prot · GA0924 · 1986-12-31 00:00:00 — verkligheten.Det är tyvärr så, herr vice ordförande, att det faktiskt finns mycket klarabelägg för att hårda utslagningar har inträffat, inte minst blandkycklingbesättningar, där vaktelsjuka, blåvingesjuka osv. har slagit till. Detär just mot den bakgrunden som vi från vår sida är angelägna om att man i denutvärdering och den uppföljning som sker i regeringen och i lantbruksstyrelsenockså mycket noga ser på hur det är ute på fältet. Det finns också anledning att tala med de veterinärer somsysslar med utskrivningen av de preparat som blandas i fodret. Jag tror attom man gör det, kommer också jordbruksutskottet och dess vice ordförande attinse att vad vi här framhåller är rikdgt. Anf.38 () replik: säger att lagar inte skallöverprövas på grund av olika religiösa uppfattningar. Här skiljer vi oss åt.Jag anser att religionsfriheten, som är skyddad i grundlag, väger tyngre änlagstiftning på skilda områden. Det är utomordentligt viktigt att hävda dennagrundläggande princip. Det är ofta frestande att på olika områden låta skildahänsyn spela in. Men det är därför vi har grundlagar. Och jag menar att andan iden här lagen står i strid med grundlagens bestämmelser om religionsfrihet. Detskall till mycket starka skäl, enligt min uppfattning, för att man skall kränkamänniskors samvete''och människors rätt att utöva sin religion på det sätt somde själva önskar. Det faktum att jordbruksutskottet står enigt bakom denståndpunkt man här intar gör den tyvärr inte bättre. 39 () replik; tar upp frågan om vissasjukdomar sorn kan uppträda i framför allt kycklingbesättningar, bl. a. den s.k. blåvingesjukan. I det fallet kan man ju behandla hela besättningen. Men detfinns ingen möjlighet att för eventuell blåvingesjuka gripa in och behandlabesättningen. Jag tycker att det är bra att man inte kan ingripa bara för kan befara att sjukdom har uppstått utan att det är först sedan sjukdomeninträffat sorn det finns möjlighet att genomföra antibiotisk behandling. Det ärinte riktigt, , att påstå att denna lagstiftning blivit ettproblem. Tvärtom, sedan tilläggsbestämmelser utfärdats och veterinärerna därmedhar fått information om hur de skall uppträda i sådana här fall, kommer dethela att fungera mycket bra. Farhågorna var stora för att man annars skulle hagått mycket längre när det gäller användning av antibiotika, och t. ex. blandatin tillväxtmedel i djurfoder eller sprutat in vitaminer för att stimuleradjurens tillväxt. Det var den utvecklingen vi ville förebygga genom att i ddanta ett lagförslag som förbjöd detta. Till vill jag säga att det inte ingår igrundlagen att våra lagar skall överprövas på grund av skildareligionsuppfattningar. Vi fattar beslut om lagar på grundval av folkopinionenoch efter hörande av expertis. Det är den lagstiftningen vi har i vårt land,och den strider inte alls mot någon religionsuppfattning. ihop lagstiftning och religionsuppfattning, men det är omöjligt att sedet så. Jag vill än en gång hävda att vi måste bevara också vårakulturtraditioner, även när det gäller slakt på ett humant sätt. 40 ()replik: Ortodoxa judar får enligt sin religion endastäta kött från djur som slaktats enligt koschermetoder. Att neka dem det äruppenbart att kränka deras religion. Visserligen håller vi oss med dendubbelmoralen att vi låter dem importera kött från djur som är slaktade enligtkoschermetoder i andra länder, men jag anser ändå att detta är diskriminering.Jag kan inte förstå att djurskyddsvänner i anser det humanare - om jagfår använda det ordet - att djuren slaktas enligt koschermetoder i än iSverige. Min uppfattning är sammanfattningsvis att andan i dennalagstiftning står i strid med religionsfriheten i grundlagen, och jag anser attden svenska atdtyden präglas av dubbelmoral. 41 () rephk: Jag nämnde några sjukdomar i sammanhanget,och det är ett faktum att man fått ökade problem med sådana. behöver barage sig ut till dem soni sysslar med detta, till dem som producerar de härdjuren, för att få detta bekräftat. Det vore det allra enklaste sättet att fåsvart på vitt när det gäller frågan hurudan verkligheten är. Vi moderater är oroliga för att denna foderlag kan ledatill att starkare medel måste användas framöver för att åtgärda problem somuppstår. Det måste ligga i vårt gemensamma intresse att undvika detta. Det ärdärför som vi i vårt yttrande vill framhålla risken med denna lag. Jag vill understryka hur viktigt det är att följautvecklingen och se till att vi inte gör förhållandena värre och kanske som enföljd åstadkommer sämre livsmedel. Vi skall givetvis aldrig använda merhjälpmedel av denna typ än vad nöden kräver, men vi är angelägna om att manskall kunna producera varor på ett säkert och tryggt sätt, så attlivsmedelskonsumenterna kan garanteras livsmedel av högt värde. 