prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1986/87:501 om flygtrafik på linjen 91Kommunikationsminister : Herr talman! Per Stenmarck har frågatmig om jag är beredd att ge ett positivt besked angående flygtrafiktillstånd på linjen . Om flygtrafik på linjen Det ärende som Per Stenmarck tar upp i sin fråga beredsför närvarande inom , och jag kan inte föregriparegeringens kommande ställningstagande. Som framgått av tidigare debatter här i kammaren omutrikestrafik från bl. a. innebär det skandinaviska luftfartssamarbetetatt SAS har företrädesrätt för trafik på utrikeslinjer från Sverige.Malmöregionen har också genom sin närhet till tillgång till ettomfattande internationellt flygnät. Den nu sökta trafiken ligger inte inom ramen för deriktlinjer som gäller för det skandinaviska luftfartssamarbetet. Medgivande avtrafiken kan därför endast ske om de danska och norska regeringarna ger sittgodkännande. 92 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern,som tagit god tid på sig för att besvara min fråga. Det har uppenbarligen intefunnits något självklart svar. Statsrådet och hans departement har behövt sinbetänketid. ligger ju från en internationell storflygplats, strax utanför . som SAS hänvisar alla i södra flyga från denna flygplats, försämrar man i praktiken möjligheterna förordentlig matartrafik dit. Det är i det läget som andra flygbolag framför intresseför att utnyttja . är ett sådant bolag. För ett halvårsedan ansökte man om koncession på flygsträckan SturupSouthend utanför London.Nu får vi veta att ärendet fortfarande bereds. Min fråga är: När tänkerregeringen lämna sitt besked? Är framhåller trafikutskottet behovet avförbättrade förbindelser från . I ett justerat betänkande sägerman så här: "I överensstämmelse med sitt tidigare uttalande vill utskottetunderstryka vikten av att SAS överväger åtgärder i syfte att förbättra utnyttjandetav kapacitet." Det är bara att konstatera: det kommer SAS inte attgöra. Utskottet skriver vidare så här: "Vidare förutsätter utskottet attregeringen och luftfartsverket med stor uppmärksamhet följer utvecklingen ochtar de initiativ som kan anses påkallade för att öka utnyttjandet avflygplatsen." År samma krav, utan något som helst resultat! Ettaktivt sätt att visa sitt intresse vore att säga ja till den koncessionsansökansom nu ligger på regeringens bord. Låt mig avsluta med frågan: Vilkainitiativ tar nu kommunikationsministern med anledning av trafikutskottetsyttrande? 93Kommunikationsminister : Herr talman! Vi skall kanske inte taupp någon allmän luftfartspolitisk diskussion med utgångspunkt i detta ärende.Som jag sade i svaret, förutsätter ett positivt besked i det här ärendet att dedanska och norska regeringarna ger sitt godkännande. Dessutom är det så att detnya luftfartsavtal som är under utarbetande och som behandlades i denna kammareförra hösten ännu inte har blivit föremål för behandling i det danskafolketinget. Det är ju både fördelar och nackdelar med skandinaviskt samarbete.En av nackdelarna är att det kan ta litet tid . Vi kan alltså inte bestämma detta ensamma, och därför ärdet inte möjligt för mig att svara Per Stenmarck när ärendet kan tas upp tillslutligt avgörande. 94 PER STENMARCK (m): Kommunikationsministern har fått ett öppetbrev från några framstående representanter för sydsvenskt näringsliv, med i spetsen, där krav framförs på direkta flygförbindelser frånSturup. Är kommunikationsministern beredd att ta hänsyn till krav som framförs intebara från politiskt håll utan också från näringslivshåll? som har ansökt om tillstånd förflygverksamhet från svensk sida, har ett engelskt flygbolag, , ansökt hos engelska myndigheter om samma sak. I är detuppenbarligen bara en formsak innan ansökan beviljas. Låt mig fråga: Hur kommerden att ställa sig när de engelska myndigheterna harbeviljat tillstånd för denna flyglinje, vilket de sannolikt kommer att göratämligen snart? Om flygtrafik på linjen Som jag sade, är detta inte bara en fråga fördei . Eftersom vi har ett luftfartssamarbete är det också enfråga för de danska och norska regeringarna, och på deras vägnar kan jag intesvara. 