prot · GA0953 · 1986-12-31 00:00:00 — Försäkringsbolaget haruppenbariigen velat erbjuda hemförsäkringar i samma former som tillämpats fördessa försäkringar. Huruvida def skall anses vara otillbörligt enligtmarknadsföringslagen är en fråga som det ytterst ankommer på marknadsdomstolenatt bedöma. kom den frågan inte upp till bedömning i idetta sammanhang. och har kommit överens om vad ,sombör gälla utifrån marknadsföringslagens principer. Därför kvarstår denna frågafills vidare obesvarad, och då tycker jag inte att jag har anledning attuttrycka någon mening i saken. Det är inte jag som skall göra det, utan det ären fråga för domstolen. När det gäller den tidpunkt då systemet skall upphöra villjag inskärpa aft har tagit ställning mot dennamarknadsföringsmetod på samma sätt som när def gäller försäljning av böcker.Jag kan till i bara ge den.hänvisningen att def skäl somangivits fill att den nuvarande marknadsföringen infe kan upphöra äratt man här tecknat avtal med flera avdelningar inom de berörda förbunden. Manmåste ha tid för att avsluta utskicken fill dessas medlemmar och behöver ocksåtid för att ändra avtal och administrativa rutiner. Detta har accepterats avkonsumentverket vid dess behandling av denna fråga. Talmannen anmälde aft att fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytteriigare inlägg. Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar AnL 38STEN i (m); När vi stiftar lagar i vårt land gör vi def ide flesta fall för att skydda de enskilda medborgarna. Marknadsföringslagentillkom därför att man ville skydda enskilda människor från vissa former avövergrepp. Jag vill be herr statsrådet förklara för människorna vilken skillnadsom det blir för den enskilde medlemmen i fackförbundet i detta sammanhang.Vederbörande blir i bägge fallen utan att ta något eget initiativ kollektivtansluten till en hemförsäkring, Def är ingen skillnad mellan dessa fall förhonom: i det ena fallet talar man om en försäkringspremie, i det andra - som äraccepterat -om en förhöjd fackföreningsavgift. Det blir bara ett extra porto,men icke någon som helst skillnad för den enskilde. Den situafion för vilkenmarknadsföringslagen en gång skapades för att komma till rätta med kvarståroförändrad för den enskilde. Jag tycker att statsrådet borde inse detta. Jag hoppasatt jag nu har fattat rätt och har fattat fel vad gäller Om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar möjlighetenför att fortsätta med sin marknadsföring på detta område. Det stårvisserligen skrivet att man inte får lov att teckna nya sådana här försäkringarefter utgången av 1987, men i klartext innebär detta -statsrådet har möjlighetaft klargöra om jag har fattat fel - att fr, o m, nu inte kan starta enny marknadsföringsdrive riktad till nya fackliga avdelningar, på det sätt somman har gjort tidigare. Har jag fattat detta rätt? Statsrådet borde offra någonsekund på att förklara den saken. Jag har fidigare sagt aft det inte är jag som enskildledamot av riksdag som har reagerat i detta fall.Konsumentombudsmannen vrider sig i förtvivlan, eftersom han inte kan basera ettingripande på gällande lagstiftning. Hur många hundra tusen människor är detsom riskerar att bli hemförsäkrade, kanske mot sin vilja? Mot denbakgrunden är det förvånande att statsrådet säger att det inte skettnågonting som gör att det finns anledning att ändra lagstiftningen. Jag undrardå: Vad skall egentligen ske för att så skall vara fallet? AnL 39 Statsrådet , Å, : Jag beklagar att vi inte kan få en diskussionsom utgår från aft vi faktiskt har med två olika typer av försäkringar attgöra. Som jag sagt anser vi att det inte är rimligt att införa enlagstiftning mot kollektiva gruppförsäkringar, som skulle omöjliggöra för bl,a, fackföreningar aft teckna försäkringar för sina medlemmar. Det skulle enligtmin mening innebära att man ifrågasätter föreningsfriheten. En annan sak som vi nu diskuterar gäller marknadsföringen.Jag tycker att vi i den här debatten har kunnat konstatera