42 () replik: kom det fram vad det är för problem somIngvar talar om. Problemet har varit att tillväxten i någori mårihämmats på grund av att vi inte tillåter antibiotika. Det är det som harframkommit - i det avseendet kan jag dela uppfattning, men vihar inte alls sett att sjukdomsdllståndet på något sätt förvärrats dll följd avdet här beslutet. Tvärtom, vill jag påstå. Som tur var antog vi lagförslaget itid. Det tycker jag är viktigt, för därigenom kunde vi klara det hela utanproblem med övergångsbestämmelser. Sedan vill jag säga till att det inte allsär fråga om dubbelmoral. Vi respekterar andra länders lagstiftning och religionoch tillåter därmed import av kött som dessa människor av religionshänsyn ansersig kunna acceptera, liksom vi respekterar att de kanske tar avstånd från denreligion och den lagstifning som vi har. Det är inte fråga om dubbelmoral. Detär fråga om respekt för andra människors religion och lagstiftning. Djurskyddslagstiftningen m. m. Djurskyddslagstiftningen m. m. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 43 (vpk): Det här betänkandet från jordbruksutskottet behandlarfrågor om djurskydd. Då och då förs det en debatt i vårt land om djurplågeri,vanvård av djur samt inhumana metoder vid slakt, så de här frågorna röner ettstort intresse i samhället. Självfallet måste det alltid vara en strävan attvårt handhavande av djur i alla avseenden sker på allra bästa sätt. Här har vibl.a. lagstiftningen till hjälp. har det enligt min mening märkliga inträffat att viunder en rad år med motioner som vill ha ett bättre djurskydd harbehandlat en folkpartimotion som går i en annan riktning än human behandling avdjur. Jag trodde förut att detta motionsyrkande hängde ihop med en vissledamot, men är jag böjd att tro att det är en partilinje. Därför vill jag ställa två frågor till ,som har gjort sig till talesman för den här synen på slakt. Menar verkligenLars att religionen skall stå över frågan om hur man avlivar ettdjur på ett humant sätt och därmed även stå över vår lagstiftning? Och menarverkligen att inträffade fall av inhuman slakt skall tas tillintäkt för att tillåta en inhuman slaktmetod? Jag hörde i den riktningen. Jag vill i stället understryka att betänkandet behandlardjurskydd och inte religion. Därför är det bra att utskottet nu liksom tidigaresäger klart ifrån i den här frågan. Vad man möjligen skulle kunna diskutera -det vill jag ge delvis rätt i - är att regeringen indirektstöder en inhuman slaktmetod genom restitution av införsélavgiften. Jag nöjer mig dock med att med all kraft yrka avslagpå folkpartimotionen. Att man i tillåter en inhuman slaktmetod bordeför övrigt inte behöva kommenteras. Anf.44 () replik: sade att han börjar tro attdetta är en partilinje för . Jag kan bara uttrycka den förhoppningenatt den skall bli partilinje , även om det möjligeninte verkar så när man tar del av jordbruksutskottets betänkande. Vidare vill jag säga att huruvida koscherslakt är inhumantär en mycket omstridd fråga. Många människor runt om i världen anser inte attkoscherslakt är en metod som är särskilt plågsam för djuren. är till skillnad mot den officiellasvenska attityden konsekvent - han nöjer sig inte med att hindra de ortodoxajudar som bor i att utöva sin religion, utan hans ambitioner sträckersig längre. Han vill se till att också alla andra ortodoxa judar i världenändrar sin religion. Detta uttryck för kommunistisk syn på religionsfrihettycker jag är skrämmande och illustrerar ganska väl den omedvetenhet somhittills har präglat denna debatt. Det understryker ytterligare vad jag sade imitt första inlägg, nämligen att jordbruksutskott inte är rättinstans att behandla den här frågan i. När frågan om spårvagnsförares turban behandlades iGöteborg ansåg spårvägsstyrelsen att det var olämpligt att ha turban när mankörde spårvagn, men invandrarnämnden ansåg att detta var fullt möjligt. Jag anser alltså att den här typen av avvägningar börgöras av människor som har större förståelse för vikten av religionsfrihet ochstörre respekt för andra människors