prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Verksamheten skall alltså effekfiviseras, ochdärmed skall det bli möjligt atf bidra till atf förbättra statens finanser. Men försvaret undarttas från besparingskravet. De pertgarsom frigörs där genom rationalisering får anvärtdas t, ex. för att moderrtiserautrustningen. försvarsbeslut inrtcbar ett fioårigtrationaliseringsprogram som skulle ge ungefär 10 miljarder - pengar som i sinhelhet skulle få användas för att finansiera förbättringar inom försvaret. Ettviktigt motiv är att detta är nödvändigt för att kunna betala mer för materielsom fördyras.genom atf prestandakravcrt skärps. Ännu så sent som i ÖB;s programplart i jurti förra åretangavs att försvarets verksamhet undan för undan effektiveras ochrationaliseras så som programmet förutsatte. Men mindre än ett kvartal senarekom chockbesked om mycket kraftiga ekonomiska obalanser i armén. Man gör av medmer pertgar än beräknat i dert dagliga driftcrt. Effektivitet och produktivitetär lägre än man räknat med. har försvaret anförts som något av föregårtgare istatsförvaltningen när det gällt planerirtgssysfcm, mert dcrt mycket grovaplaneringsmissen har självfallet minskat trovärdigheten i systemet. Iefterhand har vi fått veta atf dåvarande ÖB personligen kände oro förkostnadsutvecklingen inom driften, mcrt försvarsgrenschefer försäkrade honomatt def inte var något problem. Sedan dröjde det emellertid inte många månaderinnan bubblan sprack. Pertgar som artrtars skulle ha kuunat användas förkvalitetsförstärkningar måste alltså stoppas in för att kompcrtsera utcblivcrteffektiviserirtg i verksamhetert. I propositionen föreslås därför ungefär 1,5miljarder mer till utbildning och drift än mart tidigare hade tärtkt sig för dertärmaste fem årcrt. Att plarteringen slagit så fel i fråga omutbildningsverksamheten är en vikfig anledning till att ÖB fått i uppdrag attkomma med ett samlat arméförslag, så att kart fatta beslut . Detär trist att riksdagert inte kan fatta beslut , men det firtrts ingetunderlag för beslut om arméns framtid. Fram till för nära var det ÖB:s mening attredovisa ett förslag till fredsorganisation. Men ÖB fick infe det underlag somarméchefen utlovat. ÖB ansåg dock, till skillnad från arméchefen, att man infekunde vänta med beslut fill 1992 utan föreslog att skulle fatta ettseparat beslut . När vi så fick beskedet om att arméns helaplanering och verksamhet råkat i kaos, var det uppeubart att översyrtcn måsteomfatta hela arméstrukturen och utbildningen. Med tillfredsställelse har jag konstaterat att den nye ÖBoffentligt har förklarat atf def är nödvändigt att avveckla de nuvarartde åttaomoderna infanteribrigaderna och i stället satsa på mer kvalificerade förband.Egentligen är det vad beslöt , mert myndigheterna ogilladedef beslutet, så inget hände. Visserligcrt säger regerirtgsformens förstaparagraf att folkstyrelsen förverkligas genom ett parlamentarisktstyrelseskick, mert fråga är om man inte i praktiken borde tillägga en radsförklaring med innebörden; "såvida inte myndighet anser annorlunda". Jag mirtrts tydligt de mycket hårda attackerrta frånarmélednirtgen mot irtför försvarsbeslut i fråga om såvälbrigader som direktrekrytering och utbildningstider uär det gälldelokalförsvar. Just det Wedért då kritiserades för återfinns med nästanförbluffande likhet sedan några mårtader eller veckor i PM som cirkulerar istaberna. Synd bara att försening och konservatism har lett armén in ien situation av kraftiga obalanser och förvärrad kvalitativ eftersläpning. Jag vill betona att det är ÖB som fått uppdraget atf tafram förslag till en reformerad armé. Jag utgår från att den nye ÖB kommer attpersonligcrt övervaka arbetet, så att han inte försätts i samma förlägenhet somsin företrädare, när denne stod utan förslag därför att mart på nivån underhonom inte lämnade utlovat material. Över huvud taget tror jag det är viktigt för oss somsysslar med olika samhällsområden att fuudera mer över hur riksdagertsirtflytande