prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Närman ser till innehållet; visar det sig att det också skiljer sig från vad ÖB föreslog: Detär en större satsnirtg på utbildning, en betydligt större satsning på ubåtar, på ubåtsskydd och på tung kustrobot. Vidare inrtebär uppgörelsen extra pengar till ett nytt stridsfartyg och till skärgårdsförsvaret. Det som jag upplever som oroande är att vi på den sistatiden fått indikationei- på att ubåtarna blir fördyrade. Ubåt 90 sägs bliväsentligt dyrare än vad man sagt. Jag skulle vilja säga tillförsvarsministern att vi från politiskt håll prioriterar att vi får fler ubåtaroch får dem tidigt i stället för att det prompt måste vara mycket hög, fram förallt elektronisk, nivå på dem. Jag tycker att man seriöst skall undersöka attsatsa vidare på den s.k; Västergötlandsklasseri, alltså den som vi bygger. Prot.1986/87:130 , satsningarnapå t. ex. nya dataspråk för att tidigare få leveranser av fartyg och därmedtidigare få upp arttalet frårt nuvarande 12 till 14. Det är lättare att göra sånu när vi vet att Australienorden gör att de berörda företagen sysselsätterutvecklingskompetens för att fullfölja den ordern. Kan man vidmakthålla det somligger i försvarsuppgörelseu, rtämligert att leveranserna av ubåtar skalltidigareläggas, har det naturligtvis positiva effekter för sysselsättningen vidKarlskronavarvet. fanrts det ert litennotis i tidningarna om att hade fått en order från på tvåcivila sidokölssvävare. Det skulle leda till att tillfälligtbehövde förstärkningar på personalsidan. Dessa två båtar håller nu på atttillverkas. I den mån får exportorder vet man det oftast inteså tidigt i förväg som man när det gäller beställningar från det svenskaförsvaret.- Vad gäller vissa annars möjliga exportländer tillåter jag migreflexionen att det som Boforsledningen haft för sig har skadat påmånga sätt. Det har påtagligt skadat möjligheterna för Karlskronavarvet.Boforsledningen får ta på sig étt stort ansvar för problem i flera svenskaindustrier. Jag tycker det är angeläget att framhålla attKarlskronavarvet är en enhet med, såvitt man kan se, mycket stor betydelselång tid framåt när det gäller att förnya den svenska flottan. Det varvet ingåri en koncern. Det är rimligt att en koncern stöttar ett sådant företag när dethar besvärligt . Jag finner det rimligt att Svenska Varv stoppar in egnariskpengar i t. ex. för att göra en ärtnu kraftigare satsningpå att snabbt utveckla det nya stridsfartyget. Det har i så fall också enpsykologisk positiv effekt om Svenska Varv visar att man tror påKarlskronavarvet, Då är det naturiigtvis mycket lättare att förhandla med försvareti olika hänseertdert. Jag vädjar till statsrådet; Försök att tidigareläggaubåtsleveranser, även om det ekonomiskt förutsätter att man väljer bort en delav Ubåt 90 och i stället bygger vidare på den s.k. Västergötlandsstandarden.Fortsätt med satsningarna på export och be Svenska Varv att ta ett ansvar fören mycket fin enhet i koncernen. Många av de frågor som här berörts kommerriksdagen att få behandla när regeringerts förslag till hurförsvaret skall riktas in kommer upp till behaudling. Jaghoppas, herr talman, att skall respektera att jag försöker hålla migtill interpellationen och försöker bärga mig tills jag får tillfälle attåterkomma till i försvarsdebatten. Jag vill ändå säga några ord till . GötheKuutson beskriver situationen vid varvet i ytterst "alarmistiska"termer. Jag har inte fått de uppgifter nu sprider omkring sigvare sig frän varvsledrtingen eller från de fackliga organisationerna. Detbrukar vara de som sitter inne med de största kunskaperna. Men jag vill inteundvika att beröra frågor. säger att situationen skulle kunna heltförändras om det fanns ytterligare några miljarder till att bygga fartyg. Detär klart att man kan lösa frågorna på det viset. Det är bara så att GötheKnutson naturligtvis inte det ringaste ägnat sig åtatt fundera hur dessa pengar skall tas fram. Det är mycket enkelt för Knutsonatt i