prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kommeratt bli svårt att skilja mellan vanliga kretsmönster utan program ochkretsmönster med program. AnL 51 (): Det sista som sade, nämligen att haninte kan vara någon visionär, får väl tas som en förklaring till hans oförmågaatt se skillnaden mellan mjukvara och hårdvara, vilket egentligen är det handiskuterar. Mjukvara uttrycks i ord eller i logiska följder av ord, medanhårdvara är någonting som vi kan känna i vår hand. Det är dengränsdragningsproblematik som talar om. Det lär inte varasärskilt svårt att övertyga kammaren om att det inte behövs någon lagstiftningför att skilja mellan dessa två företeelser: å ena sidan ett andens verk och åandra sidan ett vanligt alster av industriell verksamhet. När det slutligen, herr talman, gäller enständiga upprepande av att utredningen skulle ha varit enig i såoerhört många personers form skall jag bara läsa upp en enda mening på s. 125 iutredningens betänkande Upphovsrätt och datorteknik: "Den slutsats som har nämnts om tillämpningen avURL på integrerade kretsmönster är alltså principiell och det skallunderstrykas att något domstolsavgörande i denna fråga inte finns. URL:stillämplighet på sådana kretsmönster är alltså inte säkerställd för allapraktiska fall." Jag tycker att det räcker för att bekräfta mitt påståendeatt denna utredning icke har haft den uppfattning gör gällande. AnL 52 (): Gränsdragningen mellan programvara ochkretsmönster i chipsammanhang låter naturligtvis väldigt enkel när vi juristertalar om den, men jag tror att underskattar den här problematiken.Det är ju ändå så att juristerna här skall bedöma en teknisk produkt, ochteknikerna säger att det i vissa fall kan vara svårt att skiljamellan program och mönster rent tekniskt. Det kommer att bli ännusvårare - det behöver man nog inte vara särskilt stor visionär för att säga. Citatet ur utredningsbetänkandet är alldeles riktigt. Jaghar själv strukit för det, följt det och sett att läst innantillhelt riktigt. Men det intressanta är ju, herr talman, att utredningen drarvissa slutsatser av detta. Man drar en slutsats som överensstämmer medfolkpartiets reservation och inte med uppfattning. överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 och 2 (fortsatt giltighet av lagen omkreditpolitiska medel) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 151 förreservation 1 av m, fl. Mom. 3 och 4 (bemyndigande att meddela föreskrifter ombetalningsvillkor vid kreditköp) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 147 förreservation 2 av m.fl. Mom. 1 (enny gränsdragning mellan trafiktraktorer och andra traktorer m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 190 röster mot 116 förreservation 1 av m,fl, i motsvarande del, 3 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (s, k. A-traktorer m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 40 förreservation 2 av och i motsvarande del, 54ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (upphovsrättsligt skydd) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 44 förreservationen av och . Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:4med förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m, (prop, 1986/87:16) och 1986/87:9 omredogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen m, m, 1986/87:31). Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. rn. AnL 53TREDJE VICE TALMANNEN: Dessa betänkanden debatteras i nu nämnd ordning.Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas socialförsäkringsutskottets betänkande 4 medförslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m, m. Förslagom förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. AnL 54GULLAN (): Det betänkande som vi nu skall diskutera ärdels föranlett av en proposition med anledning av socialavgiftsutredningensförslag, dels av motioner föranledda av propositionen och ett antal motionerfrån allmänna motionstiden. Socialavgiftsfrågorna har ofta debatterats här iriksdagen,- Man behöver bara nämna snickare , så vet alla attdebatterna handlar om skyldigheten att betala skatter och socialavgifter för ens, k, uppdragstagare och det elände en person kan råka ut för om vederbörandeinte förmått tolka lagen rätt, I snickare Hjortbergs fall rörde det sig om ca ,i socialavgifter och nästan lika mycket i skatt. Det finns också en rad andravälkända fall: och förre justitieministern - för att intetala om alla som tigit och lidit i tysthet! Det är bra att nu något händer vad gäller de omtvistadelagkomplexen. Men lät mig säga, herr talman, att jag beklagar att det bara"bidde en tumme". Nog borde regeringen ha kunnat presentera ettlagförslag med klara regler för vad en uppdragsgivare är skyldig att iaktta föratt undvika ansvar för uppdragstagarens sociala avgifter. Och nog borde manefter allt utredande i frågan ha kommit fram till en entydig definition avbegreppen "arbetsgivare" och "arbetstagare". De förslag somnu presenterats är långt ifrån tillräckliga, och det är en klen tröst attfortsatta överväganden skall ske i , som det heter. Det återstår också många frågor att lösa, och det är minförhoppning att regeringen bedriver det fortsatta arbetet med skyndsamhet. Till betänkandet är fogade ett antalreservationer från utskottets icke-socialister samt ett par särskildayttranden. Jag övergår nu till att tala om de avvikande uppfattningar somframförs i dessa. Reservation 1 av oss moderater i utskottet handlar omklarare regler för socialavgifter. Vi anser inte att möjligheten till eftergiftav betalningsskyldigheten för arbetsgivaravgifter och möjligheten tillförhandsbesked rörande skyldigheten att betala socialavgifter är tillräcklig.Den enskildes rättstrygghet när det gäller avgiftsskyldigheten måste snaraststärkas betydligt utöver vad propositionen föreslår. Vi anser att reglernaskall utformas så, att om uppdragstagaren för avtalets ingåendeär registrerad för preliminär B-skatt eller för redovisning av mervärdeskattskall uppdragsgivaren inte kunna åläggas betalningsansvar för socialavgifter.Vi anser att detta är möjligt, eftersom det sker en mycket noggrann kontrollinnan någon person registreras som skatt- och redovisningsskyldig tillmervärdeskatt. Det system som vi nu föreslår bör införas i avvaktan påresultatet av de överväganden som pågår med att vidareutvecklasocialavgiftsutredningens förslag till lagändringar. I reservation nr 4 av utskottets moderater ochfolkpartister anför vi att en person ensam bör kunna ansöka om förhandsbesked.Vi anser inte att det har framförts några tillräckligt vägande skäl häremot.Flera tunga remissinstanser har däremot ansett att envar av parterna bör kunnabegära förhandsbesked, bl. a. kammarrätten i , LRF, SAF och Sverigesindustriföi"-bund. Vi delar den uppfattningen.- I reservation nr 5 anser likaså utskottets moderater ochfolkpartister - i anledning av en motion av - att en omvänd generalklausulbör införas vad gäller skatte- och avgiftsreglerna, detta i syfte att skyddaden enskilde mot oskäligheter på grund av lagstiftningens bristande utformning. I reservation nr 7, som är gemensam för utskottetsborgerliga ledamöter, reserverar vi oss - - till förmån fören motion av , där hon begär att reglerna skall ändras vadgäller utdebiteringen av socialavgifter för utländska gästföreläsare. Dennuvarande skyldigheten för universiteten att betala s. k. lönekostnadspåläggär en tung börda för institutionerna och framstår som ännu mer orimlig, när manvet ätt de utländska gästföreläsarna sällan eller aldrig får uppbära någraförmåner i förhållande till inbetalda avgifter. Vi anser att det vore långtbättre att kunna använda dessa pengar till fler undervisningstimmar avgästföreläsare för att öka våra internationella kontakter och dra nytta av deutländska föreläsarnas speciella kunskaper. I reservation nr 8 har utskottets borgerliga ledamöterföljt upp en lång rad motioner, som har uppmärksammat idrottsföreningarnasbekymmersariima ekonomiska situation i anledning av ändrad