prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Om manavskaffade regleringert och gjorde det tillåtet för utläuningar att köpa svenskakronobli-gafiortcr skulle det uppstå en press rtedåt rtär det gäller dertsvertska rärttårt. Alla bedömer det som mycket angeläget att få en sådansänkning av rärttenivån till stånd. Många har uttryckt en sådart ambitiort.Inte minst har man gjort det frårt organisafioner som är närståcrtde dertsocialistiska majoriteten i utskottet, framför allt därför att man därigenomskulle stimulera investeringar och tillväxt. Mert det räcker inte med att viljaha en sådanstimulans, utan man måste också vidta åtgärder. Ett slopande avvalutaregleringen är enligt min mening ert sådan åtgärd. I betänkandet föreslås också en ärtdring avsammansättningen av valutastyrelsen. Eftersom de borgerliga partierna anseratt regleringen skall avskaffas blir sammartsättrtirtgert av valutastyrelseumirtdre irttressartt. Vi anser emellertid att det är viktigt att ledamöterna ärrättsligt och ekonomiskt sakkunniga på det område som behandlas, eftersomfrågor av stor betydelse för ertskilda märtrtiskor och företag avgörs avvalutastyrelscu. I dcrt borgerliga reservationen 4 har vi föreslagit attdef skall vara sju ledamöter i valutastyrclsen - lika många vid behandlingen avalla ärenden. Det ger inte utrymme för särskilda fackliga represcrttarttcr. Menvi anser inte heller att valutastyrelsens arbete är en facklig artgelägerthetutau en strikt myndighetsutövning. I betänkandet tas även två motioner upp i vilka def krävsliberalare regler för en nordisk aktiemarknad och bättre villkor föråterbetalning av utlandslårt för företagen. Den senare motionen harfolkpartiet väckt. Önskemålcrt i dessa motiorter blir automatiskt tillgodoseddai och med att yi auser att hela reglerirtgcrt skall avskaffas. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 3, 4, 6, 7 och 8. Fortsatt valutareglering, m.m. 97KJELL A. (); Jag yrkar bifall till reservation 1 om denfortsatta tillämpningen av valutalagstiftningen, till reservation 4 omvalutastyrelsens sammansättrtirtg och reservatiorterrta 6,7 och 8 som gälleruuder förutsättrtirtg av bifall till reservatiort 1.1 reservatiort 6 behartdiäsde artställdas inflytande i företagert, i reservation 7 den gemertsammartordiska aktiemarknadert och i reservation 8 villkoren för utlandslårtcrt. och har redogjort för de motivsom ligger bakom det ställnirtgstagartde som tillsammans medmoderata samlirtgspartiet och har gjort rtär det gäller dessafrågor. Jag kart irtstämma i de argument som de har anfört till stöd för denämnda reservafionerna. Utöver detta skulle jag vilja göra några ytterligarepåpekanden, När en viss avreglerirtg har påbörjats gcrtom de beslut som harfattats kan man konstatera att det har haft bra effekter och att detegentligen skulle firtrtas anlednirtg att skyrtda på avskaffartdet avvalutaregleringen. Vi vill också speciellt trycka på värdet av att vi skullekunna etablera en lägre ränfcrtivå i vårt lartd om vi avskaffadevalutareglcringen. Den räntcrtivå som vi har utgör naturligtvis etthinder för irtvesterirtgar, vilket kanske är det viktigaste argumentet. Men enlägre räntenivå skulle också förbilliga statsskulden och därmed direkt påverkabudgeturtderskottet, Irtte minst när det gäller märtniskors möjlighet att ha enbra bostadsstartdard vet vi, frårt diskussiortcrna om bostadspolitiken, attdirekta räntebidrag och lägre skatteunderlag på grund av underskottsavdragcrtför rärttor osv, betyder ert kostnad för statsverket på bortemot 30 miljarderkronor. Det är därför ett oerhört angeläget mål för den ekonomiska politikenatt få en lägre räntenivå. Vi harunder sagt att det skulle vara värdefullt om man 8 Riksdagensproiokoll 1986/87:132 Fortsatt