över beslut skall tillgodoses. De scuaste dagarna har jag haftstort utbyte av att läsa en avhandling om svenska flottan ochpansarfartygsfrågan under mellankrigs-åren. Den är skriven av hans disputation nu . Det är inte utart att mycket av det hanbeskriver känns aktuellt för den som hafttillfälle att se ett antal turer från militära myndigheter och frånräddrtirtgsverket . Det är nödvändigt att stärka riksdagensinsyn och inflytartde i totalförsvarsfrågor, varvid jag inte minst tärtker pådet kommande armébeslutet, I försvarsutskottets betänkande stär en del omdetta. kommer också med förslag om hur det parlamentariskainflytandet skall stärkas. Vad gäller de stridskrafterna görs i propositionertväscrttliga förstärkningar, 600 miljoner avsätts för kvalitativa förbättrirtgarav ubåtsskyddet - det gäller främst hydrofortcr och annart utrustrting - föratt man skall få ut större effekt ur befirttligä eller redart beställda fartyg.Dessa förstärkningar fartns inte med i ÖB:s perspekfivplart 1985 eller iprogrampla-nen 1986, i vilka i stället föreslogs flera ubåtsjakthelikopfrar.Detta senare förslag återfinns nu irtte hos någon, vare sig hos något partieller någon myndighet. Med propositionens förslag bör effekten i ubåtsskyddetkunna öka högst väsentligt, nämligen så att man får ut mesta möjliga effekt urde Crtheter som vi med befintlig personal kan bemanna. Från sida fäster vi stor vikt vid atf antaletubåtar kan utökas från 12 till 14. Def bör ske genom att nya ubåtar levereras,samfidigt som ett par befintliga Sjöormenubåtar livstidsförlängs. I eninterpellationsdebatt för sedan gav jag en del synpurtkter på detta, ivilka försvarsmirtisterrt då instämde, Def är angeläget att antalet ubåtar kart utökas. Visar detsig att den planerade ubåt fördyras, som mycket tyder på, bör man seriöstpröva att i stället bygga ytterligare ett arttal crtheter av denVästergötlandsklass som tillverkas i och , Förmodligenblir det i så fall en "spetsad" versiort av dert ubåtcrt. Kopplingtill erforderligt antal Sjöormen måste medge en relativt srtabb utöknirtg till14 ubåtar, I detta tänkta fall utgår ubåt , Den australiska ordern tillKockums underlätfar detta. Den därpå följande ubåtsserien bör om möjligtirtriktas mot dcrt - efter frartska idéer -mindre typ med oförändrad vapenlastsom på sertare fid har förekommit i dert diskussionen. Generellt gälleratt ubåtssystemet bör utökas därför aft det har stor effekt för attackuppdrag,spaning, dold minering och ubåts-skyddsuppgifter. Den mycket stora fördelen medubåtssystem ligger inte minst i att dessa är utomordentligt svåra attförbekämpa för en angripare. Vad gäller ytfartyg konstaterar jag aft de sexkustkorvetter som vi kommer att ha är allsidigt användbara, tillskillnad från dagens fyra torpedbåtar och tolv robotbåtar, som inte kan nyttjasi ubåtsjaktsuppgifter, I den framtida marinen bör flertalet fartyg varaallsidigt användbara. Det är angeläget att så lårtgt möjligt hållauppe autalet fartyg. Det är inte minst mot den bakgrunden varitpådrivande för att tidigarelägga tankar på ett nytt allsidigt stridsfartyg-enmarin JAS, om man så vill. En del erfarenheter kan hämtas från dartska StandardFlex, vars första exemplar har ett plastskrov från . Fartygetskall kunna skifta uppgift genom att snabbt byta utrustning, nästan som i ettconfainersystem. S. k. sidokölssvävare erbjuder intressanta möjligheter liksomny tekrtik för att minska risken för upptäckt via motståndarens radar. Det nya fartyget bör kunna spela en rad roller. Däremotbör def inte normalt ges lika avancerad ledningskapacitet som kustkorvetterna.Av ekonomiska skäl kan viinte ha många fartyg med vartdera så stor ledningskapacitet att de kan ledahalva flottan. Det vore sannolikt fel avvägning att för den flotta vi serframför oss skaffa fler än sex kustkorvetter, eftersom styckekostnadcrt fördessa är större än den vi räknar med för det kommande s.k. JAS-fartyget.Kostnadsfrågan är viktig om man vill hålla uppe antalet enheter. Jag kan ocksånotera att