96 PER STENMARCK (m): Nej, jag förstår det, men det vore intressantatt höra om kommunikationsministern kunde svara på den svenska regeringensvägnar. hur den kommer att ställa sig. Det är uppenbarligen så, som framhålls i det öppna brevjag nämnde, att den svenska ansökan, som prövas inom ramen för sammaluftfartsavtal som den brittiska, riskerar att avslås på grund av en rigidluftfartspolitik, som enbart håller SAS om ryggen. Från andra länder iSkandinavien där, som kommunikationsministern själv nämnde, SAS också arbetar,tillåts mindre flygbolag trafikera s. k..sekundärlinjer. Ett näraliggande exempel på detta är den linje mellanBillund på och London-Southend som danska trafikerar.sedan1984 -uppenbarligen med god beläggning och god lönsamhet, trpts att underlagetrimligen är betydligt mindre än det är på trafiken från . Därförställer jag frågan; Varför är man helt uppenbart bättre på att tillgodosekonsumenternas behov i , och förmodligen också i , än vi i Sverigeär? Överläggningen var härmed avslutad. Om inrättandet av postkontor i livsmedelsbutik 24 §Svar på fråga 1986/87:511 om inrättandet av postkontor i livsmedelsbutik har - med anledning av attposten i söder om har placerat postkontoret inne i ortenskonsumbutik -frågat statsrådet . Å. vilka åtgärder han ärberedd att vidta för att förhindra att statliga monopolföretags agerande bidrartill att en handlare ges uppenbara konkurrensfördelar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Posten och detaljhandeln samarbetar ibland när kostnadenför att etablera ett korhplett postkontor är för hög. Den vanligastesamarbetsformen är att butikspersonalen utför postarbetet på entreprenad åtpostverket. Det förekommer på ca 50 platser i landet. På några enstaka platserupplåter butiken utrymme där postverket sköter postscivicen med egen personal.Enligt posten strävar man efter att postkunderna inte skall behöva passerabutikens kassa för att kunna uträtta sina ärenden. För postkontoret i det emellertid varit svårt att ordna servicen på det sättet. Jag kan hålla med om att en sådan lösningsom används i det här fallet medför vissa olägenheter och givetvis om möjligtbör undvikas. Arbete pågår också inom postverket för att hitta en lösning somundanröjer olägenheterna. 98 (); Jag tackar för svaret; Det här är ingen storoch livsavgörande fråga. Men det är likväl en viktig fråga, en konkurrensfråga.Förhållandena i' medverkar till konkurrens på olika villkor, där andrabutiker inte har möjlighet att konkurrera på just lika villkor. Det har varit obetänksamt av postverket att medverka lösning som den i . Det tror jag mig kunna utläsa också avstatsrådets svar till mig. Detta är allvarligt även av det skälet attpostverket är ett monopolföretag, där protester inte ger genomslag på sammasätt som de normalt gör på den öppna marknaden. Protestlistor med flera hundranamnunderskrifter visai" på allmänhetens reaktion i det här fallet. Jag tycker att svaret är bra, för det visar att statsrådethar satt fingret på vad som behöver göras. Förhoppningsvis innebär det att denhär typen av etableringar av postkontor i butiker som konkurrerar med andrabutiker skall kunna undvikas. Det är av ganska stort värde att få ett svar avstatsrådet på följande fråga: Man skall alltså här försöka hitta en lösning,men innebär det att den också omfattar övriga etableringar av postkontor ibutiker? Överläggningen var härmed avslutad. 