valutareglering, m. m. avskaffade.valutaregleringen åtminstone mellan de nordiska länderrta. Eftersom jag bornära gränsen till kan jag konstatera att valutareglerirtgen många gångerhar hirtdrat företagslokaliserirtgar - både svenska i och norska iSverige - på grund av att man infe har kunnat få de tillstånd som man harbehövt för att göra irtvesteringår på det ställe där det ur företagsekonomisksynpunkt hade varit riktigt. har def konstaterats aft en sådan partiellförändringav valutaregleringert inte skulle vara möjlig; Därför anser centerpartietatt valutareglerirtgen i sin helhet bör avskaffas. Med detta yrkar jag bifall till de reservationer som jaginledrtirtgsvis rtämnde och som centerrt har ställt sig bakom. 98 BOSÖDERSTEN (s); Pennirtgpolitiken har kommitatt spela en alltmer betydelsefull roll. De två frågor som vi skall debattera ikammaren hänger till en del sammart med frågart om valutaregleringen åena sidan och kassakraven å den andra. Eftersom ärendena har splittrats uppunder två punkter skall jag till att börja med hålla mig enbart tillvalutareglcringen. Vi vet att en kraftfull avreglering har genomförts påkreditmarknaden under ledning av en socialdemokratisk regering och enriksbartksledning. När det gäller valutaregleringen har vi också gått iriktning mot en avreglering. Möjligheterna till återbetalnirtg av uflandslårtcnär mycket liberala . Det finrts också möjligheter att utlandsfinansieradirektirtvesteringar. Det har blivit lättare för svenskar att köpa fastigheterutomlands. Däremot är vi tveksamma till ett frisläppande av framförallt portfölj investeringar. Skälet härför är i och för sig enkelt ochvälkänt. Vi vet att svenska företag är mycket likvida. Vi vet också attsvenska hushåll urtder sertare år har byggt upp.stora förmögertheter. Motdertrta bakgrurtd står det gartska klart att helt fria portföljirtvesteringarskulle kunna leda till stora kapitalflöden av spekulafiv natur, I och för sighar vi en stark valutareserv, meu ett spekulativt och kanske omotiveratutflöde av kapital skulle suabbt kunna uppgå till mycket stora belopp. En av desaker som vi har lärt oss av utvecklirtgen på det internatiortellavalutaområdet sedart 1973, då vi har fått rörliga kurser, är att vi har haftoerhört stora svärtgrtirtgar i valutakurserrta. Dessa svärtgrtirtgar har varitmycket drastiska och kart egcrttligcrt irtte förklaras av vare sig någon typ avköpkraftsparitetsteori - när män talar om olika inflatiortstakter som.förklarirtg - eller av reala urtderliggartde faktorer. De här svärtgningarnämåste förklaras med olika härtdelser på tillgångsmark-rtadert. Man kan kanskelitet kort och brutalt säga att de förklaras av spekulation. Detta har blivitett ins|ag i "det moderrta irtternatiortella finansiella systemet som äroerhört betydelsefullt. vet vi att den svenska kronärt är en mycketliten valuta. Att ha möjligheter till eu viss kontroll av justportföljinvesterirtgar artser vi vara bra. Det är därför som vi fortfarandevill att de skall regleras. Det är litet egendomligt att representartter förborgcrlighetcrt, kartske i första hartd , verkar helt bortsefrån verkligheten och försöker få det till att borttagandet av valutareglerirtgenskulle vara någontirtg harmlöst. Man menar att i de länder som har försökt sigpå detta skulle det praktiskt taget inte ha blivit några rtegativakonsekvenser. Om man för dert typcrt av resonemang, tror jag att mart defirtifivt låtersitt tänkartde styras av ideologiska skygglappar och helt ertkelt inte ärsärskilt villig att ta reda på hur verkligheten i själva verket ser ut. Medtanke på att eftermiddagen redan är lårtgt framskridert, skall jag inteargumentera mer för bibehållandet av reglerirtgen av portföljinvesterirtgarutan nöjer mig med, herr talman, att fill slut yrka bifall till utskottetshemställan på samfliga punkter. 