rättstillämpningfr.o.m. Idrottsföreningarna skall ju numera erläggaarbetsgivaravgifter för högre ersättningar än ett halvt basbelopp. Nyainkomster kan inte skapas i den utsträckning som skulle vara nödvändig för attklara dessa avgifter-ca 25 milj. kr. - och vi är allvarligt oroade över attdetta korrimer att drabba ungdomsverksamheten, t. ex."knattefotbollen", och breddidrotten. har överlämnat en utredning tillregeringen, där man fört fram tre olika alternativ avseende hur idrottsutövarnaskall kunna fä ett försäkringsskydd till rimliga kostnader. Idrottsföreningarnalever till stor del på bidrag från stat och kommun och anser sig inte haråd att betala höga sociala avgifter. De anser ocksä att ett system medavgifter som sällan ger motsvarande förmåner är oacceptabelt. Vi anser attregeringen nu bör lägga fram ett förslag till hur idrottsutövarnassociaja skydd bäst skall kunna utformas och kostnaderna finansieras. Reservation nr 9 är också gemensam för ,och . Där påtalar vi återigen att den bristandeöverensstämmelsen mellan förmåner och avgifter kan ge orimliga resultat för denenskilde. Socialavgifter debiteras t. ex. för inkomster som är så små att deinte ger någon rätt till ersättning från sjukpenningförsäkringen ochtilläggspensioneringen. Avgifterna får då karaktären av en ren skatt, trotsatt inkomsttagaren vid inkomstbeskattningen inte anses ha någon egentligskatteförmåga. I låga inkomstlägen kan den. avgiftsskyldige inte hellertillgodogöra sig några Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor in. Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor in. avdrag föregenavgifterna, varför avgifterna i realiteten blir dyrare än för personer medhögre inkomster. Nuvarande system kan också leda till sociala orättvisormellan makar, som båda deltar i jordbruket eller rörelsen, genom att bådamakarna även i inkomstlägen mellan ett och två basbelopp kan mista ATP-skyddetom en inkomstuppdelning sker. Egenavgifterna beräknas ju individuellt på grundvalav den taxerade inkomsten och debiteras och uppbärs som skatt. Det kan därförknappast innebära några svårigheter att ha särskilda regler för skyldighetenatt betala egenavgifter. Vi anser inte att det är rimligt att personer med lågainkomster tvingas finansiera förmåner för dem som har högre inkomster. I annatsammanhang har vi påtalat det sneda förhållandet vad gäller förmånssidan, attegenföretagare inom t. ex. jordbruket aldrig kan uppbära högre sjukpenning änvad som motsvarar lönen för en anställd. Tillsammantaget finns så många frågoratt lösa vad gäller förhällandet förmåner-avgifter att regeringen börlåta företa en utredning för att åstadkomma en bättre överensstämmelse. Reservation nr 10 av moderater och folkpartister gällerkvittningsrätten mellan olika förvärvskällor, som är borttagen fr. o. ni. 1982.Den som bedriver verksamhet inom olika områden kan få det ännu svårare äntidigare att klara upp en besvärlig situation genom underskott i verksamheten.Vi anser därför att lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst bör ändras,så att överskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastigheteller rörelse får kvittas mot underskott i en annan förvärvskälla inom dessainkomstslag - i enlighet med motioner av och förste vicetalmannen . Vi anser att regeringen bör lägga framett sådant förslag till . Sedan, herr talman, några ord om de särskilda yttrandena.Utskottets borgerliga ledamöter har i yttrande nr I påtalat att de nuvarandereglerna för uttag av egenavgifter kan få helt orimliga konsekvenser, t. ex.när det gäller inkomster av arrenden, rotpostförsäljningar elleravverkningsuppdrag. I motioner till såväl socialförsäkringsutskottet somskatteutskottet har framförts att en relativt obetydlig inkomst till följd avarbete i eget skogs- eller jordbruk genom sammanläggningsreglerna kan leda tillbetydande egenavgifter och skatter för den enskilde fastighetsägaren. Detta kan leda till minskat intresse för den enskildefastighetsägaren att sköta sin skog och