25 §Svar på frågorna 1986/87:516 och 523 om planerad indragning av viss postkupé Med anledning av att postverket har beslutatatt dra in postkupéerna mellan och har frågatindustriministern vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att postverketskall leva upp till regeringens intentioner i regionalpolifiken. Arbetet ärså fördelat inom regeringen att jag skall besvara frågan. har frågat mig om jag avser att verka föratt postverket omprövar sitt beslut om att dra in postkupéerna eller om jagavser att verka för att tillföra annan verksamhet'som kompenserarbortfallet av arbetstillfällen. är orolig för att indragningen av postkupéernaskall medföra sämre postservice i och andra inlandskommuner.Enligt vad jag har erfarit är en sådan oro obefogad. Bakgrunden till postverkets beslut är bl. a. attjärnvägstidtabellen kommer att ändras för de tåg som postkupéerna framförs i.Detta får till följd att viss post måste transporteras med andra tåg eller påannat sätt för att inte försenas . Enligt postverket blir denresterande postmängd som kan transporteras i postkupéerna så liten att detinte är ekonomisktförsvarbart att behålla kupéerna. Effekterna på antalet arbetstillfällen av indragningen avpostkupéerna och övriga omläggningar blir marginella, bl. a. beroende på attpostkontoret i eller postkontoret i kommer att tillföras nyaarbetsuppgifter som utförs i . Om planerad indragning av viss postkupé 100SIGGE GODIN (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Utarmningen av fortsätter, trotsindustriministerns otaliga deklarationer att alla samhällssektorer ochpolitikerområden måste ta sitt ansvar. Jag hoppas att kommunikationsministernockså delar de synpunkter som industriministern har framfört här vid olikatillfällen. 15 arbetstillfällen försvinner från en hårt drabbad bygd.Det kan ju, precis som kommunikationsministern säger, vara försumbart förregeringen, men faktum är att förlorade 776 personer under1986, som tvingades flytta på grund av att de saknade jobb. Därför är varjearbetstillfälle i landets mest utsatta län mycket viktigt. som postkupéerna dras in försämras postservicenför företag och kommuner i inland. Statsrådet tror inte det, men detär självklart att följden blir den. Jag är mycket bekymrad för de små företagen och kommunernai inlandet, när det kommer att bli på detta sätt. Jag tror att det är enekonomisk besparing som postverket vill göra, och de möjligheterna borde man hakunnat hitta på annat håll.- Jag skulle vilja fråga statsrådet om han såväl tillpostverket som till SJ har framfört regeringens syn på regionalpolitiken ochpåpekat att alla, såväl politiker som verk, måste ta regionalpolitiska hänsyn.Jag skulle också vilja veta varför han inte har gjort det i detta fall. Om planerad indragning av viss postkupé 101SVEN (): Jag får tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. beslut om indragning av dessa postkupéer harskapat mycket stor oro bland de anställda i men också i kommunen. Nuhar det kommit ett besked om en utlokalisering av s. k. B-post, som skallsorteras i , och det är glädjande i detta sammanhang. Detta innebär attnio personer får jobb i den nya verksamheten. Dessutom har meddelats att övrigasju personer som är berörda skall erbjudas jobb inom posten i , vilketockså är bra.. Det hade ändå varit önskvärt att postverket redan vidplaneringen av indragningen av postkupéerna hade vägt inregionalpolitiskahänsyn, så att beslutet om ersättningsjobb i hade kunnat fattas i ettsammanhang. Då hade mycket av den oro som har skapats kunnat undvikas. Jag vill ställa följdfrågan till kommunikationsministern,om han inom sitt ansvarsområde kommer att verka för att regionalpolitiskahänsyn vägs in vid liknande framtida verksamhetsförändringar. Jag tror att detär mycket nödvändigt att det görs. Båda frågorna handlar om huruvida regeringentar regionalpolitiska hänsyn. frågade om regeringens syn påregionalpolitiken har framförts till postverket, och frågade omregeringen kommer att ta regionalpolitiska hänsyn. Svaret på debåda frågorna är entydigt ja. Vad som har gjorts i dettaavseende- även om.man kan diskutera i vilken ordning det har gjorts - visar attregeringen tar sådan hänsyn. Denna typ av förändring kommer alltid attinträffa, och i den mån den drabbar områden där regionalpolitiken är särskiltbetydelsefull får man från fall till fall söka lösningar. Här har lösningenvarit att flytta arbetsuppgifter från upp till detta område. (fp): Det