99 (); argumentatiort blev litet knapphärtdig, mert hart kanskehar litet bråttom ner fill sydligare nejder. Detvar kommerttar till det resonemang som både och jag förde omatt balansera valutaströmmarna, så att de går i båda riktnirtgarna i sambandmed avvecklingert. Vi har i öppnat för direktinvesterirtgar utomlands.Det har väckt vissa protester. Från en del håll har man sagt att det har letttill ett utflöde och att det skapats arbetstillfällen utomlands men irtte iSverige. Sådana fördomar verkar nu i stort sett vara urtdanröjda. riktasirtte samma invändrtirtgar som . Manmåste ändå komma ihåg att det redan fidigare var möjligt för utlännirtgar attinvestera i . Att det ändå är en sådan kraftig obalans på detta områdemåste bero på att investeringsklimatet i är mycket sämre . Det kanfinnas anledrting för att fundera över vad det kart bero på. Detartdra vi diskuterar är aktier. Det har redan fidigare öppnatsmöjligheter för utlännirtgar att köpa svenska aktier. Det har gett möjlighetertill en kapitalimport som har underlättat våra bekymmer med att fiuansierasparandeunderskottet i . har vi hamnat i ett läge där det förefallersom om utvecklingert håller på att vända så, att det blir en återimport avsvenska akfier och därmed ett utflöde av det kapital som vi har importerat. Enorsak fill detta är en anrtan felaktig åtgärd av den socialdemokrafiskaregerirtgen, nämligen att man först inför och sedan höjer omsättningsskatten påaktier. Särskilt graverande är att man irtte, i detta sammanhang har undantagitutländska köpare. Det leder direkt till att intresset för den svenska marknadenminskar. Närdet gäller akfierrta ställs kravet på reciprocitet, alltså att det skall varaliknande förhållanden för båda parter vid en grärts. Det kravet kommer vi irtteatt kunna motstå. Ändå tvekar man frårt svertskt håll, trots ett löfte som gavsför sedart, att lyfta på förbudet för svenskar att köpa aktierutomlands. Jagskulle vilja fråga ; Hur ser på detta? Tycker BoSöderstcrt att det vore bra med det som riksbartkcrt utfäst sig och ävertregeringen instämt i, att man skapar möjligheter för svenskar att köpa akfierutomlands? Är det det förhållartdet att mart på artrtat sätt trasslat fill, såatt det nu sker en återimport av svenska aktier ufifrån och därmed ettfelaktigt utflöde, som gör att man nu tvekar inför detta? I så fall är det ettbevis för att man inte skall företa saker i olika lägen, utan att man skallfatta samtliga beslut på en gårtg, ägnar sigmest åt att argumentera mot frisläppande av Fortsatt valuta-reglering, m.m. portföljirtvesteringar.Jag skulle vilja be att förklara vad det inrtebär för risker förSverige, om vi då arttas sköta vår ekonomi så illa att det uppstår farhågor förden svenska kronan. Då kan vi å ena sidan ge rätt för utlänningar att innehasvenska statsobligationer. Då kan de sälja av dem. Det blir en press på kronansom vi måste möta med räntehöjning. Under nuvarande förhållanden inträffarprecis samma sak. De som vi förmått att placera i statsobligationer, dvs.svenska företag som har lånat pengar utomlands, kommer att sälja sinaobligatiortcr och betala tillbaka sirta lån. På vad sätt är det ena meraspekulativt än det andra? För mig är reaktionen precis densamma, med denskillnaden att om vi öppnar för fler. aft köpa svenska statsobligationer,skulle priset kunna sänkas och räntan kunna falla. Det pågår en utveckling ute i där man snabbt tarbort den här typen av hinder för fria kapitalrörelser. Vårt grannland ,som vi kanske inte alltid har tänkt på som det mest öppna landet i olikasammanhang, ligger här långt före oss och håller på att ta bort gränshinder.Vad ärdetsomgöratt just bland västeuropeiska länder skall fortsätta attklänga sig fast vid de förlegade