prot · GA0988 · 1986-12-31 00:00:00 — Men i nuvarande marknadsekonomi blirsådana utfästelser bara ett slag i luften. nämner arbetsmarknadsministern några tänkbara åtgärdersom kan sättas in. Men jag har svårt att föreställa mig att dessa kan komma attfullt ut kompensera vad som har skett, och som sker, vid denna gruva. Härvill jag inflika följande. Eftersom det har rått anställningsstopp vid gruvanunder , omfattar den verkliga avgången omkring 350 anställda,alltså något mer än vad som nämns i svaret. Om man därfill läggermulfiplikatoreffekten är det uppemot 900 arbetsställen som förloras - detta ien bygd som är helt beroende av gruvan. Med andra ord: orten står och fallermed gruvan. Det hör också till bilden att under första delen av1980-talet har Kristinebergsfältet gett en avkastning på ca 250 milj. kr. - dethar alltså gått mycket bra. sägs att det var en förlust på11 milj. kr., men det beror nog pä hur man räknar. Detta visar den kortsiktighetsom har kommit in i bilden när det gäller gruvnäringen. Jag skulle därför vilja ge arbetsmarknadsministern ettförslag till ytterligare en åtgärd: Ta ett allvarligt samtal medindustriministern om ett brett upplagt åtgärdsprogram för gruvnäringen!Arbetsmarknadsministern kanske har större framgång än vi ledamöter hade underden föregående interpellafionsdebatten. Om ett sådant ätgärdsprogram blirverklighet skulle arbetsmarknadsministern säkert slippa mänga svåra problemframdeles. Vi som bor i inlandet vet också - och har erfarenhet av -vad talet om ersättningsarbeten och förhindrande av negativa effekter innebär.Sedan 1960 har inland förlorat 22 000 invånare - det är siffrorsom talar sitt tydliga och skrämmande språk. Detta säger jag utan att viljaförneka eller förringa det som har gjorts, men den faktiska utvecklingen iinlandet har inneburit att ingen kan lita pä utfästelserna om attersättningsjobb skall ordnas osv. Det finns en gräns när människor blir immunamot sådana löften och högtidliga uttalanden. Jag finner inte några sådana löften och uttalanden iarbetsmarknadsministerns svar, och det skulle självfallet inte människorna iKristineberg heller bli hjälpta av. Men dä kvarstår frågan hur sysselsättningeni Kristinebergsomrädet skall räddas, och den frågan tycker jag fortfarandestår obesvarad. 25 (): Det är självklart att den kris som drabbargruvnäringen med minskande lönsamhet får effekter vad avser sysselsättningen.De regionalpolitiska problemen har sålunda förvärrats . Tillväxtenär koncentrerad till ett fåtal storstadsområden i landet, inte tillVästerbotten. De snabbt expanderande delarna av ekonomin, som data- ochtjänsteföretag, söker sig till storstäderna, inte till glesbygd. Regeringenstår tomhänt när det gäller . Industriministernframförde i den tidigare interpellationsdebatten att det hade satsats mycket påVästerbotten, men jag vill hävda att så inte har skett. anser att regionala insatser för att undvikarealkapitalförstö-ring nu måste till. Det handlar om överlevnad för bådeKristineberg och samhällen i övrigt i . Mest oroande är detlämmeltåg som går från inlandskommunerna till storstadsområdena. Jag sadetidigare att det hade skett en kraftig befolkningsminskning i Västerbottensinland, och de flesta av inlandskommunerna har faktiskt mist en stor del av sinbefolkning . Det är egentligen bara som har klarat signågorlunda hyggligt, detta tack vare det universitet som finns där.Arbetslösheten bland 20-24-åringar har ökat. Den ligger i inlandet i medeltalpå , men är som värst i Doroteaområdet arbetslösa och i Storumanmed . prognos är att befolkningsminskningen i inlandetfortsätter - man beräknar att den kommer att stanna på ungefär 650personer. Vad skall vi göra för att klara av den här krisen? I gåråkte jag genom hela inlandsområdet, , och . Jag kännerstor oro för de unga människor som har satsat hela sin framfid pä att bosättasig i och som har fått sin utkomst där. Försvinner jobben på kortsikt får det verkningar för all samhällsservice. Skolor, affärer och