är mycket bra att skall få denämnda extra arbetstillfällena. Men jag skulle vilja säga till statsrådet attde är nödvändiga under alla förhållanden - även om man skulle få behålla de 15arbetstillfällen som kommer att försvinna. Precis som jag sade tidigare ärVästernorrland, och kanske framför allt kommun, det område som hardrabbats värst . Jag kan bara konstatera att just indragningen av den aktuellapostkupén och dessa 15 arbetstillfällen är ett av de slag som man drabbas av iVästernorrland. Det kommer flera sådana relativt små flyttningar, små enhetersom flyttas- men trots det är det en centralisering till . Det ärtydligen detta som är socialdemokratisk regionalpolitik. Min fråga till statsrådet var: Har ni framfört dessasynpunkter till SJ och postverket, dvs. att de skall ta ansvar förregionalpolitiken? Jag har inte fått svar på den frågan. 104SVEN (): Jag är glad över den deklaration somkommunikationsministern här gjort. Jag är också tillfredsställd med att detblir ersättningsjobb. Men det beslutet togs först sedan kommunen och deanställda hade reagerat med framställningar och uppvaktningar. Jag skulle haönskat att man redan på planeringsstadiet hade tagit denna hänsyn. Jagförutsätter med utgångspunkt i kommunikationsministerns svar att det kommeratt bli så . Om trafiken på sjöfartslinjen OskarshamnVisby Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1986/87:521 om trafiken påsjöfartslinjen 105 Kommunikationsminister : Herrtalman! har frågat mig om regeringen är beredd att getransportrådet sådana direktiv inför planeringen av trafiken pålinjen att lastfartyget inte sätts in som enda alternativflera av veckans dagar. Som framgår redan av frågan är dettransportrådet som skall fatta beslut om färjetrafiken på . Besluten kansedan överklagas till regeringen, som då har att ta ställning. Transportrådetförbereder ett beslut om höstturlista, som blir bestämmande föri vilken utsträckning skall användas. Som underlag för beslutet görsbedömningar av bl. a. transportbehovet och av det ekonomiska utfallet av olikatrafiklösningar. En viktig utgångspunkt för denna prövning måste vara en tillfredsställandetrafikförsörjning. Jag utgår i det sammanhanget från att erfarenheternahittills från att använda för persontrafik värderas. Några planer pådirektiv från regeringens sida finns inte. 106INGRID (): Tack för svaret, statsrådet . Frågan om tonnaget på linjen har tagitsupp här i kammaren sedan lastfartyget sedansattes in som enda alternativ flera av veckans dagar. Den tid min frågaavser är därför tre och en halv månader . Vilken typ av tonnage somsedan sätts in vet man ju inget om . Det nya rederiet säger sig ha en hög ambitionsnivå, vilket jag hoppas även omfattarOskarshamnslinjen samt sommarlinjerna från och . Gutes 40-tal platser har oftast varit fullbokade undervintern, och många har nekats plats. Andra har undvikit av skäl som vitidigare diskuterat, t. ex. de handikappade, eller har kunnat förlägga resantill de dagar gått. Det är därför svårt att få en rättvisande bildav efterfrågan. Statsrådet har sagt att trafikenskall bedrivas på en nordlig och en sydlig linje. Det är då viktigt att ge ävenden sydliga linjen förutsättningar så att där kan bedrivas en fullgod trafik. I sittsvar framhåller statsrådet transportrådets roll. Det hade varit mera Omförstag om svensk anpassning till ett norskt sjöfartsregisterför bekvämlighetsflagg glädjandeom regeringen ändå kunnat ge några signaler om hur trafiken kommer att utformasi stället för att vänta på ett eventuellt överklagande. Det skulle ha visatsamma positiva inställning som när regeringen gav tillstånd till Ölandstrafikför . Om det nu åter blir som kommer att trafikera linjenmåste jag ställa frågan: Är fortsatt trafik med den lastbåten ett led inedtrappningen av Oskarshamnslinjen? Med detta anförande - under vilketförste vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 27 §Svar på fråga 1986/87:524 om förslag om svensk anpassning till ett norsktsjöfartsregister