ÖB inte i något läge föreslog fler kustkorvetter med mindre än attförsvarskostnaderna höjdes ungefär dubbelt så mycket som föreslås ipropositionert. Viär i angelägna om den föreslagna utökningen från ett till fyrabatterier med tung kustrobot. Dessa bör kunna användas i vilket kustområde somhelst - inte minst ter sig som en naturlig grupperingsplats. några ord omluftförsvaret. Ifråga om luftförsvaret innehåller proposifionen enligt kommitténs förslag enutökrting av arméns avancerade luftvärn. Till flygvapnet ges fillskott för attförbättra elektroniska motmedel och jaktbeväpning, det senare genom ökadmedverkan av svensk industri för att minska nuvarartde mycket stora USA-beroende. Bassystem, luftbevakning och stridsledning förbättras. Iplaneringen för tillgodoses folkpartiefs förslag om enutökad ram för JAS, vilket möjliggör att fler kan anskaffas.Beslut om detta fattas 1992. Vill man nyanskaffa flerflygplart, är fler JAS detnaturliga. Fråu sida har vi därför hela fiden varit negativa tilltanken att göra en extrabeställning på mellan 8 och 15 . ÖB harframfört detta förslag på sina högsta ekonomiska nivåer, medan han har avråttfrån det på andra nivåer. Personligen har jag ifrågasatt om det över huvudtaget är möjligt att förmå underleverantörer att återuppta tillverkning avmekaniska enheter och elektrortiska komportcnfer som slutlevererades för fleraår sedan. Att konstruera om för en kort extraserie skulle bli mycketdyrt. Styckepriset för dessa plan kan beräknas till omkring 150 miljoner,vilket är mer än vad betydligt modernare konstruktioner kostarinternationellt. Kostnaderrta för tillverkning, bränsle och underhåll liggerbetydligt över vad JAS kommer att kosta. Dessutom har varje JAS-flygplartstörre fredsbevarande effekt genom att det blir mer allsidigt användbart änViggen är. Redannär ÖB presenterade sin programplan reagerade jag mot det ologiska iatt han i sitt förord för en ytterligare division så starkt trycktepå behovet av incidentberedskap i fred och neutralitet. Behovet av sådan finnsväl i så fall också på artdra nivåer, men varför aktualiserade ÖB då intemöjligheten att - i värttan på JAS - sätta upp en division JA 35 Draken avflygplan som redan finns? Inte på någon ekonomisk rtivå hade ÖB def förslaget.I efferhartd har jag förstått atf ÖB nog kände det svårt att säga politikernaatt för 25-30 miljoner kan man modifiera det antal Draken som motsvararJaktviggar för 2 miljarder. Folkpartietsslutsats var alltså att om man godtog ÖB:s argument om behovet av förstärktinciderttberedskap, borde mart ändå komma till en annan slutsats än ÖB iflygplansvalet. Att modifiera befintliga flygplan så att man kan nyttja flerflygtimmar för varje flygplan är crt metod som fått mycket stark spridningunder senare år, helt enkelt av ekonomiska skäl. , , ,, , , och rader av andra länder görpå detta sätt. Min spontana lekmanrtaslutsafs var att det som andra stater görbör kunna vara möjligt att göra också i . Folkparfiets tanke att sätta upp en ytterligareDrakendivision fanns med i Bertgt försvarspolitiska tal i ibörjart av . Efter detta förklarades dock frårtmyndighetshåll att varje tanke på atf sätta upp en ny divisiort är omöjlig före1991 - just det år då ÖB:s extra Jaktviggendivision kunde bli aktuell. Något gehör från andra för tanken fanns inte under förraåret. Att sätta upp en divisiort innart det firtns personal är naturligtvishelt menirtgslöst.Det skulle bara betyda att mart ökade arttalet vakartser.Irtte en enda rty pilot eller ert enda ny tekniker tillkommer de närmaste årenför att man sätter upp en extra division. Och om redan befintliga divisionerhar nedsatt krigsförmåga till följd av för få tillräckligt utbildade piloter,skall man naturligtvis inte tunna ut dessa divisioners personal ännu mer. ÖBhar förklarat att man utbildar så många piloter och fekrtiker somutbildrtirtgsorgartisationen klarar av. Mot den här bakgrunden övertygades vi i om atttanken på att sätta upp ytterligare en division kan förverkligas tidigast 