så skulle behövas. Man kan t. ex. utbefala pristillägg för enviss andel ay den lartdade kvantiteten. För det fjärde har jordbruksministern ändrat systemet fördet regionala stödet så aft det utgår enbart med hänsyn till fiskarens hemvist.Ett sådant system skulle skapa orättvisa, t. ex. då båtar från andra områden ärstationerade i , fiskar på samma vatten och landar pä sammaställe, men får olika pristillägg. Det skulle säkerligen också ha en negativeffekt för de områden som skall gynrtas, eftersom def måste bli mer lönsamtbåde atf fiska och aft landa sina fångster längre söderut. Stödet har dessutomdiskuterats noga vid de överläggningar som ägt rum och som är väl underbyggda imotsats till reservanternas och jordbruksministerns förslag. Jag är oroad när jordbruksministern underkärtrtcrjordbruksrtämndens omdöme om vad fiskeavtalet skall innehålla. Det är ettmisstroende både mot nämnden och mot de parter som har förhandlat. Det är däremot tillfredsställartde att det firtrts enmajoritet i utskottet som har detta förtroende för nämnd ochförhandlingsparter. Om proposifionen hade vunnit utskottets och senareriksdagerts bifall, skulle det enligt min uppfattning - och den torde även varaartdra irtblandade parters - ha inneburit att def infe är mertingsfullt attförhandla och komma fram till en. uppgörelse, då eu sådan inte respekteras avden socialdemokratiska regeringen. Denna är i stället beredd att försämrauppgörelsen, och det är att märka att den på alla puukter försämras åt etthåll: till fiskets nackdel. Reservation nr 2 i betänkandet är en moderat reservatiort,i vilken vi avstyrker regeringens förslag att ur prisregleringskassan ta 1,3milj. för s. k. fördröjd utsättning. Om avsikten är att fiskeristyrelsenskall utföra experiment för att ta död pä det yrkesmässiga havsfisket,borde man rimligtvis irtte använda prisregleringsmedel, eftersom dessa mer änväl behövs som stöd fill yrkesfisket. Jag tror def hade varit betydligt bättreom hade samarbetat med yrkesfisket i stället för att inriktasig på att skada detta. Den senaste fidens agerande i de arbetsgrupper sortifinns inom har ytterligare styrkt mig i min uppfattningatt inga medel för fördröjd utsättning skall utgå så länge harkvar sin målsättning att inte bara skada, utan helt förstöra ett fiskesom för stora delar av ost- och sydkusten och inte minst för har såstor betydelse. Jag yrkar därmed,herr falman, i första hand bifall till reservation nr 2, i 1986/87:133 . Reglering.av priserna påfiskm.m. 11 protokoll 1986/87:133 Reglering av priserna på fisk m. m: andra handtill reservatiort nr 3 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Jag villockså säga fill att principert irtte bör få segra över förnuftet.Def tycker jag att borde tänka på. Dessutom är ledamotav kortsumentdelegationen och borde som sådan ha en artnan syrt på ertöverenskommelse än den han redovisat för kammaren. 124 () replik: Jag vet aft hänger upp sig påatt jag har suttit med i konsumertfdelegatiortcrt. Mcrt det är ju så, JensEriksson, att både fiskerirepresentartferna och konsumerttdelegationen utgörnågot slags av-lyssningsirtstrumcrtt för jordbruksuämrtdcrt. Vi hade artdrauppfattrtirtgar, mcrt i sådana situationer får man ju böja sig och acceptera,och så lägger jordbruksrtämrtden fram ett förslag. Jag pekade i mitt huvudanförande på atf sillfisket iÖstersjön utrtyttjas till . Då måste def väl vara riktigt att dessa 10milj. artvänds enbart för Östersjöfisket och infe för Västerhavsfisket, somutnyttjas till . Det måste vara riktigt att def regionala stödet, som ärtill för att utjämna orättvisor och för att stödja vissa kuststräckor, utformasså att stödet grundas på fiskarcrts hernvist - inte på var någonstans fiskenlandas. Fiskare i norra har svårigheter, och deras inkomster är sämreän genomsniffsin-komstcrt för landets fiskare. Det måste därför vara fiskarenshemvist som räknas. Jag anser fortfarande, Jcrts , att det förslag somhar lagts fram av regerirtgen är till större nytta för fiskerinäringen än detsom jordbruksnämrtdcrt presenterade. Jag vidhåller att det sunda förnuftettalar för atf män skall säga ja till propositionert. 