för bekvämlighetsfiagg har frågat mig om hurregeringen kommer att agera med anledning av svenska redares krav på att Sverigeskall anpassa sig till ett norskt sjöfartsregister för bekvämlighetsfiagg. Som framgår av årets budgetproposition är den svenskahandelsflottans situation föremål för utvärdering inomregeringskansliet. Den norska regeringens förslag om ett internationelltfartygsregister och dess konsekvenser för svensk sjöfart analyseras ochutvärderas inom ramen för detta arbete. När detta utvärderingsarbete är avslutat avser regeringenatt återkomma till i denna fråga. Jag kan av naturliga skäl inteföregripa resultatet av detta arbete. Som kommentar till frågakan jag bara nämna att något utredningsarbete inte bedrivs medsikte på att skapa ett öppet svenskt register. 108 (vpk): Jag ber att få tacka försvaret, även om jag inte tycker att det var särskilt informativt. Den kommentarsom statsrådet gav i slutet av svaret säger i stort sett inte någonting. Som en hyllning till ,som börjar sin kongress, skulle jag med en hälsning frånAnders vilja påminna om hur facket och sjöfolket serpå dessa frågor. säger: "Vi har under kongressperiodenkonstaterat att socialdemokratin trots många positiva ord under oppositionenhitintills har visat föga vilja att ta itu med sjöfartsnäringens problem. Detbrådskar nu med politiska besked." - Det är ett politiskt besked också jagvill ha. fortsätter: "Internationellt haravnationaliseringen av sjöfarten fortsatt. Redarnas krav på internationellfrihet innebär för europeiskt sjöfolk att de kastas i land och ersätts medunderbetald arbetskraft från tredje världen. seglar avvärldshandelsflottan under bekvämlighetsflagg. Medan riksdag och regering beslutar om lagstiftning mothandel med apartheidens - accepterar samma politiker att svenskaföretag och t. o. m.svenska staten profiterar på svält och arbetslöshet i tredje världen. Han säger vidare beträffande det norska regeringsförslagetsom jag tagit upp i min fråga: "Detta norska regeringsförslag innebär attden norska arbeiderpartiregeringen aktivt hjälper redarna att sparka i landnorskt sjöfolk från norska fartyg för att ersättas med asiater med 'lokalalöner". Härigenom ställer sig på redarnas sida motsjöfolket. Detta händer 1987 i !" Jag tror nog att man behöver ett någotrakare besked i det här läget. Jag frågar inte huruvida detta utreds ellerinte. Jag efterhör regeringens och statsrådets syn på frågan; Kan det bli ettöppet register i lika det som man tänker inrätta i ? Det är mycketviktigt för sjöfolket att få veta detta. Om den framtida järnvägspolitiken 109 Kommunikationsminister : Frutalman! Till skillnad frän kommer jag uppenbarligen att fåtillfälle att framföra mina hyllningar till direktoch inte från talarstol, eftersom jag är inbjuden,dit när kongressenöppnas . Jag skall återkomma till denna fråga något mera utförligt viddet tillfället. 110 (vpk): Jag glömde att säga en viktig sak. Det sitterrepresentanter från på åhörarläktaren, och de skulle gärnavilja ha litet information i förväg. Jag menar att det inte bara är ihögtidliga tal i högtidliga sammanhang som det är viktigt med information, utanockså här. Jag efterlyser än en gång syn på ettöppet register. Är det så att redarna kommer att få igenom kravet på det iSverige? Kan vi få veta litet mer om det! En annan sak - jag har gång på gång när vi har diskuterattrafikutskottets betänkanden här i kammaren och alldeles frågat om det"eventuella" sjöfartspolitiska program som enligt vad man haraviserat skulle komma . Är ett program på gång eller betyder det lillaordet "eventuellt" att vi får vänta till på ett sådant? Överläggningenvar härmed avslutad. 