uppfattning. Djurskyddslagstiftningen m. m. 45 (vpk) replik: har tydligen missuppfattatmycket i den här frågan. Dels har han inte uppfattat att det här handlar omlagstiftning för ett humant handhavande av våra djur, dels har hanmissuppfattat mitt påpekande när det gäller import av kött från djur, slaktadeenligt koschermetoden. Det är inte alls på det sättet, , att jaghar någon ambition att även gå utomlands och försöka förhindra vissa människoratt köpa det här köttet. Jag har ingen anledning att kommentera andra länderslagstiftning, eftersom jag självfallet inte har någon möjlighet att påverkaeller delta i beslutsprocessen därvidlag. - Jag lämnar den frågan helt utanfördenna debatt. Jag diskuterar vårt lands lagstiftning. Jag är åtminstoneför närvarande en av de 349 som har möjlighet att påverka den lagstiftningen.Jag vill än en gång påpeka att jag diskuterar den här frågan utifrån denlagstiftning vi har på djurskyddets område. Vad i övrigt gäller påståendet omatt den här slaktmetoden inte skulle vara förkastlig har vi vetenskapen attstödja oss på. Vidare finns det rika erfarenheter ute i bygderna även iSverige. Den här metoden att slakta var nämligen inte alls ovanlig för 40-50 årsedan. 46 ()replik: sades i debatten attSverige skall slå vakt om de månghundraåriga tradidoner på djurslaktens områdesom vi har och att de är bättre än de mångtusenåriga traditioner som deortodoxa judarna har. Av det senaste inlägget framgick dock att detuppenbarligen inte var så länge sedan vi också i tillämpade metoder somsnarare påminner om koscher. Jag kan bara tolka senaste inläggså att han är ute efter att hindra de ortodoxa judarna i från att levaefter sina religiösa föreskrifter. Det är ett ganska beklämmande besked. 47 (vpk) replik: Jag kan inte förhindraLars att tolka olika inlägg här i kammaren som han själv vill. Detär en omöjlighet. Jag kan bara konstatera att han uppfattar mina inläggfullständigt fel när han gör den tolkning som han har givit till känna i sinaanföranden. 48KARL (): Det utspinner sig nu i kammaren en debatt omett betänkande där utskottet är helt enigt. Jag hade inte tänkt ta upp fråganom koscherslakten med , men jag vill erinra om att det iFN-konventionen om mänskliga rättigheter står att individens fri- ochrättigheter får begränsas endast av hänsynen till andra människors lika fri- Dju rsky ddslags tift-ningenm. Jag är också väl medveten om att det är en skillnad mellan djuroch människor, men den humanistiska livssynen i dessa tankegångar präglar vårtsätt att se på dessa frågor också i förhållande till djuren. Det är det somåterspeglas i den svenska lagstiftningen om djurskydd. Den fråga som har tagit upp i debattengäller lagen om förbud mot användning i tillväxtbefrämjande syfte ay fodertillsatsersom innehåller antibiotika och andra kemoterapeutiska medel. Lagen kom för ettår sedan, efter att vi från hade yrkat på det under ganska långtid, och jag anser att det är en viktig och riktig lag. Lagen har redaninneburit och kommer att innebära att det ställs större krav på djurhållningeni fråga om mer biologiskt anpassade produktionsmetoder. Bakgrunden tilllagstiftningen är att brister i djurmiljön inte skall kompenseras rriedexempelvis antibiotika och läkemedel. finns det dock farhågor - rrioderaterna uttryckersådana i det särskilda yttrandet men ställer sig ändå bakom beslutet -för att starkare medel skall användas. Jag har ingenting emot en undersökningav detta, men vi skall komma ihåg att de biologiska och genetiska framsteg somgörs och bättre tekniska lösningar kommer att innebära att denna riskelimineras. Det finns också anledning att komma ihåg hur utvecklingenhar varit . Det har skett en mycket snabbstorleksrationalisering inom djurhållningen, inte minst pådriven av densocialdemokratiska jordbrukspolitiken. Lönsamheten har minskat, vilket harinneburit en press på djurägare och lantbrukare. Det är naturligtvis inteomöjligt, i det läge som har uppstått, att både djur och djurägare kan kommai kläm. Men likafullt är det angeläget att gå vidare, för att upprätthålla dentankegång som finns i beslutet om lagen och i detta beslut, dvs. att vi måsteanpassa djurmiljön. Det är på det sättet dessa frågor skall lösas framöver. Jag vill också gärna peka på vad som framhålls ibetänkandet, nämligen att fattade beslut om enbeställning till regeringen av förslag till märkning och kvalitetsbetalning,som främjar en bättre miljö för djuren och bidrar