125 () replik: sade att förhandlingsdelegationenvar ett avlyssningsinstrument - jag tror han använder def ordet - för statensjordbruksnämnd. Def förvånar mig verkligen. Jag trodde fakfiskt att det varparter som förhandlade och skulle träffa eu övercrtskommelse. Det vi håller påmed rtär det gäller fiskpriserna har nämligert hela tidcrt beteckrtafs somöverläggrtingar. Jag tyckte då och tycker fortfarartde att man skall respekteraen sådan ingången överenskommelse: Även om infe artser sig skyldigatt göra det, så gör vi det ärtdå från fiskets sida. sade också att han infe tyckte om avtalet menaft han fick böja sig. Det har vi också fått göra. Vi har fått böja oss för attfå igcrtom ett avtal. Jag är irtte alls förtjust i avtalet på mårtga flerpuukter. Vi har ändå respekterat det. Vi står fast vid det och menar att detockså skall vara riksdagerts beslut. I ett avtal ingår en massa olika saker.Det ena vägs mot det andra, och mart kart inte bara plocka ut några bitar ochändra på dem, som jordbruksministern har gjort och de socialdemokrafiskarepresentanterna i utskottet har följt upp med en reservation. Sedan vill jag också säga att vi inte kan klara aft fiskaösfstafssill ertbart i Östersjört. Vi måste få utnyttja den effektiva flottasom finns pä för att köra i gång ett sådant fiske. Det var därförsom vi fick igenom 3 milj. kr. atf användas för Väsferhavssill. Det är avdet totala beloppet. Vi menaratt irtte fiskarcrts hemvist utan landningsplatscrt skall vara avgörandeför stödet till konsumtiortsfisk. Vi har haft ett sådant system tidigare, därlandningsplatsen var avgörande. Den prirtcipcrt kommer atf gynna ,där def rtu utauför rtorra delert firtrtS god tillgårtg på torsk. Ett sådantsystem kommer att gynna dem som fiskar sill där uppe, så att de utnyttjar sinakvoter. fiskar man bara av ungefär . Hur sedan avtaletär - om det är bra eller dåligt - kan vi alltid diskutera. Det var ändå detbästa vi kunde få fram. Jag tycker aft vi skall besluta i enlighet med avtalet. Reglering av priserna påfiskm.m. . , . 126LENNART BRUNANDER (c): Vi diskuterar nu priserna på fisk och ettförhandlingsresultat som har nåtts mellan staterts jordbruksuämnd och fiskarnasorganisatiorter och konsumenfdelegationcrt. har ju framhållit hurvikfig fiskerinäringen är från regionalpolitisk synpunkt och även på annatsätt. Jag delar uppfattningen atf fisket har en mycket stor regionalpolifiskbetydelse i skärgårdarna runt om vårt avlånga land. Vi har ett betydande fiske,och detär viktigt aft det fungerar väl. Det har också en stor betydelse urförsörjrtirtgssynpunkt. Vi diskuterade förut försvarspolitik . Också i detsammanhanget är ett bra fiske en viktig bit i vår försörjning i en besvärligsituation. Vi har förhartdiingar pä detta område lika väl som påjordbrukefs område, förhartdiingar som egentligen inte leder fram till ettslutgiltigt avtal, utan läggs fram såsom en proposition av regeringen. Om dessaförhandlingar skall vara meningsfulla är det viktigt att de också följs avregerirtgen. förhandlar på regeringerts vägnar. Det äralldeles klart att man måste göra kompromisser och infe alltid kommer fram tillvad ena eller andra