en talarstol slå ut med händerna och säga: Bara vi gör så här, skall vilösa frågorna. Men det är , och Svenska Varvs, styrelse som harett ansvar i dessa frågor. Från sida anslår mart i första hand medeltill marinen och anvisar hur dessa skall användas. Vi får återkomma i frågannär har fattat sitt beslut på detta område. Närdet sedan gäller exporten har förutsatt att vidsidan om leveranser till flottan skall operera på exportmarknaden. Jag vet attKarlskronavarvet anstränger sig för att göra det. Men det måste, för att fåekvationen att gå ihop, finnas en rätt bra basis för den svenska flottansbeställningar. Detta kompletteras sedan med export och kanske också, somChrister var inne på, med leveranser av fartyg för andra användningsområden.Karlskronavarvet måste naturiigtvis - det hoppas jag att också från - följa upphandlingsförordrtingen. har att tävlatillsammans med andra varv i vårt land om de fartygsbeställ-ningar som kankomma i fråga. Slutligen,herr talmau, vill jag säga till att jag delar hans bedömning närdet gäller ubåtarna och vilken inriktning man bör ha i det fortsatta arbetet.Programplanen kommer ju till försvarsdepartementet litet längre fram ,och då finns det skäl att se om man inte kan lösa dessa frågor på det sätt somHans Lindblad indikerar. 42 (); Låt mig säga att jag personligen har stort förtroende förKarlskronavarvets ledning. Detta säger jag med anledning av vad försvarsministerntidigare sade om att han utgår från att varvet anstränger sig för att få orderfrån annat håll än försvaret. Exportsituationen torde vara den som jag tidigarebeskrev och som också var inne på. Beträffandeden mycket viktiga grunden för min interpellation är jag utomordentligtförvånad över att försvarsministern inte har tagit del av den redovisning somKariskronavarvet har tagit fram. Jag säger tagit fram, för den finnsdokumenterad. Eftersom det står "konfidentiellt" på handlingen ifråga, kan jag icke här och överlämna den till försvarsministern. Jag utgårfrån att försvarsministern kommer att få handlingen i fråga, med dess mycketöversiktliga, lätttillgängliga och schematiska skisser över den s. k.sysselsättningssvackan och över de behov som vår marin har när det gällerfortlöpande förnyelse av bra fartyg i marinen. Det behövs alltså månganybeställningar framöver. Men det är nu som varvet saknar order för de närmasteåren. Svackan kan anges till av nuvarande kapacitetsnivå med 1 100anställda. Dethar emellertid förutsatts att marinen kan tidigarelägga beställningar av Ubåt90. Det antal på 200-250 färre artställrtingar som jag har talat om kandubblas, om kapaciteten minskas. Jag säger givetvis inte detta för att skrämmaseller för att ställa till med tråkigheter utan för att vi , medan tid är,skall kunna ta fram de pengar till försvarsanslagert som gör att vi kan skapatvå fullvärdiga ubåtsjaktsstyrkor. I den skiss som finns i denaktuella propositionen är ubåtsjaktsstyrkorna Prot.1986/87:130 .25 maj 1987 . Det behövs två korvetter till, och detär ytterst lämpligt ur ekonomisk syrtpunkt att-se till att man förlängerbeställningsserien vid . En samtidig beställning av en ubåt isamarbete mellan och skulle innebära att manförhindrar den kris söm eljest uppstår vid varvet i och 1 . När jag hade mina tidigare uppgifter iregeringen, jobbade jag,mycket nära med frågor som gällde de statliga företagen av typ Svenska Varv och-Karlskronavarvet, Jag skall försöka uttrycka mig milt rtär jag reagerar på sätt att behandla konfidentiella uppgifter som det nu ifrågavarande företaget har lämnat,. Först går , ut offentligt och talar om beläggningssituationert och om vilka svårigheter varvet har. Sedan talar han om turbulens kring exportfrågorna, och därefter talar han om sitt stora intresse av att slå vakt om sysselsättningen vid . Om vore någorlunda förtrogen med enindustriell verksam het som opererar på exportmarknaden och har som mål att agera framgångs rikt för att säkerställa dén fortsatta sysselsättningen vid ,så skulle han inse att