andraservicenäringar kommer att försvinna - förutom den kapitalförstöring som skerpå gjorda insatser. Jag tänker pä dessa människors villor. En av de kvinnor somvar med vid den stora demonstrationsmarschen i sade sä här; Ingenvettig människa köper en villa i . Skulle vi flytta och lämnavillan förlorar vi . Det är sä framtiden ser ut förnärvarande. framförde vi från de borgerliga partiernaförslag om tillsättande av en regionalpolitisk kommission. Men den kommissionenkom inte till stånd; behovet ansågs överdrivet. Ändå framgår det av bl. a.länsarbetsnämndens rapport och bekräftas av den till Norrbottenavflyttade länsarbetsdirektören att arbetsmarknadsläget i t. o.m.är allvarligare än läget i . Men får nu 22 miljoner försärskilda beredskapsarbeten. Alltsedan första halvåret 1985 har arbetslöshetsutvecklingenpekat i negativ riktning i . är ett av de fä län - fyrastycken - som fjärde kvartalet 1986 hade fler arbetslösa än Otn friställningen av personal vid Kristinebergsgruvan iVästerbottens inland Om friställningen av personal vid Kristinebergsgruvan iVästerbottens inland vidmotsvarande tidpunkt året innan. Det talar litet grand om hur läget är totaltsett i . Jag har läst det svar som arbetsmarknadsministern harlämnat. Jag tycker att det positiva i svaret är att regeringen tar allvarligtpå det program som inlandskommunerna har lämnat dä det gäller en utveckling förinlandet. Ställ upp för överlevnad i inlandet, vill jag säga tillarbetsmarknadsministern. Det behövs många åtgärder. Västerbottningarna är ettarbetsamt och tålmodigt folk. Människorna i värt län har en strävan att klarasin situation och sin överlevnad. Men när ett sådant här dråpslag drabbarbefolkningen, när en sådan kraftig nedgång sker inom gruvnäringen och gruvhanteringen,måste det till extraordinära insatser för att klara den befolkning som behöverfinnas kvar för att inlandet skall fungera. Jag vill säga att många av de unga familjer somnu finns i inland härstammar från de generationer som lockadesupp dit av den kolonialiseringsdrive som ägde rum. Dä behövde man arbetskrafttill skogen. Låt nu de här människorna känna att de också kan leva kvar i fleragenerafioner och bruka den bygd som vi så väl behöver, en bygd som har storbetydelse för hela landet. En del av de frågeställningar och synpunktersom har kommit upp i inläggen nu är desamma som diskuterades medindustriminister alldeles . Jag tänker inte upprepa dendiskussionen. Jag menar att det sade är en beskrivning avregeringens insatser när det gäller gruvnäringen som självfallet helaregeringen, och då även jag, står bakom. Det finns ingen anledning att ta uppytterligare diskussion i samband med den här interpellationen. Låt mig emellertid säga att inland länge hardragits med stora problem på arbetsmarknaden. Det är nog alla i regeringenmedvetna om, men det är möjligt att vi - liksom många andra - inte riktigt harsett alldeles speciella problem. är ett stort län,och strukturen skiljer sig rätt mycket från strukturen i andra län, t. ex.Norrbottens län. Siffrorna för när det gäller t. ex.arbetslöshet har ofta tack vare situationen i framstått som relativt godajämfört med siffrorna för vissa andra län, men problemen är de som tagits upphär, nämligen att skillnaderna mellan kustlandet och inlandet är mycket stora.Jag tror att det finns en betydande medvetenhet om detta. Det görs ocksåmånga insatser. Jag redovisade exempel på åtgärder som självfallet spelaren stor roll och kommer att betyda mycket för möjligheterna att lyfta inlandskommunerna. sade att får 22,5 milj. kr. kr., som tänker på, gårtill den försöksverksamhet som bedrivs i östra , i de oerhört sargadeTornedalskommunerna. Det är en försöksverksamhet som kommer att bli av stortintresse för alla glesbygder i . Vi har fått en förstarapport om hur verksamheten fungerar, och det tycks oss som om man, glädjandenog, har börjat finna nya metoder för att skapa fasta arbeten i områden somlänge har varit drabbade av stor avfolkning, inte minst när det Verksamheten