1991.Men så nära försvarsbeslut bör frågan naturligt hänga samman medplaneringsarbetet inför det beslutet. Det finns ju också ett samband mellarten ny division och antalet JAS-flygplart. Däremot finns det skäl att redan nu modifiera fler J 35till s. k. Johanstandard, innebärande én fördubbling av arttalet robotar påflygplanet och olika andra åtgärder som väsentligt ökar systemets operafivakapacitet. Görs modifierirtgcrt i ett sammanhang, bör den bli billigare perflygplart gcrtom att både underleverantörer och verkstäder får en längre serieutan uppehåll. Förmodligen vore det inte lyckligt om uttaladeatt fler Draken under alla förhållandert skall modifieras, för då skulleirtdustrin ha ett övertag över statens förhandlare. Bara om industrirt ger ettbra bud bör ÖB råda statsmakterrta att göra en utökad modifiering. Så längeflygplanen irtte skrotats finrts ju alltid handlirtgsfrihet. För egen del vill jag gärna säga att det skulle vara fördel att ha fler Draken modifierade. kan då sätta upp en fjärdedivision den dag personalläget medger det. Men även i övrigt skulle fler Drakenge en utökad handlingsfrihet, helt enkelt genom att man med dessa flygplartskulle ha ett antal tusen extra flygfimmar söm kan tas ut på olika sätt. Tyvärrfinns ingen sådan handlingsfrihet i befintliga Attackviggaroch Spaningsviggargenom att varje enskilt flygplan där har ert noga uträknad maximiflygtid som avstruktur- och hållfasthetsskäl infe kan överskridas. Genom ett förnuftigt,utnyttjande av Draken finns flera möjligheter att möta förändrade behov framtill och strax . Majorifetsskrivningen i försvarsutskottefsbetärtkartde ger en sådan handlingsfrihet, vilket vi från folkparfiets sidahälsar med tillfredsställelse. Efter denna genomgång ber jag att påalla-punkter få yrka bifall till försvarsutskottets förslag: 3OLLE () replik; Eftersom berörde moderatasynpunkter vill jag kortfattat bemöta honom. Det är närmast regeringensföreträdare som vi vill debattera med, men jag tror att det är vikfigt attbemöta på dessa punkter. citerade överbefälhavaren, när denne taladeom trendbrott, men underlät att citera överbefälhavarens uttalande om atf denhär överenskommelsen inrtebär fortsatt eftersläpning gentemot omvärlden. Det ärtrots allt hotet mot oss och möjligheterna för en eventuell motståndare som äravgörande för hur vår förmåga skall gestalta sig och byggas upp. ville tydligen framhålla att ett påslag på11 miljarder kronor irtte har rtågOrt betydelse. McrtHans Lindblad vet mycket väl att det är påslagen efter de fasta kostnadernainom totalförsvaret som är avgörande för möjligheterna att tillföra försvaretmodern och ny materiel. De gemensamma planeringsförutsättningarna anser vi skallprövas på nytt. Jag finner det självklart att det är riksdag som skallfastställa de gemensamma plartcringsförufsättningarna efter det att dessa hartagits fram av en expertgrupp. talade om någon form av , Närskall det tas i bruk? När skall def börja flyga? Till slut, : Vilka pengar ger niöverbefälhavaren för modifiering av J 35:or? Ni har inte gett en enda kronatill överbefälhavaren för det ändamålet? 4HANS () replik; ÖB har föreslagit att försvaret skall fåungefär 15 miljarder över den s.k, grurtdnivån. Moderata samlingspartiet harföreslagit 8,7 miljarder, propositionen innebär 6,2 miljarder. Man kan citeraÖB på olika sätt, men skillnaden mellan 8,7 och 6,2 miljarder i detta avseendetycker jag inte motiverar de ord som har förekommit i moderat agitation. Vad gäller frågart om plarterirtgsförutsättrtirtgar förtotalförsvaret och vilka risker skall ta tycker jag att det är rimligtaft detta behartdiäs av försvarskommittért, bland politiker. Det är inte en saksom är lämplig för tjänstemanrtaavvägartden. Kommer man till andra slutsatser,exempelvis till ert fördubbling, så kosfar det många mårtga miljarder framförallt i form av crt utökad oljelagring. Det är rimligen beslut som skall fattasav politiker. Att flytta dessa överväganden från crt försvarskommitté till