hans uppträdande är ett paradexempel på hur man inte skall förfara i , " - , Jagbeklagar att har försatt företagslednirtgert i en sådan härsituation. Jag hoppas, herr talman, att företagsledningen är så pass skickligatt den kan klara även dén situatiou som har försatt den i. Anf.44-HANS (): - Jag är glad över försvarsministerns beskedatt han anser det viktigt att öka antalet ubåtar och för att nå detta kanske.skall nöjasig med den kapacitet som' Västergötlandsklassen representerar. Denna klass omfattar mest tystgående och i, många hänseenden modernaste ubåtar, '. '- , . När förberedde sina.förslag införförsvarsbeslutet hade vi tagit upp ett högre belopp för ubåtar, eftersom vi fåttuppgift om att det skulle bli eri fördyring. Representanter för de militärastaberna sade emellertid till oss: Ta inte upp ett så högt belopp:- då får, vien dålig förhandlingssituation gentemot industrin, för det skall inte blifördyringar. När myndigheter senare konstaterar att det förmodligen blirfördyringar kan vi notera att de föriitsättningar som innebär att Ubåt 90skulle inom ramen-för de belopp som myrtdigheterna angivit inte längregäller. Det är viktigt att öka antalet ubåtar, och man måste inte gå upp ikvalitetsnivå. Jag tycker alltså att det besked som försvarsministern här hargivit är positivt. I praktiken kan det bli någon"spetsning" av Västergötlandsklassen, men man skall utgå från den båtsom nu håller på att byggas och.inte tillföra sådant söm leder till fördyringarannat än när det är absolut nödvändigt att göra detta. talar om ubåtsskyddsstyrkor. Jag vill dåframhålla att överbefälhavaren aldrig har använt detta begrepp. NärÖB i fjollämnade sin pr-ogramplan var hans råd till politikerna att köpa flerhelikoptrar ,för ubåtsjakt.Det var bristen på sådana som han ansåg vara det största problemet isammanhartget. är det rtog ingen som hävdar den uppfattningen, men dettavar alltså . ÖB hade på den nu aktuella nivån inget förslag om att detskulle anskaffas fler fartyg. Det kan dessutom nämnas att i slutskedet avförsvarskommitténs arbete sades från de militära myndigheternas sida: Problemetär personalen. Vi kan inte ha ute alla de båtar, alla de helikoptrar som redanfinns eller snart levereras. Se då till att kvaliteten blir så hög som möjligt.Det är detta som gör att de 600 milj. kr. som nu kan sättas in förubåtsskyddssatsningar väsentligen går åt för att höja kvaliteten, medhydrofoner, analysutrustning o.d. i slutskedet var alltså att man skulle höjakvaliteten, medan hans ursprungliga krav var att det skulle anskaffas flerhelikoptrar. Men ÖB har aldrig argumenterat i den riktrtingen att det skulleköpas fler båtar för att sätta upp ytterligare s. k. ubåtsskyddsstyrkor. Detbegreppet finns över huvud taget inte i hans vokabulär. 45GÖTHE (): Låt mig först beträffande Hans Lindbladsuttalande säga att chefen för marinen så sent som för ett par månader sedanframhöll att för att vi skall få fullvärdiga ubåtsjaktsstyrkor krävs det fyrakustkorvetter i varje styrka. ÖB har idens. k. grönaboken-programplanen-framfört önskemål om fler kustkorvetter än vad som finns iuppgörelsen mellan regeringen och . Får jag påminna om att i ett förstamajtåg i fannsett plakat - jag utgår från att det var godkänt av arrangörerna - på vilket detstod: Försvarsuppgörelsen innebär fara för Kariskronavarvet. Moderata samlingspartiet redovisar alternativ som ärfinansierade till sista kronärt. Våra förslag har aldrig ifrågasatts på dertpurtkten. Så är fallet också rtu. Det föreligger dessutom en överfinansiering iregerirtgens pakt med på . Dessa pengar räckerför att trygga sysselsättningen vid Kariskronavarvet. Försvarsministerns sätt att bemöta mig tillhör väl dealternativa standardmodellerna. En modell är att höja rösten, och jag troruppriktigt sagt inte att det ligger för att göra på det sättet.I stället använder han en gråtmild ton och påstår att jag skulle ha äventyratvarvet och dess framtid. Det spel som försvarsministern nu försöker iscensätta