över huvud taget bedriva avverkning. Det kan i sin tur orsaka virkesbrist för skogsindustrin.Detta har också uppmärksammats inom virkesförsörjningsutredningen. Regeringenhar länge varit uppmärksammad på frågan utan att något har hänt. vet vi attriksförsäkringsverket har fått regeringens uppdrag att lägga fram ett förslag,vilket lär skola ske . Med vårt särskilda yttrandevill vi i anledning av motioner av andre vice talmannen ochBörje fästa regeringens uppmärksamhet på att frågan måste beredasmycket skyndsamt, så att ett förslag kan föreläggas innevaranderiksmöte. I det särskilda yttrandet nr 2 har utskottets moderataledamöter fäst uppmärksamheten på en motion av , där han harpåtalat de orimliga konsekvenserna av att kostnads- och reseersättningar avtidsbegrän- sad naturoch vid fullgörande av styrelseuppdrag har föranlett avgiftsskyldighet föruppdragsgivaren. Detta leder också till att uppdragstagaren får helt obefogadepensionsförmåner. - Låt mig ta ett exempel: En person har till ettsammanträde och får därvid ut . i kostnadsersättning för bilresan. Enannan person cyklar till sammanträdet. Bilföraren skall alltså få pension fördetta belopp medan cyklisten inte får någon pensionsförmån! Det tycks vara så idet här fallet att man har tillämpat skattelagstiftningens bestämmelser och intereglerna för socialavgifter. Ärendet är föremål för prövning i regeringsrätten,och vi vill därför inte nu föreslå en lagändring. Som vi har tolkatbestämmelserna - bl.a. i förarbetena till den aktuella lagstiftningen - är dettolkningen av lagen och inte lagen i sig som har lett till denna orimlighet. Omdet skulle bli så att kammarrättens dom står fast, förutsätter vi attregeringen föreslår en lagändring. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna1,4, 5, 7, 8,9 och 10 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 55 (): Klarare regler för socialavgifter är en rättssäkerhetsfråga. Det ankommer på att debiteraarbetsgivaravgifter. Med tanke på att arbetsgivar-arbetstagar-begreppet tolkaspå olika sätt inom olika lagstiftningsområden kan stora olägenheter uppstå. Detgäller särskilt när en enskild person anlitas för hushållsarbete, förreparationer eller liknande och blir att betrakta ibland som anställd av densom givit uppdraget, ibland som egen företagare med skyldighet att betalaegenavgifter. Snickaren Hjortberg är ett exempel som upprört många. För attundvika nuvarande problem bör begreppen arbetsgivare resp. arbetstagare få enenhetlig definition, i vart fall i skatte- och avgiftslagstiftningen. (Ds S 1985:1) har i ställetföreslagit att ett "företagarkort" skall införas för fysiskapersoner. Den som är registrerad för B-skatt och momsredovisning skallautomatiskt registreras som företagare och betala egenavgifter. Därnied skulleenvar kunna kontrollera om den han anlitar är företagare eller ej. Därigenom är huvudproblemet dock inte alls löst.Arbetstagarbegreppet tolkas av domstol, oavsett företagarkortet. Personer sominte känner till att begreppet arbetsgivare på skatte- ochsocialförsäkringsområdet är mer omfattande än enligt vanligt språkbruk kan lättgöra misstag. Inte heller gäller företagarkortet juridiska personers anställdaeller medhjälpare. För att råda bot på detta föreslår utredningen en "nödutgång",nämligen att eftergift av arbetsgivaravgiften skall kunna ges till den somvarken insåg eller slutligen borde ha insett att han var att betrakta somarbetsgivare. Om förslaget genomförs blir det lagkomplex omsocialavgifter som är alldeles för invecklat och svåröverkomligtännu mer otillgängligt -utan att det grundläggande felet botas. Enligtfolkpartiets mening krävs en enhetlig definition av arbetstagar- ocharbetsgivarbegreppen. I proposition 1986/87:16 om förhandsbesked i socialavgiftsfrågorm.m. föreslår regeringen bl. a. att den som skall betala ut ersättning för ettarbete skall kunna få ett förhandsbesked från den lokala skattemyndigheten omskyldighet att betala sociala avgifter föreligger. Förslag om förhandsbesked