prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Den föreslagna personalförstärkningen gerarbetsförmedlingen större möjligheter till ett mer aktivt, utåtriktatförmedlingsarbete mot både företag och de sökande. Utskottsmajoriteten ser detsom en mycket viktig uppgift för arbetsförmedlingarna att de lediganmäldaplatserna kan tillsättas snabbt. Denna ståndpunkt borde ha delats av helautskottet, men så är tyvärr inte fallet. Jag yrkarhärmed avslag på reservationerna 7-12 och 27-33. Starthjälpen har gett bränsle till en debatt ute isamhället och även i utskottet. Regeringens förslag om partiellt slopande avstartbidrag ses av representanter som en otillräcklig åtgärd, och deandra borgerliga partierna motsätter sig slopandet av starthjälp. Utskottsmajoriteten har ställt sig bakom regeringensförslag, eftersom åtgärden vidtas av besparingsskäl och för att möjliggöra enprioritering av regionalpolitiska insatser i samma budget. Det bör ocksåbetonas att det även i fortsättningen finns kvar flyttningsbidrag som ersätterfaktiska kostnader för bohagstransport, sökande-, tillträdes- och hemresor,kostnader för återflyttning samt traktamenten och starthjälp för nyckelpersoneri stödom- A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. 6 protokoll 1986/87:94 Arbetsmarknadspolitiken, m. m. rade.Faktiska kostnader i samband med flyttning kommer således även fortsättningsvisatt ersättas. Sålunda yrkar jag med hänvisning till utskottets skrivning avslagpå reservationerna 34-40. Arbetslöshetsförsäkringen, det kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidrag berörs både i regeringensbudgetproposition och i ett antal motioner. Regeringens förslag om höjning av dagpenningen inomarbetslöshetsförsäkringen har resulterat i tre olika motförslag från deborgerliga oppositionspartierna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idetta avsnitt, som innebär en högsta ersättning på . Utskottetbiträder också regeringens förslag om höjning av KAS till . per dag ochförslagen om höjning av utbildningsbidrag. I ett antal motioner har oppositionspartierna på nytttagit upp frågan om reformering av arbetslöshetsförsäkringen. Samma ellerliknande förslag debatterades så sent som här i kammaren. Jag hänvisartill utskottets skrivningar. Vi får anledning att återkomma till dessa frågornär den pågående utredningen har kommit med sina förslag. Utskottsmajoritetenvill inte heller medverka till de betydande nedskärningar av statsbidragen tillkassorna och de kraftiga avgiftshöjningar för medlemmarna som vissa avmotionsförslagen innebär. Jag yrkar därför avslag på reservationerna 57-72. De sysselsättningsskapande åtgärderna - beredskapsarbeten,rekryteringsstöd, anställningar med lönebidrag, anställningar iSamhällsföretäg, starta-eget-bidrag, arbetshjälpmedel åt handikappade ochstatsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare - är de instrumentsom vi har inom arbetsmarknadspolitiken för de allra mest utsatta grupperna,precis som noterade. Tiden medger tyvärr inte att jag fördjupar migi vart och ett av dessa instrument. Utskottsmajoriteten har tolkat situationen så att detråder en bred politisk enighet kring kraven på fortlöpande och kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser till dem som till följd av arbetshandikapp harsvårigheter att få en anställning. Det faktum att av dearbetsmarknadspolitiska medlen avser insatser för dearbetshandikappade talar för att uppslutningen finns där trots påståenden omnågot annat. Utskottsmajoriteten vill också betona vikten avtillräckliga personalresurser på våra arbetsförmedlingar när det gäller attfinna lämpliga vägar till varaktiga arbeten även för de mest resurskrävandegrupperna. Det är - vågar vi påstå - samhällsekonomiskt riktigt att arbeta påett sådant sätt, för att inte tala öm betydelsen för den enskilda individen. I övrigt rekommenderar jagarbetsmarknadsutskottets betänkande 1986/87:11 som handbok i detarbetsmarknadspolitiska vardagsarbetet och yrkar bifall till hemställan ibetänkandet samt avslag på samtliga reservationer. Eftersom jag har kvar av min taletid vill jagta tillfället i akt att något kommentera mina meddebattörers anföranden. Till vill jag säga att det enligt våruppfattning är riktigt att samhället i sin helhet tar på sig bördan avarbetslösheten och inte bara den halvan av befolkningen som betalar tillarbetslöshetsförsäkringen. Vi menar att detta skall gälla alla inkomsttagareoavsett inkomstslag. ställde frågan om vi är rädda för en utredningom allmän arbetslöshetsförsäkring. På det vill jag svara att vi i våraskrivningar har hänvisat till att en sådan utredning har skett. Denna utredninghar emellertid inte resulterat i några förslag. Därför får vi avvakta denpågående utredningen och ta ställning med utgångspunkt i de förslag som dennautredning utmynnar i. Jag vill också nämna att det budgetförslag som vibehandlar innebär en ökning av lönebidragsanställningarna totalt, dvs.utrymmet för lönebidragsanställningar blir större . Jag vill instämma i det som sade, nämligen attdet inte räcker att enbart visa sympati för de förståndshandikappade för attförbättra deras situation. Det är därför som vi anser det vara så viktigt attsatsa på en utökning av antalet arbetsförmedlare. Det är på detta sätt manockså kan lösa frågorna praktiskt ute på fältet. Vi har dessutom föreslagit en utökning av antaletlönebidragsanställningar och en utökning av antalet platser i Samhällsföretäg.Jag inbillar mig att båda dessa åtgärder även kan komma denna grupp till godo. Sedan säger att småföretagen har en positivmiljö. Det lät mycket kategoriskt. Jag är så pass bevandrad inom den svenskaindustrin, i både små och stora företag av olika typer, att jag kan säga attdet är litet farligt att påstå att allt är helt svart eller helt vitt. Typiskt för dagens debatt på dessa punkter har varit attSigge Godin menar att socialdemokratin lämnar ut de svagaste genom att slopastarthjälpen. säger att det inte behövs någon starthjälp. Då harväl socialdemokraterna hamnat någonstans mitt emellan. Jag tror att detta kanvara eri ganska lyckad väg att gå. Arbetsmarknadspolitiken, tn. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammareris förhandlingar. 54SONJA REMBO (m) replik: för ett något märkligt resonemangnär det gäller lönebidragsanställningarna. Hon menar att man genom att plockabort 300 tjänster från de statliga lönebidragsanställningarna och föra övermedel till Samhällsföretäg skapar större utrymme för lönebidragsanställningar.Om för detta resonemang fullt ut skulle det betyda att allaarbetshandikappade egentligen borde arbeta inom Samhällsföretäg. Men det är juingen bra lösning. Jag tror inte att menar att det skall vara pådet sättet. Vi anser därför att man måste ha ett lönebidragssystem som knytstill den enskilde handikappade och inte till den arbetsgivare vederbörandehar. På detta sätt kan det skapas lönebidragsanställningar inom helaarbetsmarknaden på de handikappades egna villkor. säger att arbetslöshetsförsäkringen är helasamhällets ansvar. Men då borde ju dra precis samma slutsats som deborgerliga partierna gör, nämligen att arbetslöshetsförsäkringen bör vara enallmän, obligatorisk försäkring..Då skall man inte ge sken av att det är enenskild privat försäkring som tecknas via de fackliga organisationerna. Det ärfaktiskt så det går fill . A rhetsmarknadspoliti-ken, m. m. Den enmansutredning som är tillsatt har mycket riktigt,som säger, inte kommit fram till något resultat. Denna utredninghar en mycket svår uppgift, och den har fått begränsade direktiv. Den behöversannerligen byggas ut med en parlamentarisk utredning om vi skall få ettriktigt grepp om hur vi skall klara den ekonomiska grundtryggheten vidarbetslöshet. I mitt tidigare inlägg kommenterade jag inte frågan omarbetsförmedlingarna, men jag tycker inte att gav en helt riktigbild av det alternativ som vi moderater står för. Vi säger visserligen nej tillytterligare 250 tjänster, men det gör vi pä mycket goda grunder. Det harnämligen lösgjorts så många tjänster i AMS till arbetsförmedlingen genom endecentraliserad verksamhet och genom den tekniska utvecklingen. Man bör därförha mycket goda förutsättningar för att klara de arbetsuppgifter som finns. Vi har även alternativa förslag. Vi vill öppnamöjligheterna för andra typer av arbetsförmedling - arbetsförmedlingar i privatregi, i regi, i organisationers regi, etc. Då kommer vi att få eneffektivare arbetsförmedling. Det är detta som de moderata förslageninnehåller. 55 () replik; Beträffande den utökning avarbetsförmedlingspersonalen som regeringen vill ha talar om 400tjänster. Enligt AMS redovisning är det fråga om 200 tjänster, som man harflyttat ut . Vi tycker det är väldigt positivt att man gjort dennautflyttning. Vi vill dessutom ha en snabbare utflyttning av tjänster frånlänsarbetsnämnder till arbetsförmedlingar, därför att det är där det praktiskaarbetet utförs, och det är där det är viktigt att det finns många som arbetar. Sedan vill jag litet beröra ADB-stödet, som var inne på. Man kan inte dra frågan i långbänk, utan man måste se tillatt arbetsförmedlingarna får den utrustning som de behöver. I betänkandetbehandlas en folkpartimotion i vilken det talas om ombytessökande och hur manrationellt kan serva dessa. Varför har majoriteten i utskottet sagt nej till eneffektiv metod, som inte speciellt mycket belastar personalen på förmedlingen? Enligt AMS ger slopandet av A-kassestämpling 50 tjänster.Alla på arbetsförmedlingarna vet att det sannolikt ger minst 100 tjänster. Vitycker att arbetsförmedlingarna har fått betydande tillskott, varför vi intebehöver ge dem ytterligare 250 tjänster. Det är viktigare att sätta konkretaredskap i händerna på förmedlarna. Jag vill fråga; Varför avskaffar ni starthjälpen? Varfördrar ni ner på lönebidragen hos de statliga myndigheterna? Varför drar nibilstödet i långbänk? Varför säger ni nej till förslaget att föra översocialförsäkringspengar till förmedlingarna? Varför säger ni nej till vårtförslag om inbyggda verkstäder i Samhällsföretäg? Varför säger ni nej tilldessa åtgärder, när ni t.ex. vill öka resurserna på Samhällsföretagssidan? Anta våra förslag i stället, så att förmedlingarnafår åtgärder att komma med. Det är detta som är det viktiga, inte att detsitter tjänstemän där. Arbetsförmedlarna måste få förutsättningar att arbeta.Det är verkligen det viktiga. När det gäller A-kassor vill jag ställa en fråga tillLahja Exner, och den gäller fördelningen av avgifterna. Varför sade ni 1974 attdet gick bra att betala i egenavgifter, när människorna hade det sämreställt än ? Varför var det socialdemokratiska beslutet fel? Förklara förmig varför vi inte kan ha samma fördelning . Arbetsmarknadspolitiken, m. m. 56 () replik: Jag skall först och främst tala om arbetsförmedlingarnasresurser. Socialdemokraterna vill decentralisera resurserna till de olikaarbetsförmedlingarna. Jag kan i och för sig förstå att ni måste göra det,eftersom det är en sådan snårskog av regler som arbetsförmedlingarna har atthantera, att de naturligtvis måste ha fler människor för att klara det. Vi fråncenterpartiet anser att man inte kan decentralisera bara resurser. Man måsteockså decentralisera ansvar och befogenheter. Skulle man göra det, skulle maninte behöva ha sä många tjänster, för då skulle bedömningarna kunna görasögonblickligen på arbetsförmedlingarna. Jag hävdar bestämt att grundtryggheten i det här tryggalandet inte gäller alla. En tredjedel av de arbetslösa står utanför enarbetslöshetsersättning, som till största delen betalas med statliga medel.Avgifterna är dessutom inte lika höga för alla. Det borde de egentligen vara,när systemet mest betalas med statliga medel. Vi har föreslagit ett system, därman så att säga anpassar A-kasseavgifterna så att de blir ungefär lika stora.Det är rimligt, om man nu anser att systemet skall betalas med statliga medel.Då blir det en större rättvisa även för dem som omfattas av systemet. Jag anser inte heller att det finnsnågon grundtrygghet för de arbetshandikappade, eftersom de inte får del avSamhällsföretags sysselsättning. Vi vet att antalet arbetshandikappade ökar idetta land . Lika många är utanför den sociala tryggheten iSamhällsföretäg som det finns människor inom Samhällsföretags väggar. Så länge'det är på det viset har vi alltså inte grundtrygghet för alla i detsocialdemokratiska samhället. 57ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Jag tänker i denna replikberöra två frågor. Den första gäller inskolningsplatserna. kommer regeringenmed förslag om inskolningsplatser, som kommer att kosta 250 milj. kr., för attskapa jobb åt arbetslösa ungdomar. Vad innebär detta förslaget? Det förutsätteratt arbetsgivare får en viss ekonomisk stimulans för att anställa dessaungdomar. Det innebär att arbetsgivare inte har tillräckligt med kapital ellerekonomiska resurser för att av egen kraft anställa folk. Regeringen känner sigtvungen att betala 250 milj. kr. till arbetsgivare för att de anställerarbetslösa ungdomar. Detta föranleder mig att ställa två frågor- egentligentre, men jag kan aldrig tänka mig att socialdemokraterna ens i sin mestsocialistiska stund via lagstiftning vill ålägga arbetsgivare att anställaarbetslösa ungdomar. Anser ni att privatkapitalet ger alldeles för litetav vinster och alldeles för litet av ackumulerat kapital, så att företagen intehar råd att av egen kraft anställa dessa ungdomar? Om ni tycker, liksommoderaterna tyckt och salufört sin ståndpunkt, att anställning iett företag är beroende av lön - ju lägre lön man vill ha, desto lättare blirman anställd i företag- vill jag fråga er: Hur låga A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. bordelönerna vara för dessa ungdomar? Vad finns det för gränser när det gäller attavskaffa arbetslösheten bland ungdomarna? Hur mycket borde de i så fall få ilön? Det måste ni kunna ge svar på. 1 motsats härtill kan man fråga sig; Om kapitalets vinsterinte är tillräckligt stora , hur stora borde de vara för att företageninte skulle behöva några statliga subventioner på lönesidan för att kunnaanställa folk? Så länge ni som enda lösning på arbetslöshetsproblemet harkapitalets effektiva utveckling måste ni kunna ge svar på dessa frågor. 58 () replik: Det blir mycket på en gång. Jag vill påminnaGörel Thurdin om den nya, aktiva roll som arbetsförmedlarna har i den nyaorganisationen med det nya sättet att arbeta. säger att antaletarbetslösa handikappade ökar. Vi vet att antalet varit ganska oförändrat underden . Men det kan också vara fråga om samma fenomen som på sin tiduppe i norra , när det öppnades arbetsplatser för kvinnor i trakterna.Så länge det inte fanns några jobb för kvinnorna anmälde sig kvinnorna inte påarbetsförmedlingen. Så fort ryktena spreds att arbete var på gång, uppstod detplötsligt en kö av kvinnliga arbetssökande. Det dröjde ganska länge innan manbörjade skönja en minskning. Jag kan tänka mig att handikappade barettförtroende för den politik som förs på detta område och som får en ganska breduppslutning också i . Därför söker man sig till arbetsmarknaden. Mångaav dem som inte ens vågat drömma om ett arbete gör det . Till vill jag säga; Visst har viinom socialdemokratin fortfarande drömmar - drömmar om en bättre framtid förbåde de unga, de medelålders och de äldre. Det har vi fått många bevis förunder i vår offensiv för rättvisa, där människor verkligenhar kommit fram med sina synpunkter på hur de vill se framtidens arbetsmarknad. Men erfarenheterna har också visatatt när ungdomar haft svårt att få varaktiga jobb på arbetsmarknaden,har det berott på brister i ungdomsutbildningen. Jag anser att möjligheten tillinskolningsplatser kan öppna en dörr, så att de kan få in åtminstone ena fotenpå arbetsmarknaden, och förhoppningsvis kan detta också resultera i fastaanställningar. 59SONJA REMBO (m) replik; . Vi har ägnat åt attdebattera arbetsmarknadspolitiken. Ingen gång under de har detgått att få de socialdemokratiska taleskvinnorna och talesmännen att ta upp delångsiktiga problemen på arbetsmarknaden. Vi har från moderat håll hänvisat till dendepartementspromemoria som kom och där man bl. a. redovisarutvecklingen och drar slutsatser av sina rön. Man säger att vitappade marknadsandelar till . Det berodde på dehöga prisökningarna 1974-1975, lönekostnadsökningarna 1975-1976 och de storastrukturproblemen. Och vi vet ju att strukturproblemen i stor utsträckningberodde på oljekriserna. Industriinvesteringarna minskade och arbetslöshetenökade. I fick vi en ny långtidsutredning. Den visar att vi är på väg i Fortsätter vi med lönekostnadsökningar på , kan vise framför oss ökande inflation, minskande tillväxt och ökande arbetslöshet. Vibehöver ha ett läge där lönekostnaderna inte ökar , om viskall lyckas få balans på arbetsmarknaden. Och vi kan inte räkna med attoljeprisutvecklingen skall hjälpa oss på det sätt som den har gjort de allrasenaste åren. måste det ske besparingar i den statligabudgeten. Som långtidsutredningen slår fast kommer det i fortsättningen att bliett underskott i socialförsäkringssystemet som måste betalas på något sätt.Men mot den bakgrunden lägger socialdemokraterna fortfarande fram förslag, sominnebär ökade lönekostnader genom höjda arbetsgivaravgifter. Skall man se på en arbetsmarknadspolitik som är anpassadför den verklighet som vi lever i och kommer att leva i ,då måste man läsa de moderata reservationerna till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. Där ligger en lång rad konstruktiva förslag, alltifrån enresultatinriktad målstyrning av arbetsmarknadsverket till en väl fungerandearbetslöshetsförsäkring för alla. Men socialdemokraterna har över huvud taget inte velatdiskutera dessa svåra, övergripande frågor, utan de nöjer sig med att slå sigför bröstet och säga nej till alla konstruktiva förslag. De är bara nöjda medsina egna, mycket förlegade åtgärder. har en replik kvar i debatten. Hon har dåen chans att rehabilitera socialdemokratin och visa att även ni förmår atttänka långsiktigt. A rbetsmarknadspoUti-ken, m. m. 60SIGGE GODIN (fp) replik: sade i sitt inledningsanförandeatt vi hade endast fem gemensamma reservationer på den borgerliga sidan. Jagvill fråga : Vem skall ni luta er emot för att få igenom eraförslag, när ni är så konsekventa att ni inte kan ställa upp på ett enda avvåra förslag utan skall spara till kommande år som vanligt? Detta drabbar desvagaste på arbetsmarknaden. Ni vill inte lösa några frågor här i . Jag vill också ställa en annan fråga. i egenavgift år1974 när det gäller A-kassan; vad var det för fel på det beslutet somsocialdemokraterna tog, ? Kan vi inte vara eniga på den här punkteni varje fall? En annan fråga gäller arbetslöshetskassan. Det ärmänniskornas rätt att vara med i A-kassan utan att vara anslutna till någonfacklig organisation. Men exemplen är många på hur enskilda människor hartrakasserats och haft avsevärda svårigheter att få bli medlemmar i servicen till dessa människor - när de omsider kanske blir medlemmar - ärbristfällig är inte heller någon hemlighet. Den servicen måste förbättras. Nigår med skygglappar fördetta problem år . Är det inte dags att ta itumed det nu? Ställer ni upp på allas frihet och rätt att bli medlem i A-kassan,även om man inte vill vara medlem i facket? Jag skulle vilja ha ett svar på denfrågan. Vidare; Kan ta avstånd frånarbetsmarknadsministerns påstående att inte vill höja dagpenningentill . Vi har faktiskt ställt upp på det, och det borde ni kunnabekräfta här i kammaren. A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. beträffande de inbyggda verkstäderna: Det är enmycket positiv miljö i småföretagen i de allra flesta fall. Det finns en närhettill arbetsledningen. Det finns som regel en positiv människa, en arbetskamrateller arbetsledningen, som står väldigt nära de anställda. De jobbartillsammans på golvet, och det finns en god personlig omvårdnad i småföretagen.Har de handikappade inte rätt att få chansen att jobba även i ett småföretag?Ni borde kunna ställa upp åtminstone på den här punkten. Ge mig ett svar i sista omgången på de här frågorna, LahjaExner, så har vi kommit en