att def var riktigaförutsägelser som vi gjorde, när vi sade att vi utgår från att man kommer aftfölja de regler och principer som gäller för den här typen av försäkringar.Detta har bevakats av . Några nya ramavtal kommer inte attträffas i fortsättningen. Man får avsluta försäkringar som redan är tecknade,men därefter är det inte möjligt att marknadsföra sådana försäkringar i den härformen. Därmed tycker jag att denna fråga bör vara avklarad. Vihar myndigheter som bevakar, på det sätt som vi hade tänkt oss, attlagstiftningen i fråga om både ordalag och principer fullföljs. Överläggningen var härmed avslutad. 8 8 Föredrogs och hänvisades 1986/87:69till socialförsäkringsutskotfet 1986/87:71 till näringsutskottet 9 8 Efterföredragning lades 1986/87:103fill handlingarna 10 8Föredrogs och hänvisades 1986/87:Jol15-J0I29 fill jordbruksutskottet 118 Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /87:17 Finansutskottefs betänkande 1986/87:11 Försvarsutskottetsbetänkande /87:4 betänkanden /87:14 och 15Jordbruksutskottets betänkanden /87:9-11 12 8 Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:134 av () till utbildningsministernom mobbning i skolan: Under det gångna åretuppmärksammades eft antal fall av mycket allvarlig mobbning i våra skolor. Hurfruktansvärda konsekvenserna kan bli visas av en 16-årig pojkes tragiskasjälvmord på nyårsnatten. Trakasserier skolkamrater emellan har alltid förekommitoch är kanske omöjligt att helt eliminera. De exempel på mobbning somförekommit i massmedia har dock en karaktär av utstuderad tortyr och skändningsom samhället på inga villkor kan finna sig i. Vi vet dessutom att bakom deallmänt uppmärksammade fallen finns hundratals, kanske tusentals, barn ochungdomar som lider i tysthet. Även där mobbningen inte får så katastrofala följder somför 16-åringen i kan den medföra psykiska skador för livet för dedrabbade ungdomarna. Också de ungdomar som deltar i mobbningen skadas. Brutalitetmot medmänniskor kommer aft uppfattas som något naturligt och accepterat. Förekomsten av mobbning är ett stort misslyckande förskolan, Def innebär att skolan inte förmår att skydda sina elever från fysiskaoch psykiska kränkningar. Det innebär också att skolan infe förmått att skapaen miljö där kamratskap och solidaritet är den naturliga samlevnadsformen.Pådrivande ofta elever som upplever sin egen situafion sommisslyckad och som försöker hävda sin självkänsla genom aft trakassera andra,Aft den typen av reaktioner uppstår i så stor omfattning och på ett såallvarligt sätt som uppenbarligen är fallet, är också ett misslyckande förskolan. Att bekämpa mobbning måste bli en central uppgift iskolpolitiken. Omedelbara åtgärder krävs i form av upplysning och diskussioneri skolorna för att öka medvetenheten om mobbningsproblemet. Förhoppningsviskommer den tillsatta arbetsgruppen inom SÖ aft snabbt få till ståndkraftfulla åtgärder. krävs eft mer långsiktigt arbete för aft kommatill rätta med de bakomliggande faktorerna till mobbning. Här måste man fa uppfrågor som skolans fostran i samlevnadsfrågor och etik, skolmiljöerna, devuxnas roll i skolan, lärartätheten, stora och små skolor, klasstorlekar m,m.Också skolans möjlighet aft erbjuda utbildningsalternativ som är anpassade tillolika elevers intressen och förutsättningar är av betydelse. Med hänvisning fill vad som anförts vill jag ställaföljande frågor till utbildningsministern: Vilka omedelbara åtgärder är attförvänta med anledning av mobbnings- problemen i våra skolor? 2, Vilka planer har regeringen aftanalysera och åtgärda de grundläggande brister i skolans arbetsmiljö som utgör grogrund för mobbning? 