ärhögst anmärkningsvärt. Han säger.att han icke känner till varvets situation,trots att försvarsutskottet i har blivit grundligt informerat isaken. Det finns någon skiss i handlingarna som ärkonfiderttiell.Den har jag icke åberopat. Jag har inte yttrat mig om rtågonting som är sekret.Jag har gett samma information som varvet har gett till de blekingskariksdagsledamöterna. Fråga er partivän , herr statsrådlHan är enhedersman som vet precis vad som har sagts, och han kan återge detta här ikammaren. Jag har uppenbarligen gjort en utomordentligt storvälgärning - min blygsamhet säger mig att-jag inte skall gå längre - som haroffentliggjort def som försvarsministern icke kände till. Först nu harförsvarsministern fått klart för sig hur allvarlig situationen är förKarlskronavarvet. Prot.1986/87:130 Anf. 25majl987 Herr talman! hartydligen bestämt sig för att till det yttersta anstränga sig för att exponeraKarlskronavarvets beläegningssituation för att pa detsättet sprida all tänkbar upplysning till eventuella beställare av Jag finner den hanterirtg som Knutsonägnar sig åt vara ytterligt intressant. Tredje vice talmanrtcrt ärtmäldeatt och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 1986/87:246 om omorganisationav säkerhetspolisen har frågat mig om regeringen iljuset av de senaste årens erfarenheter är beredd att inleda en omorganiseringpå helt ny bas av landets säkerhetspolis. Jag ämnar inte närmare gå in på de olika anmärkningargentemot säkerhetspolisens arbete som görs i interpellationen och som innehålleren rad kategoriska påståenden som enligt min mening genomgående är missvisandeeller direkt felaktiga. Låt mig bara konstatera att motioner med yrkanden om enöversyn av säkerhetspolisens verksamhet vid ett flertaltillfällen har avslagits av i enlighet med förslag frånjustitieutskottet. Som också i skilda sanirtiarthang har fåttirtformation om så har emellertid organisationsförändringar och andra reformerrörande säkerhetspolisen beslutats . Självklart måsteorganisatiort och inriktning av verksamheten också ses överfortlöpande. Vad jag har sagt nu skall emellertid självfallet inteförstås så att jag ställer mig avvisande till varje tanke på en mer allmänöversyn av säkerhetspolisen. Som även justitieutskottet har erinrat om i ett avde nämnda motionsärendcrta förordade juristkommissionen i fallet Berlingatt säkerhetspolisen så småningorti borde bli föremål för en förutsättningslösutvärdering. Dessutom kan ju olika frågor rörande säkerhetspolisens verksamhettänkas komma upp som ett resultat av arbetet inom de båda kommissioner som hartillkallats med anledning av mordet på . 48 (vpk): Jag tackar för svaret på min interpellation.Jag har ju lärt mig att vi har en justitieminister av det så att säga undvikande slaget. Ur hans synvinkel kanske det är ett klokt sätt att agera, men knappast ur parlamenta rismens. Det är uppenbart för var och en att vi börjar komma till vägs ände när det gäller säkerhetspolisens inkompetens och skandaler. 0 Det är litet synd att själv är intresserad av att göra rtågonrtärmare urtdersökrtirtg av säpos olika aktiviteter i doldom rtu och i detförflutna. Flan kunde t. ex. fråga grekiska juntamotståndare om säposinfiltration i grekiska föreningar . Han kunde fråga huruppgifter om greker i kunde hamna i händerna på juntans åklagare ochbilda underlag för domar mot grekiska demokrater. kunde fråga vad säpo hade för skäl att under sammajuntatid misstänka grekiska socialdemokrater i för spioneri till förmånför . Han kunde fråga parlamentsledamoten ifall säpo avslöjadeett antal demokratiska grekers resa hem för juntans myndigheter, så att dekunde gripas vid hemkomsten. Han kunde fråga säpo varför man var så passiv gentemotUstasjaterroris-terna trots att det inträffat ett attentat av Ustasja mot detsvenska konsulatet i BadGodesberg. Han kuude fråga varförterroriststämpelrt mot Ustasja har upphävts och om det är lämpligt att säpo använder Ustasjafolk som tjallare. Han kunde fråga varför man drog