har pågått , men när vi bättre kan dra slutsatser av detta arbete så kommer det inte att stanna vidNorrbotten. Är resultatet bra måste vi sprida verksamheten också fill andradelar av landet. säger att hon skulle sätta värde på omjag satte mig in i problem. Jag vill påstå att jag delvis hargjort det. Projektet i , som talar om, hartillkommit i hög grad därför att jag personligen har medverkat till det, bl. a.efter resor jag gjorde i , då jag fick goda förslag från olikalokala och regionala instanser. Min första arbetsdag tillbringade jag i ochinvigde dä läger, det gamla militärlägret som vi med beredskapspengarhar omvandlat till ett nytt modernt konferenscenter, speciellt utrustat medmoderna datorer och modern kommunikation i övrigt. var jag i , bl.a. pä länsarbetsnämnden, ochfick en mycket noggrann beskrivning av det aktuella läget och av de förslag somlänsarbetsnämnden diskuterar. Jag kan berätta att jag kommeratt vara i . Jag kommer att få rika tillfällen att ta del av de lokalaoch regionala synpunkterna och erfarenheterna. Jag är övertygad om att insatserbehövs. sade att jag åtminstone kunde önska lyckatill. Ja, uttrycket "önska lycka till" har i sådana här sammanhangfått en klang som inte är så rolig. Vad jag framför allt skulle vilja säga är:Ta vara pä kampandan, den kommer att behövas. Den kampandan tillsammans medstöd från oss centralt kan göra det möjligt för inland att klaraproblemen så att de enskilda människornas svårigheter kan övervinnas. Meddelande om dagens sammanträde Om friställningen av personal vid Kristinebergsgruvan iVästerbottens inland 6 § Meddelande om dagens sammanträde 27 TREDJE VICE TALMANNEN; Med hänsyn fill att åtskilliga talare utöverinterpellanterna anmält sig till de förestående debatterna kommer dagenssammanträde sannolikt att fortsätta efter . Något middagsuppehållanordnas inte. 7 §Svar på interpellation 1986/87:170 om friställningen av personal vidKristinebergsgruvan i inland (forts.) Anf.28 (); Jag ber att fä tacka arbetsmarknadsministern för den fördjupningav svaret som hon gjorde i sin replik genom redovisningen av inställningen tillVästerbotten och läns inland. Det är möjligt att inlägg här försatte oss i en något märkligsinnesstämning, eftersom han beskrev situationen på ett sä glättat sätt och somhelt problemfri. Problem finns verkligen i AC-län. Vi som kommer därifrånkänner väl till dem. Vi känner till situation, och vi känner tillinlandets situation. Omfriställnittgen av personal vid Kristinebergsgruvan iVästerbottens inland vet attVästerbottens problem ser annorlunda ut än , men vi vill ändå attVästerbottens inland skall behandlas pä samma sätt som ; jag tänkerpå de avgifter som man får sänkta om man bor pä andra sidan gränsen norrut. Det är bra med försöksverksamhet, och vi hoppas att detsom händer uppe i västra också skall ge impulser till -det behöver vi mycket snabbt. Jag kan också rapportera att det pågår mycket som ärutslag av vad kallade kampanda i Västerbottens inland.Intresseföreningar håller på att bildas, och vi vägrar numera att ta för givetatt de propåer som görs om flyttning är de enda möjligheterna. Först skall detpenetreras om det inte finns andra möjligheter att rädda oss. Låt migbara citera vad man sade den här dagen i : "några steg tillbaka, , fill den tid dåvarje anställd var en resurs för företaget i mycket högre grad än vad som ärfallet ! Pä fanns beslutsfattarna här uppe, och besluten gjordesinom regionen i norr. Det är inga bidrag av staten vi eftersträvar eller begär -vi vill ha tillbaka en liten del av allt som levererats i värden frän gruvindustrin och Norrlandssam hällen i stort ner över vårt avlånga land." "Folkupplever sig som överflödiga och utan värde." Jag kan nog lova att hon vid sitt besöki kommer att få informafion om situationen. Jag vill geAnna-Greta några råd: Se till att de initiativ som tas och som är små inteförringas. Ta vara även på dem och gör det möjligt att få det stöd som behövs.Det är inte alla gånger 'det rent ekonomiska som är det viktigaste - det kanvara att någon i alla fall visar ett intresse, att någon tror att de härsatsningarna är möjliga. Se till att beslutsfattarna somsitter på orten är de som har mest att säga till om när det gäller att fördelamedlen - dä tror jag att de kommer rätt. Jag litar inte ens på att de sombefinner sig i verkligen förstår inlandet. Kampandan behövs, och jag önskar lyckatill när hon åker upp och informerar sig. Jag hoppas att hon kan fä oss att kännaatt vi också är av intresse, att vi betyder någonting. 