28 §Svar på frågorna 1986/87:527 och 548 om den framtida järnvägspolitiken 111 Kommunikationsminister : Frutalman! har frågat mig om regeringen är beredd att låtaprivatkapitalistiska lönsamhetskriterier styra järnvägspolitiken med risk föromfattande järnvägsnedläggningar i samt avskedanden av tusentalsSJ-anställda. har frågat mig om förslaget imassmedia att lägga ned tågtrafiken norr om har någon som helstförankring i regeringen och hur det i så fall stämmer överens med regeringensklart uttalade miljö-och regionalpolitik. Om den fratntida järnvägspolitiken tar uppi huvudsak samma sak, nämligen SJ:s tågtrafik i , har jag valt attbesvara frågorna . Svaret på båda frågorna är nej. Staten tillskjuter årligenav regionalpolitiska skäl drygt en miljard för att trygga tågtrafik som annarsskulle lagts ned. Detta regionalpolitiska ansvar för landets trafikförsörjningligger fast. Jag vill i sammanhanget också erinra om detutvecklingsarbete som pågår inom med sikte på entrafikpolitisk proposition . Ett mål är här att säkerställa enfortsatt utveckling av ett effektivt transportsystem - ett transportsystem somockså kan förenas med ett ansvarstagande för miljö, säkerhet och regionalbalans. 112 (vpk): Jag ber att få tacka för svaret. Jag skulle vilja ta upp några exempel på tillämpningen avlönsamhetskriterier och göra en jämförelse mellan SJ i och järnvägen iandra länder. SJ är ett av de mest lönsamma järnvägsföretagen i världen.Trots alla resonemang om akut kris och liknande går SJ ihop eller är lönsamttill . I drivs järnvägen som ett viktigt inslag i ensocialt inriktad politik. Man har låga taxor, och järnvägen går ihop till 40 %.Vissa försök att lägga ned bandelar har mötts med folkstorm och har varitpolitiskt omöjliga att genomföra. Jag hoppas, fru talman, att det ifortsättningen blir mer av folkstorm i mot eventuellanedläggningsförsök. Den schweiziska järnvägspolitiken är den som verkar varamest miljöan-passad i . sänkte man biljettpriserna med intemindre än . Stora insatser görs för att minska miljöfarligalandsvägstransporter och privatbilism. Jag kunde göra listan med helt relevanta jämförelsermellan SJ och andra länders järnvägstrafik - som visar att SJ hör till delönsammaste järnvägsföretagen - mycket längre. säger att maninte anlägger privatkapitalistiska lönsamhetskriterier när man styrjärnvägspolitiken, och som ett bevis för det säger han att man satsar drygt enmiljard för att trygga tågtrafiken. Det tycker vi i vpk är bra. Men hur mycketsatsar man på landsvägstrafiken och det som kan vara inkörsporten tilllandsvägens totala frihet, dvs. det som krafter inom EG kämpar stenhårt för attfå med på? Det är mycket mer än en miljard som man subventionerarlandsvägstrafiken med - en miljard är faktiskt inte mycket att komma med sombelägg för att det inte är en kapitalistisk typ av lönsamhetskriterier mananlägger på SJ. Man vill ju pressa det ytterligare, och vad finns det då förchans att vidmakthålla den järnväg som vi har i ? 113NILS-OLOF (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. . , " Jag ställde frågan då SJ-ledningen presenterade sinstrukturplan, där man bl. a. för fram idén att lägga ner järnvägstrafiken norr omSundsvall, möjligen med undantag för sträckan . säkert förstår möttes det här beskedet av stor oro och bestörtning ivåra bygder, och vi politiker har fått ta emot många samtal från vreda länsbor.Man har sagt: Den här järnvägspolitiken kan väl ändå inte regeringen stå bakom.Det gäller ju en socialdemokratisk regering som i årets budgetproposition slårfast infrastrukturens stora betydelse när det gäller att klara svaga ochutsatta regioner, där bra kommunikationer innefattande en väl fungerandejärnvägstrafik angivits som en av de viktigaste förutsättningarna för enframgångsrik regionalpolitik. Järnvägstrafikens överlägsenhet ur miljösynpunkti förhållande till landsvägstrafiken är ju också klart dokumenterad. På båda dessa områden har ju regeringen redovisatambitioner som går stick i stäv mot SJ-ledningens strukturplan i detta stycke.Under hand har det väl skymtat fram att förslaget om att lägga nerNorrlandstrafiken inte är förankrat i regeringen, och jag tycker det ärvärdefullt att kommunikationsministern här och i riksdag har fåtttillfälle att slå fast detta. Jag tackar för beskedet och borde kanske kunnanöja mig med det.