tankarna att man kan avskärma sig, leva enegen tillvaro och skapa så mycket bättre förhållanden för sig själv? Det kommeratt ställas krav på oss . Det är lika bra att vi inser dettaoch rättar oss efter det. Kommer vi på eftefkälken, får vi problem med attförsöka hinna i kapp sedan. : talar om att det har varit såstora svängningar i valutarörelserna i sambartd med portföljinvesteringar. Jag för frågan över till vår egen valutapolitik. Varför inte se till att vi skaparen fastare förankring för kronärt gcrtom ert artkrtytrting av vår valuta till det europeiska monetära samarbetet? Valutarclatiorterna där är betydligt fasta re och stabilare än vad de är rtär mart, som vi gör, i överdrivert grad knyter valutan till dollar. ' 100ANNE (): Bo Söderstcrt uppehöll sig eu stund vid deliberaliseringar som gjorts i valutaregleringar, dock utan att vara påfallandeentusiastisk. Han var mera ivrig atf plädera för att bevara de reglerirtgskravsom gäller för portföljirtvesterirtgar. Skälet till detta var ertligt honom attvi annars riskerar spekulation. vet mycket väl att ett slopande avvalutaregleringen självfallet skulle ställa vissa krav på eu komplefterartdeekortomisk politik för att få ekortomin i balans. Jag undrar om det kan bero päatt socialdemokraterna inte riktigt tilltror sig att kuuna genomföra en sådannödvärtdig kompletterande ekonomisk politik och att de därför inte vill ta bortförbudet mot portföljinvesteringar. Jäg skulle vilja fråga hur tror att det ipraktiken i längden går att upprätthälla ett förbud mot portföljplaceringar ochinte några andra förbud. All erfarenhet visar att def vid den typen avregleringar så smårtingom uppkommer läckage och behov av kontrollinslag. Martmåste för att kontrollera att det aktuella förbudet följs kontrollera, och manmåste täcka de kryphål som uppträder etc. Erfarenheter av valutaregleringenstillämpning har ganska uppenbart visat att mångaförbudsregler just tillkommit som ett slags uppföljning som då har bedömts nödvändignär det gäller det grundläggande förbudet mot portföljinvesteringar. Jag troratt det är en riktig artalys och att så kommer att ske även . Jag skulle också gärrta vilja fa upp ert artnart aspekt.Dcrt inlåsning av pengar i som valutaregleringen innebär har bl. a.haft till effekt att de svenska företagen har haft en hög likviditet, som dedelvis har använt till att köpa upp varandra. Därigenom har man, kartskeomedvetet, mcrt ärtdå i praktikert genom regleringarnas upprätthållande,premierat eller stimulerat en maktkoncerttratiort som jag bedömer som gartskaolycklig och som jag trodde att ävert socialdemokraterna ogillade; Jag undrar om Bo Södcrsteu har rtågort kommerttar tilldert typen av utveckling, där man skulle kunna få några motverkande effekterför att minska maktkoncenfrationert om man gjorde det möjligt för företagen attplacera likviditeten på de ställen där de artser att det är mest lörtsamt? Fortsatt valutareglering, m. m. 101BO (); talar en del omdirektinvesteringar. Men på det området har vi ändå genomfört liberaliseringar.Om det är så att vi infe får hit så mycket utländska direktinvesteringar ochhar en positiv balans på den sidan, tror jag att det framför allt har att göramed reala faktorer. Det har aft göra med att vi i förhållande till vår storlekhar ovanligt många -multinationella företag. klagar sedan litet över att vi får bekymmeri och med att vi tydligert utsätts för ett slags återimport av aktier. Det ärett exempel på de problem som kart uppstå. Det är gartska självklart atf martkan få störnings-momcrtt av dcrt typcrt, om man har frihet till kapitalrörelserav det slaget. Han tar vidare upp omsättningsskatten på aktier som ettbesvärande moment. Def har i och för sig egentligert ingenting att göra med devalutaregleringar