29ULLA ORRING (fp): Jag ber också att få tackaarbetsmarknadsminister för hennes senaste inlägg. Jag tyckeratt det vittnade om en kunskap om de förhållanden som vi lever under iVästerbotten. Jag tycker att regeringen därigenom erkänner att man tidigareinte på ett fullgott sätt har förstått hur situationen varit och försökeratt stäUa upp för inland. När det gäller den debatt som industriministern förde ifrågan, vad vi kunde göra för inomregionala insatser, vill jag påpeka att dåAMU-center skulle lokaliseras till - det ville vi frän alla politiskapartier - ville de fackliga företrädarna att det skulle lokaliseras till Umeå.Det behövs mer samarbete och förståelse även inom den fackliga organisationen. Vi har flera stora problem i länet. Det är de strukturellaproblemen inom gruvnäringen, sågverken och verkstadsindustrin. Det ärjordbruket och livsmedelsindustrin. Vi har en kraftig minskning av befolkningeni inlandet. Vi har också frågan om kvinnornas, arbetsmarknad. Den enda del somexpanderar inom kvinnornas arbetsmarknadssfär är barn- och äldreomsorgen. Från sida har vi prioriteratregionalpolitiken. Vi tycker, precis som talar om här ,att det behövs stöd till lokala och personliga initiativ. Vi tror inte på destora industrierna. De passar inte i vårt inland. Befolkningen i har en strävan att kunna klara sig själv - det har man fått göra i allatider. Men man måste nu fä ett starkt stöd från hela samhället för att klara destrukturella problemen. Från sida har vi velat satsa 145 milj. kr.mer på länsanslagen. Vi anser attdet är som kan fatta de bästabesluten; låt mig säga att den sitter närmast folket. vill jag säga att vi vill att både regering ochriksdag skall ställa upp för inlandet och för dess överlevnad. Om friställningen av personal vid Kristinebergsgruvan iVästerbottens inland 30 JOHNANDERSSON (vpk): Jag tycker inte att arbetsmarknadsministernhar någon avundsvärd uppgift när det skall städas upp på alla håll och kanter.Jag tror också att arbetsmarknadsministern vet en hel del om situationen iVästerbottens inland. Det betvivlar jag inte. Jag utgår då också från attarbetsmarknadsministern har förståelse för att vi ofta ställer oss tvivlandetill olika besked om ersättningsjobb osv. när befintlig verksamhet harförsvunnit. inland är en region, där vi redan förut har långtmellan de röda stugorna. När en sådan region har förlorat över 20 000 människorpå en tjugofemårsperiod, är det många som har tappat tron på att manmenar allvar när man säger att man skall försöka hjälpa till och ersätta den förloradesysselsättningen. vill inte diskutera detta medgruvnäringen. Men det måste väl vara intressant även för enarbetsmarknadsminister att ta sig en funderare över om man inte på alla visborde försöka fortsätta med en befintlig verksamhet när det finns möjlighettill det, i stället för att uppgivet låta det hela förlöpa och försöka ersättaförlorad sysselsättning. Gruvnäringen har enormt stor betydelse för Västerbottensinland. Frågan är om man skall acceptera att våra naturtillgångar handhas pådet sätt som sker , att prisfluktuationer och kortsiktiga vinstintressenskall få vara avgörande för om en gruva skall stängas eller inte. Skall detinte vara som förr, då man hade litet is i magen och kanske tog någraförlustår, för man visste att det skulle komma bättre tider och att det skullegå bättre, i stället för att slå sönder en sådan viktig näring för regionen?Jag tycker att det borde vara en fråga som arbetsmarknadsministern från gångtill annan kunde fundera över. Överläggningen var härmed avslutad. 