parfcrt tycker är det bästa resultatet. Mau får göra avkallpå sirta krav, och det har man säkerligen också gjort här. Def är mot den bakgrurtden allvarligt, tycker jag, attregerirtgert gick ifrårt förhartdiirtgsresultatet. Det är visserligen inte pårtågra avgörartde puukter gällartde grundläggande principer, där man skullekurtrta säga att jordbruks-rtämrtdert lade fram ett förslag som var felaktigtpå något sätt. Det har mera handlat om bedömrtirtgsfrågor, om det erta ellerdet artdra är bättre eller sämre. Om dessa förhandlingar i fortsättningen skall blimeningsfulla tycker jag att man bör ha som grundsats att det förslag jordbruksnämndenlägger fram också skall bli propositionerts förslag. Annars kommer man ifortsättningert irtte att lita på varartdra och inte nå några resultat. vill jag gå in på de punkter där regeringen i sinpropositiort ärtdrat jordbruksrtämndens förslag. Först gäller det trygghetsförsäkring. Man kom underförhandlirtgarna överens om att skjuta på frågan eftersom man inte ville höjafiskpriserna mer. Att i efterskott lägga på kostnaderna på fiskarna själva ärnaturligtvis fel. Det kan inte stå i överensstämmelse med god förhandlingssed. I den artdra frågart har jag för min del inte någortabsolut säker ståndpunkt ifall det är rätt atf säga att alla 10 miljonernaskall gå till fisket i eller om 3 miljoner skall tilldelas västkustenoch resten . Men de som förhandlat, inkl. jordbruksnämnden, kan dessafrågor, och de har kommit Reglering av priserna påfiskm: m. fram tillatt det är bra med denrta fördelrtirtg för att det skall furtgcra. Då tyckerjag det skall vara mycket starka motiv och skäl föratt ärtdra förslaget. Samma sakgäller stödet till foderfisk. När det sedart gäller stödet fill fiskarrta vid rtorraostkusfeu är det rtaturligtvis så att om man har kravet att fisken också skalllandas där, når man fler funktioner än bara att hjälpa fiskaren. Fisken skallju tas om hand också där. Även på dertrta puukt kart man alltså diskuteravilket som är rätt, men jag tror att mart också där rtått crt rimlig avvägrtirtg. Avslufrtirtgsvis vill jag upprepa att det skall fillmycket starka skäl för att gå irt och ärtdra på ett förhartdlirtgsresultat. Iaunat fall blir förhandlirtgarrta så smårtingom mycket besvärliga. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idef betänkartde som vi nu behandlar, där majoritetert föreslagit att vi följerjordbruksnämndens förslag. 127ANDERS CASTBERGER (fp): I proposition 137 om reglering av priserna påfisk redogörs för resultatet av förhandlingarna mellan konsumentdelegationert,statens jordbruksnämnd och fiskets förhandlingsdelegation. har statenspris- och kartellnämnd publicerat en utredrting som berör fiskeprisregleringenoch dess samhällsekonomiska kostnader. Regleringar är något vi i i princip motsätteross. visar def sig aft kostnaderrta för dessa regleringar kan uppskattastill mellan 50 och 100 milj. kr. Därför kart ifrågasättas om dcrtnuvarande utformnirtgen av reglerirtgcrt är till alla delar ärtdamålscrtlig.Det kart finnas anledning återkomma till frågan om hur ett smidigare systemskall se ut. Vad rtu har att ta ställrtirtg till är förhandlingsresultatetbeträffande regleringen för det kommande budgetåret. Regeringens proposition är anmärkningsvärd så till vidaatt den på en rad purtkter frårtgår överenskommelsen öch jordbruksrtämndensförslag utan att några nyä förhandlirtgar méd yrkesfiskarna tagits upp. Jag understryker att detta handlande kart försvårakommande uppgörelser. kan inte finna att regeringen presenteratrtågot urtderlag som fillräckligt motiverar de avsteg som gjorts. Dessa gäller, som vi hörde här, avräkningen