vi här diskuterar. Vi har helt enkelt en mer avanceradkapitalbeskattning, beroende på atf vi har en annart syn på fördelningspolitikenän vad de flesta andra västeuropeiska länder har - och exempelvis även , fördert delert. Grundproblemet är däremot, och där skiljer sig vårauppfattningar, att de borgerliga representanterna ser den internafionellakredit- och kapitalmark-rtadert som rtågot harmlöst som aldrig skulle kunnautgöra ett självständigt sförrtirtgselemcrtf. Jag däremot, och vi somföreträder majoritetssidart, ser saker och fing på ett helt annat sätt. Vi vetatt de internationella kredit- och valutamarknaderna spelar en oerhört stor ochsjälvständig roll i dagens internationella ekonomi. Vi kan få markantastörningsfaktorer som utgår just därifrån. Vi vet att exempelvis sådana fenomensom overshoofing, en överdriven reaktion när det gäller växelkurserna, harförekommit och förekommer i stor och betydande utsträckning. Det är klart attom vi skulle tillåta portföljinvesteringar skulle vi få in ett störningsmomentsom kunde vara mycket svårt för oss att bemästra. Det är det som är självagrundargumentet till varför vi vill ha en viss korttroll avporfföljinvesteringarna. Låt mig ta ett exempel på detta, kanske främst riktat fillAnne , som jag tycker har en litet egendomlig apologetisk syn på dethela. Se exempelvis vad som hände med den crtgelska ekortomin när man 1979avskaffade Fortsattvalutareglering, rn. Förstfick man en stor inströmning av utländska valutor, något som kanske kortsiktigtkunde förefalla vara posifivt ur den engelska ekonomins synpunkt. Den dåvarandeengelska riksbanksledningen hade samfidigt som princip att irtte försöka styraväxelkurserrta. Vadledde då dertrta inströmning av valutor och kapital till? Jo, den ledde fill enmycket kraftig appreciering av det Crtgelska purtdet. Inom loppet av apprecierades det med , Vad gav det i sin tur upphov till?Jo, det fick de mest förödande effekter på den crtgelska konkurrenskraftert,dcrt kortkurrensutsatta sektorn och industrier i städer som t. ex. Manchesteroch . Det fick också oerhörda konsekvertser på arbetslösheten, sompraktiskt taget steg från 1 miljon till 3 miljoner inom loppet av ett och etthalvt år. Detta berodde mycket på just avregleringen av valutamarknadcrt. Attmot den bakgrunden påstå att det skulle vara oproblematiskt eller harmlöst äratt helt enkelt bortse både från teorirt och, framför allt, från verkligheten. talar sig här sedan varm för def europeiska monetära systemet. Hanmenar att det skulle vara bra, om vi ankrtöt till krortan och ginge med där.Lars representerar då en förbluffartde verklighets-främmartde och naivsyn. Vad skulle då egeutligert ha härtt med dert svenska konkurrenskraftenunder det senaste året-eller låt oss säga ? Vi skulle hafått en mycket kraffig försvagning av den svenska konkurrenskraften om vi hadeblivit ett valufapolitiskt lydrike till och följt med iapprecieringert av dert västtyska marken. Jag tror att arbetslösheten i vårtland då skulle ha blivit dubbelt så hög som den är . Jag ger verkligenirtte mycket för detta litet halvflummiga sätt att försöka ankrtyta tillsådarta här vackra normer, som tycks tro på. AnneWibble hade sedan ett resonemang om att man inte skulle kunna kontrolleravalutareglcringen och aft det förekommer läckage etc. Det är klart att detförekommer vissa läckage och att man inte kan ha crt hurtdraprocentig kontroll.