i gång rättsligtomotiverade åtgärder mot den jugoslaviske invandraren Kauklija och genom honom försöktemisstänkliggöra statsminister och invandrarminister - enintressant parallell till den numera avslöjade skandalen om M 15;s intriger motpremiärminister . Han kunde också fråga vad säpo hade att göra i denkomplott som sökte dra in justitieminister i en s. k. bordellhärva.Detta byggde ju på lögner och vaga formuleringar i en promemoria. Vidare vill jag för min del fråga justitieministern; Hurser han på det faktum att den övervägande delen av terrorismert i Västeuropauumera har sitt ursprurtg i de statliga säkerhetstjärtsterrta, som kraftigttrappat upp sin verksamhet på området. Vad anser justitieministern omparlamentsutredningen i , som avslöjat säkerhetsorganens aktivaorganisering av de stora terrordåden i landet. Och vad för slags åtgärder anserjustitieministern motiverade för att klarlägga hur förbindelserna är och harvarit mellan svenska säpo och europeiska säkerhetstjänster som ägnar sig åtsådan brottslig verksamhet? har ju säpo återigen varit framme, i ett kartskeallvarligare sammanhang . Man har bedrivit trakasserier mot kurder.Man har i hög grad gjort sig medskyldig till uppbyggande av det s.k.huvudspåret, som sedan visat sig totalt felaktigt. Denna verksamhet har spelaten avgörande roll för att sabotera arbetet med att finna mördare. Drar inte justitieministern några som helst slutsatser avdetta högst uppseendeväckande förhållande? Är han själv fortfarande såtraumatiskt fixerad vid PKK-spåret att han inte kommit över fall? Det är väl ändå numera uppenbart att vi inte har den typav säkerhetstjänst som behövs. Löslig hantering av uppgifter, en konspiratorisksyn på världen, med värderingar som överensstämmer med vad man kan höra frånRonald eller från överste - det är en dålig grund förkunskap och effektivitet i kampen mot terrorismen. Detta borde föranleda att man nu tar upp frågan om enförutsättningslös omorganisering av säpo. när situationen så klart visat påbehovet härav. Om omorganisation av säkerhetspolisen Prot.1986/87:130 vad är man rädd för? Har man inte korttroll över.situationen?Eller litar mart påsäpo och dess befängda agerande? Jag tycker att det är dags för litet mera raka och hederliga svar i ljuset av allt smussel,falska anklagelser och Om omorganisation av ' ... , ,. Jaghar inte velat gå in på de anklagelser somJörn riktar mot säkerhetsavdelnirtgcrt vid . Jagvill här inledningsvis säga att jag känner mig mindre motiverad för en sådandebatt redan med hänsyn till det sätt på vilket lade uppsin,interpellation. Han riktar där i åtta satser mycket allvarliga anklagelsermot säkerhetsavdelningen. Jag har påstått att dessa är vilseledande ochfejaktiga. Men det är inte nog med detta. Anklagelserna inleds med uttryck av typen"det är sålunda klarlagt", "det är klarlagt", "det äruppenbart", "det är tydligt" och "det är helt klart".För finns det-inget utrymme för diskussion - vetbäst. blir mot dert bakgrurtdert initialt inte särskilt motiverad för endebatt med Svenssort. Det andra och mera tungt vägandeskälet till att jag inte går in i detaljdebatt om de förhållanden som JörnSvensson nu berör och alla de insinuationer som han på ett vårdslöst sätt ströromkring sig har att göra med att det här gäller förhållanden och uppgifter somär av den naturen att de inte bör kommenteras och debatteras i den form somJörn här har valt. Jag vill i sammanhanget erinra om att harföreträdare, i justitieutskottet och i styrelse, vilka harfull insyn i säkerhetsavdel-rtirtgs verksamhet. De har god.kärtnedom omförhållandena där och är kompetenta att bedöma dessa. 