crttjärtstemartrtaut-redning tycker jag är fel väg. Vad sedart gäller J 35;orna så skulle en modifiering avdem kosta mellart 1,5 och.2 milj. kr. per flygplan, en summa på omkrirtg 25milj. Detta, , är iute ett likviditetsproblem. Om man sätterdenna kostnad i relafiort fill flygvaprtcfs materielanskaffningskostnader, somär 5 miljarder , dvs. 25 miljarder uuder femårsperiodcrt, vilkertomfattar , kart man säga aft def som kan inrymmas i försvarsbeslutetden sista juni kart av samma år.En sådart exakthet har vi inte i planerirtgssysfcmct. Def är alltså irtte ertlikvidifcfsfråga, utan frågan är: Artser man att åtgärden att skaffahandlingsfrihet är viktig jämfört med Är den det på en nivå på 124 miljarder? Är dert irtte det, så ärdet inte sanrtolikt att dert vore det heller på crt något högre nivå. Vi kanrtotera att ÖB över huvud taget irtte aktualiserat detta. Det är rimligt atthart gör ert operativ bedömrtirtg av att ha hartdlingsfrihet, och jag ser medförfröstart fram mot att det görs ert sådart prövning nu när ÖB inte ärblockerad av det dilemma som hart befartrt sig i, då han änrtu försökteövertyga politiker om att de borde skaffa ett antal extra . 5 () replik; Detta resortcmartg påminner om gumman ochhästen: Orkar du det, så orkar du detta. Vi vet att försvaret har en mycketsvår ekonomisk situation. Den som läser tidrtingar finner att man rtu harkortstaferat att av det påslag enligt propositionen som försvaret nu får, medfolkpartiets hjälp, har 2,5 miljarder redan försvurtrtit för att fylla igcrt dehål som fartns tidigare. Stora pengar går alltså åt till detta. Visst är detett problem om man ständigt ger myndigheterna nya uppgifter utan att ge demmera pengar. resonerar dessutom som vanligt bara om denförsta femårsperioden, och det fungerar bra utifrån hans matematik. Det är jufråga om en trappa med årliga påslag, och def är i ett tioårspcrspektiv underden andra femårsperioden som de stora pengarna faller ut. ÖB;s högsta nivårymmer totalt under tioårsperiodert urtgefär lika mycket som vår. 6 HANS () replik; Nej, vad nu har att fatta är ettfemårigt försvarsbeslut. Vi har dessutom synpunkter på planeringert för tidendärefter. Vad gäller Drakarna skallsjälvfallet det operativa värdet av ert hartdlingsfrihet vägas mot alternativaanvärtdrtirtgar av pertgarna. Det är då inte primärt en likviditetsfråga utanert fråga om huruvida ÖB bedömer aft åtgärden i sig är intressant. ÖB harmöjlighet att komma tillbaka med detta redan i programplaneringsomgångert isommar. Jag är gartska förhopprtirtgs-full beträffande det resultat som han dåskall komma fram till. Det som kan föreslås i detta sammanhang är sammahandlirtgsfrihet som skapas i land efter land gcrtom mycket begränsadeinsatser. 7GUNNAR i Gävle-(c); Dert svertska försvarspolifikcrt har varitgartska livligt diskuterad sedan föregående säkerhetspolitiska beslut fattades1982, Vi hade om säkerhetspolitiken urtder en ganska hätsk debatt,som vi dess bättre inte kommer att höra något av . Den turbulens som underen tid förekom mellan socialdemokrater och moderater finrts inte längre,eftersom vi nu går till med ett erthälligt ställningstagartde omsäkerhetspolitiken, vilket grundar sig på en på dcrtna punkt euigförsvarskommitté. Vad gäller den aktuella nedrustningssifuationen vill jagsäga att ett genombrott i frågan om kärrtvapen i förhoppningsvis är påväg, innebärande att ett avtal skulle kunrta ligga inom räckhåll. Ett avtal omcliminering av alla mcdeldisfanskärnvapen från skulle ha stor betydelse.Det vore också ett viktigt psykologiskt steg, eftersom det skulle 2 Riksdagensproiokoll 1986/87:133 leda tillatt operativa system med kärnvapen för första gångert ömsesidigt skulle kurtnadras tillbaka och förstöras. Det är också viktigt för dert svcrtskasäkerhetspolitiken att förhandlirtgarrta kart leda till ett framgårtgsriktslut: Ett av de främsta uttryckcrt för våra sfrävartdcrt motsäkerhet, ökat samarbete och vidgade märtskliga kontakter är den europeiskasäkerhefs-kortfercrtsen. Vår förhoppnirtg-är