i socialavgifts-frågor m. in. Förslag omförhänds-besked i socialavgiftsfrågor m. m. Regeringen föreslår vidare att lokala skattemyndighetenskall kunna efterge skyldighet att betala arbetsgivaravgift, om arbetsgivarenhaft sådana skäl att inte uppfatta sig som arbetsgivare att det skulle stridamot allmänt rättsmedvetande att utkräva avgifterna. En uppgift för lagstiftaren är att skydda svagare part iavtalsförhållanden. Lagstiftningen skall också underlätta för avtalsslutandeparter i syfte att skapa smidighet och effektivitet. Då lagarna får effekter som framstår som helt orimligasätts hela rättssamhället på spel. Snickaren är ett levandebevis på att den nu föreslagna reformen om förhandsbesked om skyldighet attbetala sociala avgifter är nödvändig och efterlängtad. Genom detta system ökarskyddet för uppdragstagaren som uppdragsgivarens skyldigheter klargörs.Konsekvenserna av avtalet blir i ett tidigt stadium synliga för båda parter -man uppnår en hög grad av förutsebarhet. Handläggningen påskyndas givetvis om parterna gemensamtgör ansökan. Då man får förutsätta att båda parter har intresse av en snabb behandling,kommer de allra flesta ansökningar att ske på detta sätt även utan lagligreglering. Därför kan inte de skäl som anförts emot att ge uppdragsgivare elleruppdragstagare var för sig möjlighet att ansöka om förhandsbesked anses varatillräckliga. Denna möjlighet skulle kunna lämnas öppen utan att det skullemedföra några stora problem. Dock måste alltid lokala skattemyndigheten vidbeslut efter ansökan gjord av endast en part meddela den andra parten beslutet. Skatte- och avgiftslagstiftningen är både komplicerad ochsvårgenom tränglig. Utgången stämmer inte alltid överens med lagstiftningens grunder. Inte heller är effekterna alltid förutsebara. Detta är ett stort rättssäkerhets problem. " Uppenbarligen har även regeringen uppmärksammat dettaproblem då man nu funnit att ett slags generalklausul är befogad förarbetsgivaravgifter. Behovet av en sådan klausul till stöd för den enskilde ärinte specifikt just för detta område. En generalklausul med liknande innebördborde ha generell tillämpning på hela avgifts- och skatteområdet. Med en heltäckande generalklausul till stöd för denenskilde förhindras att skatte- och avgiftsskyldiga på grund av lagstiftningensbristande utformning påförs icke avsedda skyldigheter som dessutom framstår somoskäliga enligt lagstiftningens grunder. Glädjande nog finner också utskottet det angeläget attklara och entydiga regler finns för den som skall vara avgiftsskyldig.Utskottet delade också, med hänsyn till de synpunkter som framförts underremissbehandlingen av socialavgiftsutredningens förslag, departementschefensuppfattning att förslaget behöver vidareutvecklas och att frågan om en bättresamordning mellan skyldigheten att betala socialavgifter och skyldigheten attgöra skatteavdrag behöver utredas ytterligare. Det är av största vikt att det fortsatta arbetet härmedsker skyndsamt. har alltså sagt i sin reservation nr 3'att det ärnödvändigt att arbetsgivar- och arbetstagarbegreppen ges en enhetligdefinition, och att det fortsatta arbetet i måste bedrivasmed denna målsättningsamt att frågan bör föreläggas under innevarande . har behandlatmotioner angående kvittningsrätten vid beräkning av inkomst av annatförvärvsarbete än anställning. Kvittningsrätten påverkar den pensionsgrundandeinkomsten och därmed även beräkningen av underlaget för socialavgifter. Detta slårhårt mot den som driver ett jordbruk eller en rörelse som i sig inte ärbärkraftig. Det är därför viktigt att eftersträva neutralitet mellan olikaföretagsformer, så att inte reglerna missgynnar dem som av olika skäl bedriversin verksamhet i flera förvärvskällor, I reservation nr 10 har ledamöterna från ochfolkpartiet krävt att regeringen skyndsamt bör utarbeta förslag i enlighet medvad som sägs i motionerna 210 och 217, Folkpartisten m, fl, har i motionerbegärt utredning om idrottsutövares sociala skydd. Motionärerna anser