50JÖRN (vpk): Det är inget nytt att justitieniirtisterrtinte är så motiverad för debatter. Det brukar han inte vara oavsett vilketärende det gäller och oavsett vilka interpellatiorter man framställer. Jag tycker emellertid att vi nu kan bortse frånjustitieministerns personliga omdömen om mig. Det väsentliga är ju att om han inte tror på mig och på att jag har underlag för det som jag säger står det honom fritt, eftersom han har en gyrtrtsammare position i det avseendet än vad jag har. Jag har betydligt svårare att få fram sådana omständigheter. Eftersorn han har en gynnsamma re position borde det kunna vara lämpligt för honom att han med sina resurser försöker kontrollera om och vad som då ligger bakom de uppgifter som han inte tror på. Det är ju inte möjligt för en ansvarig.justitieministeratt nu inta något slags neutral attityd gentemot säpo och säpo:s roll ochkaraktär i samhället . Om inte tror på något artnat.måste hanväl ändå tro på det som alla kart se, nämligert att säpo:s verksamhetrtär det gäller utredningen av mordet på genom fixeringert avhuvudspåret och uppbyggnaden av den som säpo avsiktligt medverkade till hadeen oerhört destruktiv verkan på utredningens bedrivande och ledde till ettsammanbrott som framtvingade att man fick börja på en helt ny bog. Vem skallstå till svars för detta? År det inte uppenbart att detta pekar på att man haren inriktning och en typ avorganisation som inte tjänar sitt syfte? Om man verkligen vill ha en effektivkamp mot terrorismen och göra en effektiv insats för att nu så gott sig göralåter bidra till utredningen om mordet på behöver rnan ensäkerhetstjänst med en annan inställning, en artnan uppbyggnad och med enartnan sorts folk, såatt säga mer av vanliga, hederliga krimirtalpolisersnarare än konspiratörer av det här slaget. Jag kange justitieministern ytterligare ett uppslag som han kan gå vidare med oavsettom han tror på mig eller ej, nämligen att det vore ett väldigt intressantstudium att undersöka på vilket sätt under t. ex. som olikauppgifter frårt säpo till utvalda jourrtalister brukar läcka ut för att skapadert desinformation som i sin tur sedan kan skapa den rätta politiskastämningen för ingripandert mot speciella folkgrupper eller oskyldigtmiss-tärtkta. Om omorganisation av säkerhetspolisen Jag nämnde att har en fullgodinsyrt i säkerhetsav-delningens verksamhet, och jag skall tillägga det somalla, även , vet, nämligen att jag själv naturligtvis också hardenna insyn. Jag står för och tar ansvar för de bedömningar som jag görmot bakgrund av den insyn som jag har. Jag har redovisat min bedömning i denfråga som Svenssort väckte i sirt interpellation. Jag gör bedömningert motbakgrund av min kunskap om förhållandena. 52 (vpk): Då kan vi uppenbarligen inför offentlighetenkonstatera att det förhållandet att det falska PKK-spåret i så hög grad byggdesupp av säkerhetspolisen inte berör landets justitiemirtister. Han tycker inteatt säkerhetspolisen behöver granskas eller omorganiseras av denna anledning. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Jul31-Jul33 till justitieutskottet 9 §Föredrogs men bordlades åter betänkartden /87:26, 28, 31och 32 betänkanden /87:48 och 51 Jusfifieutskottetsbetänkanden /87:27, 34 och 36 betänkanden /87:16 och19 betänkande 1986/87:9 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /87:21 och 23 betänkanden /87:28. 29 och39 betänkande 1986/87:16 betänkanden1986/87:24-26 betänkande 1986/87:27 Jordbruksutskottetsbetänkanden /87:19, 23 och 25 betänkande 1986/87:33Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1986/87:16 betänkande1986/87:19 10 § På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 11.55 att ajournera förhandlingarrta till , dåärertdebehartdlingen skulle börja. 11 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen. 1986/87:30 om närirtgspolitik (prop. 1986/87:74 delvis ). 53 (): betänkande 1986/87:30 tarupp ett antal frågor som gäller näringspolitiken och dess utformning. Vimoderater redovisar i betänkandet en del åtgärder som vi anser nödvändiga föratt skapa en gynnsam näringslivsutveckling. Vi bygger vår politik påmarknadshushållningen vilken som bekant bl. a. innebär frihet för medborgarnaatt få välja varor och tjänster, men också en frihet att få tillverka dessavaror och tjänster. Frihet för konsumenter förutsätter också frihet förproducenter.