att konferensen nu skall leda irtpä de verkliga rtcdrustrtingsfrågorna. På det ekortomiska området är detmiljöfrågorna som förenar, och det krävs gemensamma irtsatser för att martskall klara de syrtnerligen internatiortella problem som miljöfrågorna är.Detta kunde vara ett centralt-samarbetsfält, där folk har verkligagemensamma intressert och där mart skulle kurtna knyta mer av mänskligakontakter. Det återstår därvidlag mycket att göra, ävert om vi då och då kartskönja ert och annart förbättring. Även om de rtordiska lärtderna valt olikasäkerhetspolitiska lösningar har vi som gemensamt mål att åstadkomma stabilitetoch avspänning i norra . Vi har konsekvertt sökt följa dcrtnamålsättning, och vi kan kortstatera att detta arbete har varit framgårtgsrikt.Sveriges neutralitetspolitik måste fullföljas med fasthet och konsekverts. Attvi i vår del av på det hela taget varit befriade frårt allvarliga kriserbetyder inte att situationert på våra' breddgrader har varit oförändrad. Det ärtippenbart att det rtordeuropeiska och det nordatlarttiska området har fått ertökad strategisk betydelse. Stormakterrta har på olika sätt visat ett tilltagartdeirttresse för utvecklingen på våra breddgrader. Det förekommer också en ökadmilitär aktivitet och en "starkt markerad teknisk utveckling från bådaalliansernas sida i vårt närområde. måste vara fast beslutet att skyddalandets territorium med alla tillgärtgliga medel och att demonstrera föromvärlden att våra gränser för oss är heliga. Det pågår ert omfattartde marin rustning. Kapprustnirtgerttill havs har också medfört att allt större delar av det fria havet rtuauvärtds av båda blockcrt för övningar och annan militär närvaro. Det harblivit allt svårare att överblicka den militära aktiviteten också i de nordligafarvattnen. De ledande rriilitärmakterna måste'iaktta återhållsamhet i vår delav världert. Ingen skulle tjäna på den spänrtirtgsökrtirtg som den pågåendestyrkeupp-byggnaden i de rtordliga farvattnen kan befaras medföra.ESK-kortfcrcrtscrt bör diskutera vad som kan göras på det området förminskning av risken för militär konfrorttafiort i de europeiska havsområdcua. Ert viktig fråga förde rtordiska länderna är hur vi påpolitisk vägkan bidra till att ytterligare konsolidera och stärka stabiliteteni rtorra . Här har frågart om crt kärnvapenfri zon i som ettförsta steg mot ett kärnvapcrtfritt ert givcrt plats. I centerpartiethoppas vi att diskussionert om Crt sådan zon kart leda till crt fördjupadnordisk dialog i säkerhetspolitiska frågor. På ett område inger utvecklirtgen sedan föregåendetotalförsvarsbeslut stor oro. Dét är beträffande samhällets ökade sårbarhet. Vifår nu skörda effekterria eller "frukterria" av en ccrttralisfisksamhällspolitik. a. avsakrtadcrt av ert kraftfull regionalpolitik, endålig energipolitik, en övertro på centrala beslut och centraliserade systemslår nu igenom. Det gäller sårbarheten eller funktiortssäkerhetcrt på områdertsom el, energi. transporter,livsmedel, data, elektronik, teko och teleförbindelser. Här måste krafttag tillför att vi skall kunna hantera situafioncrt i ert fredskris eller vid enavspärrning. Vad är det då som skiljer de olika partierna åt efter årets försvarsuppgörelse?Först och främst bör man, vilket i den allmänrta debatten inte gjorts,hålla isär olika delar av beslutet. Beträffande säkerhetspolitiken råder stor enighet, vilketvi från hälsar med stor tillfredsställelse. Då det gäller inriktrtirtgert av totalförsvaret delar intecenterrt de rtya importarttaganden som ligger till grurtd för majoritetcrtsställrtirtgstagartden, då de leder till ett onödigt risktagande. På det militära försvarets område finrtS det rtu iriksdagerts försvarsutskott tre alternafiv: Socialdemokraternaoch folkparfiet föreslår 6,2 miljarder över grurtdnivån, Centerpartietföreslår 6,8 miljarder över grundrtivårt, Moderaternaföreslår 8,7 miljarder över grundrtivårt. För de civila delarrta avtotalförsvaret finns det två alternativa förslag fill iförsvarsutskottet: