prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Kommer man att ha anledning att varabesviken ävert rtästa gång, detta trots att majoritet vid upprepadetillfällen har talat om för minoritetsregeringen att en större del av deregionalpolitiska medlen måste föras ut till kommunerna och länert, där detfirtns många duktiga och ambitiösa människor som känner ansvar och som har lagtfram projekt för att göra något? Om gör så, är jag alldelesövertygad om att samma sak-kommer upprepas i debatten om regionalpolitiken iriksdagen . I den här beräkningskonsten kan man räkna på olika sätt.Om det är så, att industriministern har begärt 300 milj. kr. för åtgärder somskall sträcka sig ,.men har tänkt att de 300 miljonerrta skallanvändas , varför står det då i budgetpropositionen? Det var naturligtvis inte på det viset. De 300 milj. kr. var avseddaatt användas under Prot: 1986/87:128 Stå då inte här och säg ! Vill industriministern ochregeringen ha 300 milj. kr. för infrastrukturen paketpolitik , dåär det det förslaget, , som skall föreläggas och intenågot annat. kräver att de förslag som regeringen kommer med är välunderbyggda och faktiskt redovisar intentionerna i den praktiska polifik somregeringen avser att driva. har ytterligare en gång visat atthan inte gentemot hanterar och redovisar sin regionalpolitik på etttrovärdigt sätt, när han i detta fall hävdar att det inte rör sig om 300 milj.kr. utan 300 milj. kr. 200 milj. kr. i högre länsanslag är 200 milj.kr. Det kan bli 200 milj. kr. och blir det med storsannolikhet - oavsett om tjurnackat envist kommer vägra attlägga fram ett förslag i budgetpropositionen -, eftersom kommer attkorrigera detta. Majoriteten, särskilt moderatasamlingspartiet, är fast besluten att föra makt och myndighet från uti landet. Vi är fast beslutna att göra det. Jo, av det enkla skäletatt i den analys av vad det är som orsakar den mycket snabba, kraftfulla ochoroande koncentrationsprocess som slår hårt ute i landet, har framkommit endel väsentliga fakta. Först och främst har näringslivets strukturomvandlingmycket stor betydelse. Omvandlingen beror på att svenskt näringsliv håller påatt förändras från ett näringsliv som fidigare var baserat på råvaror.Lokaliseringen skulle ske där råvarorna fanns. Det gällde malmen i ,malmen i Bergslagen, energin och skogen. Men så är det ju inte längre. En nyindustri, ett nytt näringsliv växer fram. Vi måste känna respekt för deväsentliga faktorer som från ekonomiska utgångspunkter har betydelse för attdetta nya näringsliv skall bli framgångsrikt, växa och orka bära upp densysselsättning och produktion som vi vet att vi måste ha i vårt land för attklara välfärden och för att människorna skall kunna leva ett drägUgt liv. Här kan statsmakten hjälpa till, och det skall statsmaktengöra. Regeringen skall, framför allt om det är en minoritetsregering, hjälpatill efter de riktlinjer som majoritet ger. Den andra biten som påverkar centraliseringsprocessen,herr talman, talas det inte så mycket om. Att socialdemokratiska regeringarinte talar mycket om den förstår jag. Den socialdemokratiska politiken har idecennier påverkat hur resurser används i detta land, och det är den påverkansom offentliga sektorn har haft på centraliseringsprocessen. Det är denpåverkan som det socialdemokratiska idégodset har och som stimulerar och gödercentraliseringen. Det finns många exempel på detta. Ett bra exempel är hur barnomsorgen finansieras ochbetalas. Tittar man på detta, herr talman, finner man att nästan alla dekommuner som vi vet har det besvärligt betalar utbyggnaden av servicen istorstäderna. Människor, företag och arbetsgivare i betalade 1984 in till statskassan 737 milj. kr. I statsbidrag fick barnomsorgentillbaka från staten 985 milj. kr. Barnomsorgen fick 248 milj. kr. mer än vadde betalade in. Vilka är det som finansierar detta? Jo, herr talman, det är t. ex. kommun. Kommunenbetalade in 7,6 miljoner och fick tillbaka 3,4 miljoner. Kommunen har alltsåstått för 4,2 miljoner av