till en högre kvalitetpå produkterna och bättre produktinformation för konsumeriterna. Jag ärpersoriligeri glad över att vi har nått enighet i utskottet om att vidmakthålladenna ståndpunkt. ' Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 49LARS (): Jag har inget att invända mot beskrivning av problemet när det gäller koscherslakten. Om jag hadebevittnat koscher-. slakt och slakt eriligt tradidonella svenska metoder, ärdet möjligt att jag som individ hade föredragit slakt enligt traditionellasvenska metoder - jag vet inte, eftersom jag inte har sett någondera. Det frågan gäller är om denna min åsikt och den åsikt somKarl har skall tvingas på människor som av religiösa skäl har enannan uppfattning. Där har vi uppenbarligen olika uppfattning, och det berorenligt min mening på att och jordbruksutskottet inte harinsett vilket värde det ligger i att slå vakt om människors rätt till religionsfrihet. 50INGVAR (): Vi står givetvis bakom detta betänkande. Mendet finns Också en viss skrivning i betänkandet där det andas litet grand avsäkerhet inför de beslut vi har fattat. Det är en säkerhet som vi äroroade över kan vagga oss in i en tro att de här problemen löses lättare än vadde i den praktiska verkligheten gör. Det är givetvis väsentligt att en lag är viktig ochriktig, men det gäller först då den kan följas och kontrolleras. Det ärfaktiskt mycket som talar för att det är svårt att kontrollera denna lag. Detär därför viär litet oroliga, och det är därför vi vill påpeka vikten av följer utvecklingen noggrant framöver. Vi tror att det är klokt om vi här iriksdagen också gör det. Vi behöver bara ge oss ut på fältet och studeraverkligheten. Var och en som sysslat med djur vet att det även i småbesättningar finns problem och svårigheter att lösa dem. Vi är alltså angelägna om att skapa ett bättre förhållandenär det gäller djurhållningen, men inte till priset av att gå så fort fram attvi får bakslag som kan äventyra både den enskilde producentens ekonomi och detvi alla syftar dll att skapa, en bra djurhållning och goda livsmedel.. Djurskyddslagstiftningen m. m. 51KARL (): Jag tror att både och jag hartillräcklig förankring i verkligheten för att vara medvetna om de problem somfinns. Jag vill bara göra fullständigt klart att de bekymmer som eventuellt haruppkommit med anledning av den nya fodermedelslagen bör lösas, precis somintentionen har varit från början, genom förbättrad djurmiljö och inte genomatt ta något hälft steg tillbaka. Eftersom vi är eniga bakom betänkandet trorjag att det råder förhållandevis stor enighet på den här punkten också. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1-4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (koscherslakt) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 35 förmotion 1985/86:Jo523 av och . 7 ledamöter avstodfrån att rösta. 1986/87:3 Ökning av grundfonden förKonungariket stadshypotekskassa (prop. 1986/87:19) Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:24 o § Anmäldes och bordlades Proposition 1986/87:64 Ändring av tidpunktenför avlämnande av självdeklaration vid taxering, m. m. 10 § Anmäldes och bordlades Motion 1986/87:Skl02av m.fl. Följdändringar till slopandet avden kommunala garanti- och utbobeskatt-ningen m.m. (prop. 1986/87:30) 11 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:79 av () till socialministern omköerna inom sjukvården: Diskussionen om väntetiderna isjukvården har länge hämmats av att det inte finns någon överblick avsituationen inom olika specialiteter och i olika delar av landet. Frårimassmedia vet vi att patienter på många olika håll måste vänta mycket länge påviktiga operationer för t. ex. grå starr, höftledsskador ochkranskärlssjukdomar, men en rikstäckande statistik saknas. Från sida har vi länge sökt få fram en sådankartläggning. ställde följande fråga till statsrådetGertrud : "Är statsrådet beredd ge en samladredogörelse för väntetiderna inom olika delar av sjukvården." Svaret, somavlämnades , var i huvudsak nekande, men statsrådet pekade dockpå att avsåg att punktvis belysa väntetiderna inom vissaområden av sjukvården, i första hand glaskroppskirurgin,hjärt-kärloperationeroch vissa ledoperationer. I motion 1985/86:So476 föreslog jag att borde ge regeringen till känna att en inventering avkösituadonen inom sjukvården var angelägen. I sin avstyrkande motiveringanförde utskottsmajoriteten (SoU 1985/86:16 s. 31) att en särskild arbetsgruppinom