3 protokoll 1986/87:88 Om SS A B:s struktur-platt och sysselsättningen iKopparbergs län 8 §Svar på interpellationerna 1986/87:173 och 174 om ochsysselsättningen i har frågat industriministernvilka åtgärder industriministern ämnar vidta för att förhindra att Grängesbergsom samhälle utraderas. har frågat industriministern vilken beredskaphan har för olika åtgärder i de drabbade orterna om strukturplangenomförs samt vilka olika statliga insatser, utöver de som faller inomindustriministerns ansvarsområde, som kan övervägas för att lindra verkningarnaav strukturplanens genomförande. Interpellationernahar överlämnats till mig. Det förslag till strukturplan ledning lagt frambehandlas nu inom företaget enligt medbestämmandeavtalet. Något slutligtställningstagande har således inte skett. De planer pä nedläggning avgruvdriften i och som ledning presenterat ingerstark oro för den framtida sysselsättningen på berörda orter och regeringenföljer noga utvecklingen. Ett genomförande av strukturplanen innebär att en redanbesvärlig arbetsmarknad ytterligare kraftigt försämras. kommun ochGrängesberg har haft en negativbefolkningsutveckling. Näringslivets utveckling i kännetecknas avomvälvningen inom och omstruktureringen av basindustrierna därBergslagskommunerna drabbats hårdast. Trots hög arbetslöshet råder brist påvälutbildad personal hos flera företag. Detta belyser hur arbetets innehållställer allt större krav på utbildning och erfarenhet. Därför fordras det bådeen generell höjning av arbetskraftens kunskapsnivå och speciella insatser föratt täcka rekryteringsgapet inom bristyrkesområdena. Det treåriga utvecklingsprogram för Bergslagen somriksdagen beslutat om innehåller därför bl. a. insatser för att stödja ochutveckla ny teknik samt resurser för att genom utbildning höja kompetensen hosarbetstagarna i regionen. Bland de projekt som påbörjats kan bl. a. nämnas; . Två nya utbildningslinjer startadehösten vid högskolan i / . Samfidigt fick högskolan kraftigtförstärkta resuiser för fortbildningskurser. Sammanlagt tillförs högskolan 3,4milj. i extra medel under innevarande läsår. Dessutom driver högskolan iEskilstuna/en tredje ny utbildning i . Dessa utbildningar är endel i projektet . Pilotprojekt inom skolor med syftet att breddaflickors utbildnings- och yrkesval. Resurscentrumför ADB-utbildning i . För att förstärka fou-miljön inom materialområdet harregeringen vidare lämnat 9 milj. kr. i stöd till uppbyggnad av ettmaterialtekniskt laboratorium. På flera orter i länet, bl. a.Borlänge och , finns eller utvecklas teknikcentrum. De resurser som avsatts för Bergslagsprogrammet inkl.Bergslagsdelegationen och förslagen till regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser i årets budgetproposition utgör tillsammans en god grund för attstärka länets utveckling och sysselsättning. Ett intensivt arbete pågår således för att långsiktigtutveckla Bergslagsregionen. Jag är övertygad om att detta kommer att leda tillpositiva resultat. När det gäller frågan om gruvnäringen följer regeringen nogahändelseutvecklingen i och håller sig informerad om deförhandlingar om strukturplanen som pågår inom företaget. Vilka åtgärder somkan bli aktuella att vidta är det ännu för tidigt att ta ställning till. Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län 32MARGARETA (): Tack för svaret, arbetsmarknadsministern! Menjag är djupt besviken - för det första för att industriministern fortsätter sin"kurragöm-mapolitik" även här i när det gällerGrängesbergsfrågan, och för det andra för det svar jag har fått avarbetsmarknadsministern. Som ansvarig minister för industrifrågor, och därfill fören fråga som gäller ett företag där staten är huvudägare, bordeindustriministern åtminstone här i ge sin syn på problemlösningen förGrängesberg. Jag ifrågasätter inte riktigheten i den föreslagnastrukturplanen vad gäller den långsiktiga gruvdriften i . Att gruvornår