kostnaderna förutbyggnaden av barnomsorgen. betalade in 7 miljoner och ficktillbaka 3,9 miljoner. , där värderade utskottskollegan , levererade 26,2 miljoner och fick tillbaka 16 miljoner. , mitt ihjärtat av Bergslagen, betalade in 11 miljoner och fick tillbaka 6,6 miljoner.Smedjebacken, också i hjärtat av Bergslagen, som är en problemtyngd kommun ochdär man är utomordentligt bekymrad över framtiden, betalade också in mer.Norberg-industriministern känner väl igen ortnamnet , en kommun som harhaft oerhört stora problem till följd av den industriella strukturomvandlingen- betalade in 5,5 miljoner och fick tillbaka 3,9 miljoner. , somockså klingar igenkännande, betalade in 4,3 miljoner och fick tillbaka 3,4miljoner. Så är det, herr talman, i kommun efter kommun. Och så är detdessutom, herr industriminister, på område efter område i den offentligasektorn. Hela subventionssystemet för bostadsbyggandet innebär att resurserdras in från landet fill , och Malmö-Lund-regiorten. Statsbidragssystemetför färdtjänst är ett bidragssystem som verkligen avser att hjälpa utsattagrupper. Om alla siffror stämmer, finansieras systemet av alla skattebetalare iSverige, men över hälften av pengarna går till . Så här ärdet, herr talman. Sålänge man inte är beredd att se över våra resursströmmar i den offentligasektorn - som faktiskt omfattar av hela vår ekonomi, dvs. av varjehundralapp som snurrar runt här-och hur centraliseringsprocessen påverkas, lärdet inte bli någon framgångsrik politik för att bryta denna utomordentligtolyckliga utveckUng. En sådan översyn kommer en socialdemokratisk regeringaldrig att göra. Hela er politik förutsätter nämligen att resurserna dras intill kanslihuset och politikerna. Där fattar man beslut om vart pengarna skallta vägen, där bestämmer man regelverket och där har man makten. Dagensriksdagsbeslut är inte särskilt stort i förhållande till hela dettajätteproblem. Men, industriministern, var så säker, det första steget utifrånvår utgångspunkt är att ta en del makt från kanslihuset och industriministernoch flytta den ut i landet. Det finns också annat som påverkar situationen. Det har inte medoffentlig sektor, skatter och liknande att göra, utan det är knutet till självasocialdemokratin. När man har samlat så mycket makt, inflytande och bestämmandei kanslihuset kring den socialdemokratiska regeringen, då samlas naturligtvisolika intressen runt detta väldiga maktcentrum med så stora resurser. Det skerinte bara genom att man åker till och uppvaktar. Hela bandet medbroderorganisationer i rörelsen är här, med samma centraliserade maktstruktur:LO, hyresgäströrelsen, ABF m. fl. har placerats i . Företagenshuvudkontor placeras här. Jo, därför att varje företag i landet äroerhört beroende av vad som bestäms på andra sidan Strömmen, iregeringskansliet. Mankan på område efter område se hur den maktstruktur och det system som ni har byggtupp i landet faktiskt förutsätter centralisering. Det, , är en avde väsentliga orsakerrta. Det finns mycket att säga om vad som behöver göras för att vi skall fåen bättre regional utveckling i . Det går inte att beröra alla deområdena i en sådan här debatt. Jag tycker dagens debatt har handlat litet för mycket om att vi har en industriminister och en regeringsom är ordentligt sura för att de inte får stöd i , och för litet omvad regeringen nu faktiskt skulle kunna tänka sig att göra, med utgångspunkt idet riksdagsbeslut som man kommer att få räkna med när denna debatt är slut. Jag tycker ändå att industriministern så fort som möjligtskall skaka av sig sin besvikelse över att det inte gick . Jag tyckeratt han, när han kommer tillbaka till industridepartementet, skall lyftatelefonluren och ringa till en del av sina socialdemokratiska kommunalråd - hanfår gärna ringa till borgerliga kommunalråd också för dert delen, det finnssådana i kriskommunerna - och höra efter hur de tänker använda dessa pengar.Det är 200 miljoner som industriministern får absoluta uppdrag attbetala ut. Då tror jag att industriministern kommer att bli lugn, alldelesväldigt lugn. Därefter förväntar vi oss att får regeringensförslag snabbt. Vi förväntar oss förslag från om påvilket sätt förutsättningar skall skapas för att våra regionala högskolor skallbli mer levande och kunna spela en roll i systemet för högre utbildning. Viförväntar oss förslag från i vad gäller vägar, flygm.m. Framför allt, herr talman, förväntar vi oss - i alla fall framtill val - att här i möta en industriminister som är någotmera konstruktiv, gladare, om än inte storskrattande som jag, men litet meraförhoppningsfull än han varit . Jag har följt mycket noga ihans regionalpolitiska eskapader. Hans insatser har bestått iett.pläderande dels för en ohejdad tillväxt i , dels, , fören minskning av de regionalpolitiska'anslagen. När regeringen med300-miljonersprogrammet vill få möjlighet att göra infrastruktursatsningar iregioner som -Bergslagen och inland, går ochmoderaterna emot detta. För dem som har lyssnat till Wittbom i kammaren är detinte speciellt förvånande. harföljt ert rak linje: marknadskrafterna skallråda, de skall få slå utan kontroll och tillrättavisningar och man skallegentligen inte ha någon regionalpolitik alls. Hur förklarar då Wittbom för-människorna i ochLjusnarsberg att hans.stora regionalpolitiska insats kommer att bestå iatt säga nej till pengar som hade kunnat finansiera insatser i bl. a. dessakommuner? Jag är litet nyfiken på det. Jag undrar hur Wittbom i ena andetagetkan prata om behovet av näringslivsutveckling i läns norra kommuner ochi nästa andetag hindra regeringen från att stötta just Bergslagen. År politiskapoäng i viktigare än mänrtiskornas möjligheter att bo kvar, verka ocharbeta i Bergslagen? Känns det inte besvärande att ha dessa två uppfattningarsamtidigt? Att Wittbom nu med triumferande min försvårar förregeringen att stödja uppbyggandet av bra näringslivsmiljö i utsatta regionerär, som jag sade, egentligen inte förvånande. vill ju egentligeninte ha någon regionalpolitik. Även företrädaren från utskottet sade för ensturtd sedan att borde bli som , för där behövs, ingen regionalpolitik. Naturligtvisvill jag instämma i att ur många synpunkter är ett exempel som vi kandra mycken lärdom av. Jag hoppas också att småföretagskulturen från ochandra småländska bygder skall få ert snabbare spridningrunt om i landet. MenSverige äri dag inte som . Vi har stora regionalpolitiska problem i mångaregioner. Därför har regeringen lagt förslag om ständigt ökaderegionalpolitiska anslag. Jag har lyssnat till Wittbom här. Bakom hans ord liggeratt de välsigrtade marknadskrafterna skall få spela fritt utan någrakorrigeringar från samhället. Att orter och människor drabbas verkar intebekymra . Det har också med stor tydlighet demonstrerats idiskussionerna om den snabba tillväxten i . När regeringendiskuterat åtgärder för att sprida tillväxten över hela landet har moderatefter moderat gått upp här i kammaren och talat om industriministernsklåfingrighet. Agerandet från sida när det gäller300-miljonersprogrammet är logiskt, herr talman. Jag menar att äroch vill vara en bromskloss som förhindrar korrigeringar av bristerna påmarknaden. är och vill vara en bromskloss, som förhindrarregerirtgerts arbete att skapa regional balans. Dessa 300 miljoner, som har blivit så förhatliga iWittboms och ögon, vad var de avsedda för? Jo, vi skulle anvärtdadem föratt snabbare få i gång aktuella och angelägna projekt för att förbättraregionernas förutsättningar att utveckla verksamheter och företag. Vi räknademed att dessa åtgärder huvudsakligen skulle genomföras med utgångspunkt i deförslag som vi har fått från länen och kommunerna. De höjda länsanslagen kan inte ersätta dessa pengar, hurbra de än är. Länsanslagen är bara till mycket liten del möjliga att användaför infrastrukturuppbyggnad. De är huvudsakligen avsedda för traditionelltföretagsstöd. På den punkten är jag möjligen litet ledsen att , deandra borgerligas och. kommunisternas Ijnje är att hålla fast vid dert gamla stödpolitiken.Den trodde jag var övergiven inom regionalpolitiken. Därför har jag sagt attdet.är en olycka för de utsatta regionerna att ni kommer att säga nejtill detta anslag. Många av de åtgärder vi skulle sätta in behövs på områdensom är lärtsövergripandé. Vi kan inte förvänta oss att länen med sinalänsanslag skall gå in i projekt och åtgärder som gäller andra län. Jag har erfarenhet av det här, . Jag vet vadjag talar om, när jag säger att det är nästan omöjligt att få län att anslåsina länsanslag till åtgärder som gäller övergripande insatser tillsammans medandra län. I det område där bor. Bergslagen, är detangeläget att vidta en rad åtgärder, som sannolikt inte kommer till stånd pågrund av att det inte finns resurser hos regeringen och därför att länen vartför sig bedömer att de inte kan ta av sina länsartslag för att klara dessaåtgärder. Skulle jag peka ut sådana åtgärder, skulle Wittbom ochhans moderater, inte minst , vara de första här i attanmäla industriministern till konstitutiortsutskottet för att han gått in ochstyrt länsanslagen över länsgränserna. Jag är helt klar över att det är en vägsom är omöjlig att beträda. Jag haruppfattningen att länsanslagen är bra och nödvändiga. 'i protok,'Il 1986/87:128 socialdemokraterna fillträddehar också länsanslagen höjts . Vi har höjt länsanslagen kraftigt, menjag menar att länsanslagen inte kan lösa alla problem. Jag är övertygad om attjag kommer att ha en strid ström av uppvaktningar även efter dagens beslut,också från län och kommuner i län, där företrädare för län ochkommuner begär att regeringen skall sätta in åtgärder som förbättrarinfrastrukturen. Mendå har regeringen inte några pengar, därför att de borgerliga och vpk har tagitifrån regeringen dessa pengar. Då får vi väl hänvisa till och , som i inte ansåg att man skulle ge några anslag för attgöra sådana här irtsatser. Men då är ni på sommarlov, och er svada här iriksdagen om att ni är beredda att ge vad som helst är i ettsådant läge inte mycket värd. Varken jag eller regionerna vet ju vad ni hittarpå för motivering för att avslå regeringens förslag. Sedan fårregionerna i så fall stå där med lång näsa när de kräver insatser avregeringen. Detär därför jag faktiskt vädjar till de borgerliga och vpk i;: Om ni vill anslå mer pengar till regionalpolifiken, varför inte dåleva upp fill era uttalanden och hurtfriska deklarationer i här i dagoch anslå de här pengarna nu? Varför skall ni vänta ? Jagkan inte tolka det här på annat sätt än att ni är osäkra på om ni vill anslånågra pengar eller inte. Ni är ju sams om att säga nej till anslaget. Ni ärsams om att säga nej till en förnyelse av regionalpolitiken. Men samtidigtsäger ni; Vi vill ha mer pengar för att åstadkomma förbättringar. Jaghar försökt i inlägg efter inlägg att inbjuda de borgerliga och vpk till attkomma överens om att anslå de pengar regeringen har föreslagit. Kammaren gör juett middagsuppehåll , och då har ni chans att samla er för attåstadkomma detta. Om inte vill, kan inte då tainifiativet till att träffa sina kamrater i , och vpk så attni kan lägga fram förslaget ? Detskulle jag kalla en insats för att hjälpa till med regionalpolifiken. Att barastå här och göra allmänna deklarationer är ju ingenting värt, så länge ni inteär beredda att visa i handling att ni menar allvar med vad ni säger. Anf.31 () replik: Jag måste säga att jag försöker ändå att hålla den här diskussionennågorlunda rimlig. Svaret på industriministerns ganska långa utläggning om vadvi borde göra på middagsuppehållet och alltihop det där är mycket enkelt.Riksdagens majoritet har inte förtroertde för sätt atthandlägga regionalpolitiken. Därför är inte beredd att ge ThagePeterson in 300 milj. kr. att fördela efter sitt och densocialdemokratiska valstrategins gottfinnande. Såenkelt är det, och det får faktiskt finna sig i såsomrepresenterande en minoritetsregering. nämner inte med ett ordatt den socialdemokratiska politiken faktiskt klår småkommunerna påmiljonbelopp för att de i den offentliga sektorns system skall betalautbyggnaden av servicen i den växande . ThagePeterson utgår ifrån att socialdemokrater vet bäst. Framför allt ärdet socialdemokrater placerade i , i , som vet bästoch är mest uppfinningsrika. Han kan inte föreställa sig att enskilda människor,kommunalråd, länsstyrelsefolk och företagsledare ute i landet har kunskap ochfantasi, är ambitiösa och känner för sin bygd, utan besluten måste fattas här. Detär klart att uppvaktningarna kommer att fortsätta. Så länge ni sitter iregeringskansliet kommer man att vara tvingad att göra på det sättet. Ni kommerinte att släppa en krona ifrån er som någon annan får bestämma över, utan niskall alltid bestämma själva. Stockholmtycker jag att borde tala litet tystare om, för här ser vidirekt effekterna av regleringspolifiken. Ni vill lägga band på Stockholmsfillväxt, och därför säger ni: Inga fler industrier! Däremot skall vi byggabostäder, för det är bostadsbrist i . Men vad får det föreffekt, ? Jo, effekterna blir naturligtvis; Attfolk som bor på andra håll i landet skall betala stora delar av kostnaden för det här. 2, Attdet blir större tillgång till bostäder i , och det är ytterligare en signal om att det går bra att flytta dit. Nikommer inte att klara det här regleringsvägen. Enda sättet är att se fill attattraktionskraften i andra delar av landet ökar. Det finns ju inte en möjlighetatt en regering kan vara framgångsrik som vill pressa ner tillväxten där denfinns men envist vägrar att driva en sådan politik att tillväxten får en chansnågon annanstans. Detfinns människor ute i landet som kan och som vill. Jag tycker att vi skall gedem chansen. Ni har haft er chans nu och i den här delen tappat förtroendet iriksdagen. De har inte förlorat förtroendet. Framför allt har vi förtroende fördem, och därför vill vi ge dem chansen. Nej, det gäller verkligen inte förtroendet för mig eller regeringen iden här frågan. Vad det gäller, , är att ni inte har förtroendeför människorna i de drabbade regionerna, och det är allvarligt. Jaghar sagt att omröstningen är inte ett nederlag i första hand för migeller regeringen, utan omröstningen är i första hand ett nederlag förregionalpolitiken, för de drabbade människorna som bor i de utsatta regionerna.Men så långt tänker inte och Wittbom. Detvar det ena jag ville säga. Det andra är att vi har två regionalpolitiskaproblem: dels akuta problem i några regioner, dels tendenser till en felaktigutveckling i flera områden. De delar av näringslivet som växer snabbast är desom är beroende av en miljö med god tillgång på forsknings-, utvecklings-ochutbildningsresurser. Därför bUr tillväxten koncentrerad till de orter ochregioner som kan erbjuda sådana miljöer och som för övrigt har en välfungerande infrastruktur. Det är fråga om främst sex ä sju regioner runtuniversitets- och högskoleorterna, runt storstadsområdena. Efterdet att vi har gjort det konstaterandet har jag menat att huvudlinjen iregionalpolitiken måste vara att skapa förutsättningar för att bygga upp starkaalternativ till dagens fillväxtområden, till högskole- och universitetsregionerna.Men det är ju detta ni inte vill medverka till. Ni vill inte åstadkomma att deutsatta regionerna skall bli starka. Det här handlar dels omatt bygga upp forsknings- och utbildningsresurser på fleraställen, dels om att via olika insatser se till ätt utvecklingsimpulserna frånhögskolor och universitet får större spridning. Och handlar det om attförbättra kommunikafioner och övrig infrastruktur. Den inriktning somregeringen gett regionalpolitiken då vi förnyat den. är att vi vill höjaregionernas attraktionskraft och konkurrenskraft så att näringslivet kanblomstra-och utvecklas där. Detta skapar förutsättnirtgar för positivautvecklingsmiljöer på flera håll i landet. Det är en bärande grundtartke somregeringen arbetar" med och söm vi vill utveckla. Men då måste vi varaöppna för att gå fram efter nya linjer. Jag mertar att tendenserna tillökad regional obalarts kräver att vi är beredda att pröva olika uppslag ochidéer till olika åtgärder och framkomstvägar. Jag tycker, herr talman, att det skulle vara på sin platsom ville berätta för kammaren om han är för en politik därmarknadskrafterna exploaterar såväl som skogslänert ochBergslagen, eller om han är för att ge ett stöd till den socialdemokratiskaregeringens arbete för att sprida tillväxten. Jag harriågra frågor till : Är det bra att regeringen harbeslutat om.ökad restriktivitet för investeringsfonderna i storstadsområdena? Är det bra att frisläppet av byggnadsirtvesteringar här iStockholms län upphörde ? Är det bra att enheter i statlig verksamhet skallförläggas utanför ? År det bra att vi har tagit tag i att sprida tillväxten,inte minst i tjänstesektorn, och sprida expansionen ifrån till andra delar av landet? Har några konkreta förslag till hur vibättre och snabbare kan få tillväxten att spridas från ? Jag har i debatter medBengt Wittbomtidigare efteriyst sådana förslag och vore tacksam att få några seriösaförslag. Ingen regering eller industriminister sitter inne med alla förslagtill lösningar. Därför har jag sagt att vi måste angripa den regionalaobalartsen i samarbete med , näringslivsorga-' nisationer och fackligaorganisationer. Jag noterar ätt flera talare berikat denregionalpolitiska debatten i med slagord, utfall och angrepp, menkrtappast med konkreta förslag till hur man skulle angripa de regionalaobalanserna och rätta till situationen så att deiitsatta i-egionerna också kanfå en bättre framtid. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 33BENGT WITTBOM (m) replik: För att ta och förstser jag fram emot att åka dit! Jag vet att industriministerns partikamrater iHällefors, som har majoritet där, helst av allt vill ha en sänkrtihg avarbetsgivaravgifterna. De har talat med sina kolleger i 'som har fåtten sådan och har talat om för dem att det är bara bra. i ser jag också fram emot attträffa. Han vet nu att han kan tala med landshövdingen och länsstyrelsefolketnär han behöver hjälp. Han slipper rycka bladen i prästkragen för att räkna utom industriministern kommer eller ej. Det slutar oftast med kommer ej. Detgäller också bidragen. När det gäller , industriministern: För ett landsom , som ligger i botten på fillväxtligan bland industriländer, är det inte i förstahand en fråga om att hålla tillbaka tillväxt utan en fråga om att öka tillväxt. Vi harirtte råd att hålla tillbaka tillväxten. Då gäller det att skapa förutsättningar för nyföretagande, tillväxande och fler jobb på fler platser än i , Jag har i min hand ett papper där det stårFramtidsgruppen, internt arbetspapper. Det är från den tid då det fanns enframtidsgrupp i kanslihuset. Här finns en analys, industriministern, som bl, a,säger att ett av skälen till att det finns högtryck och lågtryck - papperetverkar vara skrivet på men det är det väl inte - är att miljön för demindre och medelstora företagen har varit för dålig; skatter, regleringar ochallt som hämmar tillväxten, Var har ni förslagen? Ni talar bara om större ochstörre paketanslag av vilka ni kan putta ut litet här och litet där. Problemet med regeringen och socialdemokratin är att niinte har något förtroende för vad rtäringslivet kan åstadkomma, små företag,entreprenörer, människor som verkligen är beredda att satsa sig, sitt liv ochsin gärning på att skapa någortting, kommuualråd i små kommuner, alla som villgöra en insats. Industriministern utgår från att det är han- somskall bestämma, det är han som har fantasirt och svaret på alla frågor ochnyckeln till en lycklig framtid i sin hand. Säg irtte att vi inte vill ha någort regionalpolitik. Säginte att vi inte framlägger några förslag. Säg inte det, industriministern. Detär inte med sanningen överensstäriimande. På riksdagerts bord har legatkortkreta förslag om ökade satsningar på högre utbildning, på de småhögskolorna, på vägar och flyg. Det är en regionalpolitisk ram som är nog såstor som industriministerns egen. Det är fakta, industriministern.