liten bit på väg. 61 (vpk) replik; I min sista replik tänker jag beröra fråganom de handikappades situation på arbetsplatserna. Valet för de handikappadestår faktiskt mellan arbete och pension. Det ekonomiska förhållande som finnsmellan försäkringskassa och arbete gör att ca 30 000 handikappade står somsökande på arbetsmarknaden . Men det kostar inte någonting - elleråtminstone mycket litet - för regeringen att se till att de kan få ett jobb istället för att pensioneras. Många av dessa handikappade är unga människor, medvad det innebär att gå i förtidspension för en ung människa. Jag ser inte detta som en partipolitisk fråga, utan jaganser bara att det är märkligt att regeringen inte kan lösa det här problemet.Det finns inte heller några budgetmässiga skäl att hänvisa till för att inteskaffa jobb till de här personerna. Det är faktiskt litet svårförståeligt attregeringen inte tar nödvändiga initiativ för att göra livet bättre ochmeningsfullare för dessa människor. 62 () replik; Jag tycker det är väldigt fint med denhumanistiska syn på utbildningen som förde fram i sittinledningsanförande. Jag vill påminna om att repliken gäller . 64 () replik: Jag tycker att det är nödvändigt med enhumanistisk grundsyn över huvud taget i samhället. Jag undrar om regeringen harsamma syn som vpk på arbetsmarknadspolitiken. Det handlar om ett socialistisktalternativ i arbetsmarknadspolitiken, och då blir man litet förvånad när manser alla vpk-reservationer. Jag vill på nytt påminna om att replikgäller anförande. 66 () replik: har tidigare talat om att detinte finns något icke-socialistiskt regeringsalternativ när det gäller dennapolitik. avkräveross en sådan samstämmighet. Den socialdemokratiska regeringen kan på mångapunkter inte visa upp ett eget socialistiskt alternativ. Jag tycker att mankastar sten i glashus. Det är nödvändigt att regeringen hädanefter presenterarett socialistiskt alternativ i alla frågor, eftersom man avkräver andra ettborgerligt. 67 () replik: Jag tycker att det är litet beklagansvärt attvår moderate talesman här i kammaren har fastnat i den gamla diskussionen omatt det är lönebildningen som är det allvarliga. Hon efterlyser våralångtidsvisioner, och erbjuder mig mycket generöst en chans att rehabiliterasocialdemokratin i min slutreplik. Jag vill påminna om att lönebildningen baraär en del i kostnadsutvecklingen. Det gäller på detta område och på alla andraområden. I min slutreplik till vill jag säga att jagvisst tycker att det är bra att även de mindre företagen bereder plats för dearbetshandikappade. Men jag räknar även företag med tio eller tjugo anställdasom småföretag. Bland sådana företag finns säkert exempel på anställdaarbetshandikappade som mår mycket bra. De trivs där, och de får det stöd sombehövs. Därmed vill jag inte generalisera. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen vill jag baracitera en artikel av . Rubriken lyder: "SAP-regering braför A-kassorna". Därmed måste han också mena att den är bra för alla somsöker medlemskap i . Man har räknat ut att det skulle ha kostat 400milj. bara under ett enda år, alltså , om de borgerliga partiernahade kommit till regeringsmakten vid det senaste valet och deras alternativtill finansiering skulle ha fått gälla. Han skriver: "Det skulle ha inneburitatt hade varit tvunget att höja avgiften med ochBleck- och Plåt med ." Detta är bara två exempel. A rbetsmarknadspoliti-ken, m. m. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 68 (); Utskottet avstyrker vår motion Ub229 medhänvisning till ett handlingsprogram som har antagits av AMS i februari månad.Jag har tyvärr inte haft möjlighet att ta del av vad som sägs i programmet omutbildningen av vårdbiträden i den sociala , eftersom programmetprecis har kommit ut. Med vår motion har vi velat belysa det storautbildningsbehov som finns hos vårdbiträden inom den sociala ochvilka utbildningsinsatser som måste göras. Vi har höga ambitioner ochönskningar om att vi skall få vistas i vårt hem , oavsettsjukdom och handikapp.