inventerar kösituationen inom vården,särskilt köerna till höftleds- och starroperationer. I höstens allmänpolitiska debatt frågadejag socialministern om visste hur långa väntedderna tillolika slags operationer är runt om i landet och om socialministern var bereddatt redovisa dessa uppgifter för . Vidare frågade jag om regeringenvar beredd att vidta konkreta och handfasta åtgärder för att nedbringa de långaväntetiderna samt när förslag om åtgärder i så fall kunde väntas. Socialministernfann inte tid att besvara dessa frågor i den efterföljande debatten. sistnämndafrågan fick dock en viss belysning i en interpellationsdebatt ,då socialministern klargjorde att regeringen inte är beredd att medverka tillden av och föreslagna treårigaexperimentverksamheten för att minska såväl offentliga utgifter som väntetiderinom ortopedkirurgin. Trots att någon statistisk sammanställning översjukvårdsköerna ännu inte har publicerats tyder socialministerns svar tillBjörn samt majoritetsskrivningen i socialutskottets betänkande1985/86:16 på att vissa uppgifter om kösituationen likväl finns tillgängliga.Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågor till socialministern: Är väntetidernaför olika slags operationer runt om i landet numera kända försocialdepartementet, och är socialministern i så fall beredd att redovisa dessauppgifter för ? Är regeringenberedd att vidta konkreta och handfasta åtgärder för att nedbringa de långaväntetiderna? När kan förslag om sådana åtgärder i så fall väntas? 1986/87:80 av () till finansministern omförnyelsefonderna: Inför förhandlingarna mellanarbetsmarknadens parter om lönerna för förklarade finansministern atthan förutsatt att förnyelsefonderna beaktades vid beräkningen av tillgängligtlöneutrymme: "Förnyelsefonderna kan därigenom medverka till attlöneökningen hålls på en samhällsekonomiskt försvarbar nivå", framhöllfinansministern. En likartad uppfattning uttryckte finansministern vidtillkomsten av de s.k. löntagarfonderna. har vi haft ännu enlönerörelse, men inför den har finansministern, veterligen, inte uttryckt någonliknande förhoppning. Det primära syftet med förnyelsefonderna var emellertidatt fonderna skulle tas i anspråk för utbildning av arbetstagare hos företagensamt för forskning och utvecklingsarbete. Det vore därför värdefullt omfinansministern för ville redogöra för dels förnyelsefondernasomfattning, dels i vilken utsträckning de utnyttjats för avsett ändamål. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till finansministern; I vilkenutsträckning har förnyelsefonderna och löntagarfonderna beaktats vid 1985 och1986 års avtalsrörelse? Till vilketbelopp uppgår förnyelsefonderna totalt inom det enskilda näringslivet? I vilkenutsträckning har de privata företagen utnyttjat förnyelsefonderna för avsettändamål? 1986/87:81av () till socialministern om sjuksköterskornas kompetens ochyrkesskicklighet: Sjuksköterskornas kunnighet ochkompetens har en avgörande betydelse för vårdens kvalitet och vårdarbetetseffektivitet. Vi har förmånen av att ha sjuksköterskor som väl uppfyller högtställda krav. Detta har också inneburit att deras arbetsuppgifter successivt harutvecklats. Den tekniska utvecklingen på sjukvårdsområdet går mycketsnabbt. Det gäller inom praktiskt taget samtliga specialiteter. Detta ställerstora krav på att vårdpersonalen har förmåga att anpassa sig till nyaarbetssituationer. Detta ställer i sin tur krav både på grundutbildning och påfortbildning. Det är viktigt att också i ett långiktigt perspektiv slåvakt om sjuksköterskornas kompetens och yrkesskicklighet, om vården skallkunna utvecklas på önskvärt sätt både kvalitetsmässigt och ekonomiskt. Detmåste vara statsmaktens övergripande ansvar att så sker. De rapporter som kommer om alarmerande lågaantagningspoäng till vårdutbildning inger stora farhågor. På kort sikt gällerdet den enskilde studerandes möjlighet att på ett adekvat sätt tillgodogöra sigutbildningen. På gäller det frågan hur man skall kunna upprätthållakompetensnivå inom sjuksköterskeyrket. Vidtas inga åtgärder nu kan det bli nödvändigt attförskjuta ansvarsfördelningen mellan läkare och sjuksköterskor för attupprätthålla kvalitet och säkerhet i vården. En sådan utveckling vore av fleraskäl olycklig. Jag villdärför fråga socialministern: På vilket sätt avser regeringen tainitiativ för att långsiktigt upprätthålla kompetensen inom sjuksköterskeyrket? 12 §Kammaren åtskildes .