ett läge där de blir olönsamma är ingen nyhet. Sådant har hänt fidigare ochkommer att hända även . Vad som däremot är så bekymmersamt i Grängesbergsfallet äratt hela samhället är uppbyggt runt gruvan. Problemens storlek framgår av attav samhällets drygt 4 000 invånare är 760 anställda vid gruvan. Det finns enväl uppbyggd infrastruktur, och många anställda har egnahem. Men det helt övergripande problemet med gruvnedläggelsenär den korta avvecklingsperioden på drygt ett är. Inget samhälle, med densysselsättningsstruktur som har, kan i ordnade former sägenomgripande förändras på sä . Tänk tanken, , att går760 av samhällets 4 000 invånare hem från arbetet för att inte hanågot ai-bete att gå till. Det svar som arbetsmarknadsministern har gett mig innebärtill en del en lösning som kunde vara tänkbar om det gällde ett problem som lågnågra år fram i tiden, så att det kunde ske en successiv och genomarbetadutslussning i omskolnings- och utbildningsverksamhet. Men för delär problemen nära i tiden och gäller även till en del en grupp människor somhar arbetsuppgifter av ett mera ovanligt slag på dagens arbetsmarknadsområde,nämligen gruvbrytning. Vad arbetsmarknadsministern föreslår är precis det som harbefarats, att blir ett enda stort AMS- och utbildningsläger, föratt helt överges av dem som kan finna nya arbeten eller i bästafall en utbildning. pekar på bristen på välutbildad personalhos flera företag i kommijnen. Det är rikfigt, och jag välkomnar denutbildningssatsning som gjorts på teknik- och datorområdet i vårt län. Det ären viktig tillgång, framför allt för den befintliga industrin men även för -förhopp- Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län ningsvis -nya företag. Men arbetsmarknadsministern gör det alltför lätt för sig genom attenbart hänvisa till utbildningsmöjligheterna och den långsiktiga utvecklingeni Bergslagen när problemen är nära nog akuta. Jag vill ställa frågan om inte anser attavvecklingstiden är orimligt kort med tanke på problemens storiek för deanställda och för samhället som sådant. Sedan vill jag gärna ha ett förtydligande av den sistameningen i svar: "Vilka åtgärder som kan bli aktuellaatt vidta är det ännu för tidigt att ta ställning till." Tiden ärkort, , om strukturplanens tidplan ligger fast. 33BJÖRN KÖRLOF (m): Jag vill börja med att tackaarbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation. Jag tar gärna endebatt med arbetsmarknadsministern om detta, men det var faktisktjndustriministern jag ställde mina frågor till, och jag tyckte att de frågornai allra högsta grad föll på hans ansvarsområde - mycket mer än påarbetsmarknadsministerns. Det är, tycker jag, en litet konstig arbetsfördelningsom regeringen här har gjort. Men låt det vara som det är med det. Bergslagsregionens stora svårigheter att hävda sittnäringsliv och säkra sina arbetstillfällen är kända . Jagskall inte gå djupare in pä dem, men jag vill poängtera några saker. Svårigheterna har sitt ursprung i en ensidigarbetsmarknad, som är uppbyggd på hårt konkurrensutsatta basnäringar. Samtidigtbör det understrykas att dessa basnäringar har en avgörande betydelse för vårutrikeshandel. Regionen ligger tillbakaträngd långt från de stora marknaderna,och eftersom det handlar om basnäringar med tunga och skrymmande transporterkämpar man också med höga transportkostnader. Till det skall läggas det höga kostnadslägesom svenskt näringsliv rent generellt har att kämpa med i förhällande till sinakonkurrentländer. Den miljö som basnäringarna i Bergslagen således har attarbeta i är ogynnsam i förhällande till konkurrenternas. Och miljön harsannerligen inte blivit bättre av en mängd olika åtgärder som densocialdemokratiska regeringen efter sitt makttillträde har vidtagit. Jag kanpeka på t. ex. löntagarfonderna, som har dränerat regionen på flera miljarderkronor. Det som man sedan har satsat för att försöka räddasysselsättningstillfällen och åstadkomma en bättre utveckling rör sig iBergslagspaketet om några hundratal miljoner.