1986/87:135 av () fill finansministern omaffärsbankernas stöd till forskning vid universitet och högskolor: På s, 6 i finansplanen uppgerfinansministern: "Regeringen har kommit överens med representanter för desvenska affärsbankerna om särskilda insatser för aft stärka basresurserna försådan forskning som är av särskild betydelse för utvecklingen av det svenskanäringslivet. Svenska Bankföreningens styrelse har med anledning häravföreslagit affärsbankerna att sammanlagt avsätta minst 200 milj, kr, årligenunder 1987, 1988 och 1989 fill stiftelser med uppgift att stödja forskningenvid universitet och högskolor," i def följande stycket står att skattesystemetsutformning är av stor betydelse för bl, a, ekonomins funktionssätt etc. Vi torde kunna vara överens om att skattesystemetsutformning har stor betydelse. Vi borde yara överens om att statens inkomsteroch utgifter skall regleras över budgeten, så att kan fullgöra sinuppgift enligt regeringsformen. Emellertid innebär den i finansplanen nämnda s,k,överenskommelsen med affärsbankerna att endast kan konstatera att"öronmärkta" pengar finns till förfogande för viss forskning samt attdenna s, k, överenskommelse uppenbarligen tillkommit på regeringens initiativmedan debatten om den s, k, engångsskatten för livförsäkringsbolagen pågick. Medanledning härav vill jag fråga finansministern: 1, Haraffärsbankernas styrelser garanterat pengarna trots att bolagsstämmorna intehörts? 2, Om så inte årfallet, och bolagsstämmorna säger nej, kommer regeringen i så fall aft medelstbudgeten anslå medel för motsvarande ändamål? 3, Har regeringenför avsikt att ta initiativ till fler överenskommelser med näringslivet omfonder för särskilda ändamål? 1986/87:136 av () till statsrådet ,Å, om kollektiva hemförsäkringar: () avgav ett betänkande, SOU 1985:3 Gruppförsäkring, I dettabetänkande fanns vissa förslag till hur man skulle regleragruppsakförsäkringar. meddelade regeringen att def inte behövdesnågon särskild lagstiftning på detta område, I ett pressmeddelande sägs:"I fråga om kollektiva sakförsäkringar anser regeringen aft enobligatorisk anslutningsform - som innebär att varje medlem i den försäkradegruppen är tvungen aft omfattas av försäkringen - kan strida mot principen omsund utveckling av försäkringsväsendet. Någon särskild lagstiftning i fråganbehövs dock ej," Skälen till detta ställningstagande säger regeringen är"framför allt risken för dubbelförsäkring och de kostnader för denenskilde som är förknippade med sådan". Sedan regeringsbeslutet fattats har två stora fackförbund.Kommunalarbetareförbundet och med tillsammans ca 800000 medlemmar, beslutat att via de lokala avdelningarna teckna kollektivhemförsäkring med reservationsrätt. Ett kommunalt bostadsföretag. iVästerås, har för sinä hyresgästers räkning tecknat motsvarande försäkring. Avpressuppgiffer framgår att ytterligare fackförbund allvarligt överväger aftteckna kollektiv hemförsäkring och att även de lokala verkstadsföreningarna vidVolvo och ASEA har planer på att teckna sådan försäkring, Def är alldeles klart aft de aktiviteter som pågår närdet gäller kollektiv hetnförsäkring håller på aft skapa kaos på denna del avförsäkringsmarknaden. Nästan alla hushåll har redan en hemförsäkring, men blirändå påförda ytterligare en hemförsäkring och får börja betala premie för den,om de inte ser till att den blir uppsagd. I många hushåll gäller dessutom attinte bara en utan flera kollektiva försäkringar har tecknats för hushållefsräkning. För exempelvis hushåll som är hyresgäster hos i kan detsäkert bli så aft för samma hushåll tecknas tre eller fyra försäkringar, utanatt någon har frågat de boende om vilka önskemål de har i fråga omhemförsäkring. Ty i detta bostadsbestånd på 13 000 lägenheter är sannolikhetenhög att def finns familjer där flera hushållsmedlemmar tillhör någon av de förkollektiv hemförsäkring aktuella fackklubbarna inom ASEA, Kommunalarbetareförbundetoch , I alla andra sammanhang är den s. k, negativaförsäljningsmodellen förbjuden, dvs, leverantören får inte leverera en produkt- och givetvis än mindre ta betalt för den - bara därför att konsumenten intetackat nej till ett utsänt skriftligt reklamerbjudande. Regeln är aft den somerbjuder en vara eller tjänst inte har rätt aft befrakta den som såld förränkunden sagt "ja". finns förmodligen en stor mängd hushåll somhar och betalar för fler än en hemförsäkring. Det har därmed uppkommit densituation "med dubbelförsäkring och därmed förknippade kostnader för denenskilde" som regeringen enligt ovanstående citat avser. Antalet hushållmed fler än en försäkring kommer att öka ju fler fackförbund och hyresgästföretagsom tecknar kollektiva hemförsäkringar. Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följandefrågor till statsrådet : Avser statsrådet att vidta någonåtgärd för att förhindra kollekfiva hemförsäkringar med obligatoriskanknytning? Avser statsrådet att vidta några åtgärder för attförhindra dubbelförsäkring? Meddelande om interpellationer . Prot,1986/87:53 1986/87:137 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om särskilda AMS-åtgärder för kvinnor: AMS har bedrivit en kampanj sedanslutet av 70-falet för att fä ut fler kvinnor i industrin. Syftet har varit attförsöka förbättra kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Den första vetenskapliga undersökning, som har utförts föratt ta reda på vilka effekter kampanjen haft, har presenterats av högskolani / , Rapporten kvinnors arbete och utbildning visar att AMS satsningtill stor del misslyckats. Ett exempel är att mer än en tredjedel av de ungakvinnor som uppmanats att satsa på yrkesutbildning till ett mansdomi-nerafyrke, som t, ex, verksfadsmekanisk AMU-kurs, har hoppat av utbildningen. Dettatrots att kurserna oftast är kortare än . En av de ansvariga yrkesvägledarna förklarar resultatet påföljande sätt: - Många av tjejerna är intvingade på utbildningen. begränsadelivsbetingelser, som har låg skolutbildning och inte vill flytta. De harsvårt att sätta emot när arbetsförmedlaren uppmanar dem att börja på enverksfadsmekanisk kurs. Nämnda rapport konstaterar att def infe är rimligt att troatt man med hjälp av AMU skall kunna åstadkomma några grundläggandeförändringar av attityder fill manligt/kvinnligt på arbetsmarknaden. De gruppersom av fördelningspolitiska skäl får arbetsmarknadsutbildning är inte de"spjutspetsar" som kommer att förändra grundläggande värderingar.Undersökarna anser att man snarare riskerar att få motsatta effekter genomdenna typ av AMU-satsningar, I , där undersökningen av ocholika AMU-satsningar utförts, domineras arbetsmarknaden till stor del avmans-dominerad industri, I ett material, populärt presenterat i boken , har tidigare beskrivits upplevelser och attityder hos kvinnor i olikaåldrar från , Vilsenheten och behovet av omfattande stöd hos framförallt de yngsta kvinnorna är uppenbart, Samfidigt vinner de kvinnor som tagitsig in på verkstadsindustrier ofta självrespekt och tillit trots de svårigheterde måste övervinna i för kvinnor otraditionella jobb. Den berörda länsarbetsnämnden i har beslutatatt gå tillbaka till en gammal ordning, dvs, aft utöka antalet påtypiska kvinnolinjer, som kontor, kök och restaurang. Man har alltså tagitfasta på rekommendafionen från rapporten kvinnors utbildning och arbete omatt satsa på en traditionell utbildning för kvinnodominerade yrken. Unga kvinnors vilsenhet inför framfiden och yrkesvalet äringet enkelt problem att lösa. Så länge ingen kan garanteras rätten fill ettarbete kommer kvinnorna att vara i underläge. Men om AMS resurser och kampanjerkombineras med ett intensifierat arbete för jämlikhet så att detta genomsyrarhela skolvärlden från förskola till högskola kan situationen förbättras ochsjälvrespekten öka. Vidare borde de kvinnor som trotsat motståndet i samhälletoch lyckats stanna kvar och trivs på mansdominerade arbetsplatser kunnamedverka som aktiva förebilder i den typ av AMU-kurser som nämns i rapporten. De allt större problemen för kommuner och krisdrabbaderegioner har lett till aft barnomsorg och sjukvård inte byggs ut trots storabehov, vilket hårt drabbar kvinnornas fradifionella arbetsmarknad. Samtidigtvisar allt fler rapporter att kvinnorna på orter med mansdominerad indusfri fårproblem när de lotsas in i otraditionell utbildning för sådana jobb. går enallt stridare ström av unga kvinnor till storstadscentras arbetsmarknad medpersonliga och regionalpolifiska följder som blir allt svårare att överbrygga,I vissa lån sker en utarmning som är ödesdiger för hela landet. Med anledning av bl, a. den undersökning som gjorts iKopparbergs län och med hänvisning till ovan nämnda vill jag fråga statsrådet: 1, På vilket sätt tänker regeringenstödja "brukens döttrar", framför allt de unga kvinnor som tvingas flytta för att få ett arbete, med följd att regioner utarmas och enskilda drabbas hårt? Kommer regeringen att medverkatill en förändrad inriktning på AMS särskilda satsningar på kvinnor med den sämsta utbildningen med anledning av ovan nämnda rapport? ' 1986/87:138av (vpk) till socialministern om narkomanvården; Det är känt aft behovetav fler och bra behandlingsplatser inom narkomanvården är stort. På senare århar ett stort antal privata stiftelser, bolag och ideellt drivnabehandlingskollektiv startats. Den offenfliga vården har däremot eftersattsoch ersatts av mer eller mindre privat vård. Def är klart negativt ochutmanande mot både stat, kommun och landsfing, och mot missbrukare när detprivata vinstintresset blir uppenbart, Uniswed är en stiftelse som omsätter 100 milj. kr. per år.Stiftelsen äger stora gårdar, herrgårdar och stora villor. Antalet anställda är200 personer och antalet behandlingsplatser är 600. Uniswed har blivit ettvårdimperium i , bekostat i första hand av kommunalskatt. driver en filial i med pengar somkommuner i betalat i avgifter för vård av svenska missbrukare. Man kanfråga sig om def ligger i svenska kommuners intresse att via vårdavgifter varamed och bekosta utländsk verksamhet. När projektet i startade för ettår sedan fick Uniswed , från . Uniswed har ocksåsökt anslag från SIDA för att driva vård i . Medhänvisning fill ovanstående vill jag fråga socialministern: Hur sersocialministern på den utveckling som äger rum med allt fler privatavårdenheter på narkomanvårdssidan? Vilken effektanser socialministern denna utveckling får för den offentliga vården pånarkomanvårdssidan? Ansersocialministern det är riktigt att driva vård i ett främmande land med hjälp avsvenska skattepengar, som betalats i syfte att bereda svenska missbrukare vård? 1986/87:139av (vpk) till socialministern om vårdutbildningen vid Säterssjukhus: Vårdutbildningen vid Säters sjukhusi den s.k. Sätermodellen måste få garantier för att få fortsätta, Säférmodellen, som utvecklats av psykoterapeuten , är unik i genom att den vid en vetenskaplig utvärdering visatsig mest framgångsrik i att kunna hjälpa unga schizofrena patienter att blifriska. Trots att det är en riksomfattande utbildning harKopparbergs läns landsfing ensam ansvaret för utbildningens vara eller intevara, I detta landsting har man beslutat lägga ner utbildningen. De fackligarepresentanterna vid sjukhuset besvärade sig över detta nedläggningsbeslut. Defackliga organisationerna anförde att hälso- och sjukvårdsdelegationen intekunde upphäva ett beslut som tidigare fatfats av landstingsmötet. Kammarrätten har gett de fackliga organisationernarätt, och utbildningen är tills vidare tryggad en fortsättning. Frågan är barahur . Kammarrätten har nämligen bara beslutat om s, k, inhibition, dvs,förbud mot att verkställa nedläggningsbeslutet medan ytterligare utredningpågår. Frågan om utbildning enligt den s, k, Säférmodellen ärsåledes fortfarande olöst, och några garantier för en fortsatt existens finnsför närvarande infe. Eftersom utbildningen är riksornfaftande och i sig är avstort värde för hela den psykiatriska utvecklingen i landet borde staten ta dettotala ansvaret för utbildningen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: 1, Hur serregeringen på den s, k, Säfermodellens form av utbildning? 2, Anserregeringeri att denna utbildning bör finnas kvar? 3, Vad tänkerregeringen göra för aft trygga utbildningens fortsatta existens? 13 8Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:282 av ChrisUna. () tillkommunikationsministern om rivning av Rimboviadukfen: 1978 lades järnvägen till Rimboner. har en rivning av viadukten i samhället stått högt upp påNorrtälje kommuns prioriteringslista. Viadukten utgör eft stort hinder förutvecklingen av samhället. Den orsakar även allvarliga trafikproblem. Trotsstora negafiva följder har statens vägverk motsatt sig en snabb rivning avviadukten. Enligt planerna skall rivningen dock genomföras 1987/88. Tyvärr harnu tecken framkommit som tyder på att rivningen skall skjutas . Församhället skulle detta innebära stora negativa konsekvenser. En rivningav viadukten är en förutsättning för en gynnsam utveckling av ,Denna uppfattning delas av invånarna i och av Prot.1986/87:53 kommuns politiska ledning. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: År regeringen beredd att medverka till en snabb rivning av Rimboviadukfen? 1986/87:283av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot viss formav ansfällningstest: tillbaka haschtesfasarbetssökande vid Saab-Scanias verkstäder i . Att underkasta sigtestet är ett villkor för arbetarna att bli anställda, men detta gäller enligtuppgift inte för tjänstemännen. Haschfest som villkor för anställning uppfattas av mångasom kränkande av den personliga integriteten och som en form av polisiärverksamhet vid ansfällningsundersökning. Trots motstånd från fackföreningen och starka reakfionerfrån många av dem som berörs av denna form av anställningstest har företagetvägrat att upphöra med testerna. Motbakgrund av ovanstående frågar jag arbetsmarknadsministern: Är regeringen beredd att vidtaåtgärder för att arbetssökandes personliga integritet inte kränks på sätt somsker i det aktuella fallet? 1986/87:284 av (vpk) till miljö- och energiministernom sårbarheten i energiförsörjningen: På grund av den extrema kylan är enkollaps av elnätet överhängande. Det beror framför allt på den kraftigautbyggnaden av elvärmen som och andra producenter drivit fram genomhård marknadsföring och billiga elpriser. talar samma organisationer om attmedborgarna skall spara el för att undvika ransonering eller andra drastiskaåtgärder. Ansvaret för att förhindra en katastrof läggs således på enskilda,inte pä kraftförefagen. Vilka åtgärder, tänker regeringenvidta för att minska den oerhörda ökningen av sårbarheten i energiförsörjningensom elvärmen utgör på kort och läng sikt? 1986/87:285 av (vpk) fill statsrådetAnita om vapenexporten till : Med vilket stöd i de svenskavapenexportbestämmelserna har svenska vapen sålts fill och planerasytterligare sådan export? 1986/87:286 av (vpk) till statsrådetGeorg om de politiska förhållandena i ; Hur bedömer regeringen situationeni och risken föratt oppositionella som utvisas dit från blirtorterade och/eller avrättade av militär och polis? 1986/87:287av () till statsrådet om behandlingen avpolifiska flyktingar: Politiska flykfingar som söker asyli , men ej får uppehållstillstånd, befinner sig i en utomordentligt svåroch pressad situation. Det är lätt att föreställa sig den oro de känner införden förestående utvisningen och inför tvångsåtervändandet till det land deflytt från. Det är därför viktigt att de blir h'umant behandlade av svenskamyndigheter vid utvisningen och de som har att verkställa densamma visar storförståelse för och inlevelse i flyktingens svåra belägenhet. Tyvärr förekommer det att svenska polismyndigheter visarbrist på denna förståelse och genom sitt agerande ytterligare förvärrarsituationen för en orolig flykting. Detta kan exempelvis ta sig uttryck ivägran att tillåta besök i häktet, en kylig och oförstående attityd etc. Jag villdärför fråga invandrarministern: Vad ämnar invandrarministern vidtaför åtgärder för att polifiska flyktingar i kontakt med svenska polismyndighetertillförsäkras human behandling värdig def svenska samhället? 1986/87:288 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om myndighetsansvaret vid oljeskador: Thuntank 5 havererade medallvarliga oljeutsläpp som följd.