bl, a,att gränsen för skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift bör ligga vidersättningar över två basbelopp. Utredningen bör även utmynna i förslag om hurde merkostnader som idrottsföreningar åsamkas genom skyldigheten att erläggaarbetsgivaravgifter skall finansieras, har i september i åröverläriinat en utredning om arbetsgivaravgifter till regeringen. Utredningenhar utarbetats av en inom riksidrottsstyrelsen tillsatt grupp, I utredningenpresenteras tre alternativa lösningar pä behovet av socialt skydd föridrottsutövare. Alternativ 1 innebär att idrottsutövare erhållerlagstadgade sociala förmåner utan att avgifter behöver erläggas. Alternativ 2innebär att idrottsutövaren erhåller skydd genom en privat försäkring somföreningen enligt lag tvingas teckna. Alternativ 3 slutligen innebär attidrottsrörelsen erlägger avgifter för sådana idrottsutövare som uppbär årligidrottsersättning överstigande två basbelopp medan övriga idrottsutövaresskydd upprätthålls enligt alternativ 2, Utskottets majoritet säger sig ha förståelse för att denändrade situatiorien kan medföra ekonomiska problem för mångaidrottsföreningar, men vill ändå inte ställa upp bakom kravet pä en utredningför att komma fram till en lösning av positiv karaktär för idrottsrörelsen. Utskottsmajoriteten säger i betänkandet att en lösning påidrottsföreningarnas ekonomiska problem får sökas på annat sätt än genomavkall på det skydd som socialförsäkringarna erbjuder. Det är möjligt att detta är riktigt, men det gör det juännu mer angeläget att regeringen tar ansvar för att en ordentlig utredning idetta ärende genomförs. Utredningen bör förutsättningslöst pröva huridrottsutövarnas sociala skydd bäst kan utformas och lämna förslag till hurkostnaderna härför skall finansieras, 1 ett särskilt yttrande har frågan om egenavgifter förvissa skogsbruks- och jordbruksinkomster tagits upp. De nuvarande reglerna föruttag av egenavgifter för inkomster från skogsbruk och jordbruk ger, sommotionen i detta ärende antyder, i vissa fall orimliga konsekvenser. Denuvarande avgiftsreglerna har en återhållande effekt på mindre skogsägaresvillighet att själva sköta sin skog. Därför bör t, ex, inte inkomster av rotpostförsäljningoch Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m.m. Förslag om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m. m. avverkningsuppdragingå i avgiftsunderlaget. Det regelsystem som finns är både kompliceratoch inkonsekvent. har frågan om egenavgifter vidskogsavverkning varit under beredning i , och det är bra attregeringen gett i uppdrag att skyndsamt föreslålagändringar för att undanröja de mest påtagliga nackdelarna av gällandebestämmelser. Vi vill med detta yttrande understryka angelägenheten av att närverkets förslag föreligger, regeringen skyndsamt bereder frågan ochlägger fram förslag till under innevarande . Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 3, 4, 5, 7, 8, 9 och 10, AnL 56RUNE (): Frågan om vem som skall erläggaarbetsgivaravgifter i vissa speciella situationer har varit en källa tillproblem för både företag och enskilda personer. Den bristande samordningenmellan skatte- och socialavgiftslagstiftningen har varit en av orsakerna tillatt problem uppstått. Avsaknaden av entydiga arbetsgivar- ocharbetstagarbegrepp har lett till att enskilda företagare i efterhand hardebiterats mycket stora avgifter. Det mest omtalade fallet är , mendet är viktigt att komma ihåg att den efterdebitering han drabbades av är någotsom även har drabbat många andra personer fast beloppen inte har varit likastora, I regeringens proposition om förhandsbesked isocialavgiftsfrågor föreslås nu ett provisorium i avvaktan på en meraslutgiltig lösning. Den modell regeringen valt är att arbetsgivare ocharbetstagare gemensamt skall kunna ansöka om förhandsbesked. En sådan ordningär heller inte utan problem. har vi infört särskilda reglerför småhusägare och lägenhetsinnehavare som utbetalar ersättning för arbete påfastigheten eller lägenheten.