avfrygghetsförsäkringen, öststatsexporten av sill från , stödet tillfodcrfisket och det regiortala stödets utformning. I anser vi att bör följaöverenskommelsen och jordbruksnämndens förslag. säger med härtvisrting till alla juridiskagrundböcker aft def är möjligt att göra avsteg från resultatet avöverläggningarna. Ja visst är det möjligt, men några särskilda skäl attgöradetjust har irtte redovisats. Nej, här har socialdemokraterna fått stå helt allenai utskottet. Det luktar, , "surt, sa räven". Närregerirtgert irtseff att den genom sitt ämbetsverk under överläggnirtgarna medyrkesfiskarna infe nådde ända fram, har den sedart tagit sirt juridiska chausatt köra över både de egna och yrkesfiskarna. Jag beklagar detta och yrkarsjälvklart, herr talman, bifall till utskottets hemställan. 128KAJ () replik; Jag sade i mitt anförartde atf det är viktigtatt det suuda förrt uftet går före principen. I och med det sertaste irtlåggetfick j ag ytterligare belägg för detta. Här hänger man upp sig på att om ettförslag har lagts fram ifrån jordbruksrtämnden då skall detta gälla oavsett hurtokigt det är eller hur fel det är. Varför har man då den ordningcrt att det är regerirtgertsom lägger fram förslag för riksdagert? Visserligen vill regeringert attjordbruksrtämnden skall komma med ett förslag, men det är ändå regeringert somlägger fram propositioner för . Jag kan fortfarande inte se att dettaär något fel. Några falare åberopar att man har en överenskommelse. Jagvill säga aft i konsumentdelegationen hade man inte denna uppfattning,speciellt inte närdet gäller de 10 miljonerna till Östersjöfisket. gjort en form av kompromiss och lagt fram etf förslag. Närjag sedan ser det förslag regeringen kommer med, tycker jag givetvis att det ärbra, att det passar fiskerinärirtgen. Då kan det inte vara fel att stödja detförslaget. Jag vill än en gång upprepa att av sillfisketutnyttjas i . Då måste det väl vara riktigt att sätta in åtgärdernadär i stället för atf sätta in dem där sillfisket utnyttjas till . Jag kanfortfarartde irtte förstå dem som talar för ert annan ordning. Dén andra frågan rörde def regionala stödet. Än en gångvill jag säga att det ju måste gälla den plats där inkomstmöjligheten är mindreän på artdra ställcrt. Prot.1986/87:133 - . Reglering av priserna påfiskm. 129 () replik; återkommer gårtg på gårtg tillett resonemang om fiskargrupp mot fiskargrupp. En bildäv motsättrtirtgar mellart yrkesfis karkolleger byggs upp. Ärt ärdet på och än är det på östkusten och rertt av i . Det kan inte vara vår uppgift här i riksdagert aft läggaoss i hur yrkesfiskarnas egen orgartisatiort kommer fram till ert sådan häruppgörelse med jordbruksnämndert, som mart ju fakfiskt frånfiskarorganisationens håll har accepterat. Nej, , det är inte heller vår uppgift här iriksdagen att i varje läge rädda regerirtgerts artsikte, trots att mart dertrtagårtg har fått ge sig. 130 () replik; Till AndersCastberger vill jag säga att det inte är fråga om motsättrtirtgar från västtill syd och ost. Def är fråga om en insats för att öka sillfisket i Östersjön.Det är därför de här 10 miijönerna har kommit fill. Då måste det väl varariktigt att rikta de här medlert till ett hav, som utrtyttjas bara fill . Iartrtat fall riskerar vi här i - def sade jag i mitt anförande - atttappa den här kvotcrt. Och det kart väl inte vara riktigt? 131ANDERS CASTBERGER (fp) replik; kortimer tyvärr tillbaka tillresonemanget där någort fiskargrupp ändå ställs mot någon anrtart fiskargrupp.Mcrt hela resonemanget vittnar ju också om hur administrativt krångligt det här Ändrirtg i miljöskyddslagen m.m. systemetmed fiskeprisrcglcrirtgcrt är.