Å andra sidart kart mart trots allt inte komma ifrån att den har fungerat ochatt vi har haft det hela under ganska god kontroll. Jagförnekar dock irtte att det kan vara möjligt atf gå vidare på detta område. Detär också möjligt att vi skulle kunrta få ert litet friare syn på exempelvisförvärv av utländska aktier och utlänningars förvärv av svenska aktier. Mankan delvis se aktier som ett slags mellanting mellan en ren portföljplaceringoch ert direktirtvesterirtg. Det är frågor som vi i så fall får fundera på ochåterkomma till i sinom tid. 102 (); anklagar och mig för att ha en lättsinnig,närmast halvflummig, attityd till den internatiortella kapitalmarknaden. Jagfår väl kvittera den artigheten med att säga att verkar vara räddför och närmast förskräckt inför vilka konsekvertser det skulle kunna bli. Jagfrågar mig vad orsaken till detta kan vara. Jo, det är förmodligen att hanförstår, att om den politik hans parti och hans regering företräder skulle prövas mötde internationella strömrtirtgarna, skulle den irtte befinnas vara särskiltslagkraftig, tog upp det faktum att def nu sker en återimport avaktier och sade att det var ett bevis för att det kurtdc härtda otäcka saker. Jaggav emellerfid en förklaring till varför det är som det är. En viktigförklaring är att vi avsiktligt fördyrar handeln med aktier, vilket gör att detinte bhr så intressant längre. På andra aktiebörser går man motsatt väg och tarbort den här typen av fördyringar: Det är t. ex, innebördert av den storaförärtdrirtg söm har skett på aktiemarkrtaden i , Vi kommer emellertidinte ifrån att erfarenhetert frårt aktiemarkrtadcrt belyser svårigheterna attbit för bit avskaffa regleringarrta, Anledrtirtgen till. att vi lät utlänningarköpa svenska aktier - vi öppnade möjligheter för detta, men inte för motsatsen- var att man här såg ett sätt att ta in kapital i landet men genom regleringarförhindra att det gick pengar motsatt väg. När detta väl.har skett till en tidoch mart försämrar villkorcrt för utlänningars aktieägande i ,då blir resultatet det som man ville förhirtdra med sitt förbud, rtämligert atfdet återigen flyter ut pengar. Dettatycker jag är ett mycket gott tecken på att det riktiga är att avskaffavalutaregleringen i ett slag. BoSödersten menade att jag har talat för att vi skulle gå med i EMS. Nej, det harjag irtte gjort. Däremot säger jag att vi skall artknyta den svenska kronantill EMS-valutorna. Det ger nämligen en fastare riktpunkt än vår nuvarartdevalutakorg. Vadskulle ha hänt med konkurrcrtskraftcrt? Jo, det kan jagtala om; Vi hade inte via den smygdevalvering som har skett skapat ett extrautrymme i framför allt exportindustrin och på det viset fått en störrelöneglidning än vi haft på mycket länge i . Vi hadefått hjälp att därnpa kostnadsstegringen. Vi hade dessutom, gertom dert hårdagrartskning vår politik utsätts för, tvingats föra en mera moderat ekonomiskpolitik, som ytterligare skulle ha begränsat pris- och kostnadsstegringen ivårt land. Skillnaden mellan och mig är att vilj undvikaatt utsätta sin ekonomiska polifik, som också råkar vara , förjämförelser med omvärldens, medan jag för min del tror att det skulle varartyttigt för oss i att på det viset få klart för oss vad man kan göraoch vad man infe klarar att göra på det ekortomisk-politiska området. Fortsattvalutareglering, m. m. 103 (); höll med om att det kan bli läckage. Det var trevligt att höra, för det är alldeles uppenbart att detta är ett korrektåtergivet faktum. Jag tror att detta kan-vara allvarligare än vad föreföll att anse. Om man har ert reglerirtg som gäller bara vissa delar blirdet lätt så att man för att upprätthålla denna delreglering måste tillgripa rtya kontroller och nya förbud. Talesättet om att förbud föder förbud är inte helt utan sanning. BoSödersten vet mycket väl, föreställer jag mig, att avvalutaflödena filt och från är oreglerade. Den absolut största delengäller betalning för handel med varor och tjänster. argumentationkan man frestas att dra slutsatsen att han helst skulle vilja reglera helakakan, alltså även allt det andra, som inte är portföljinvesteringar. Det trorjag skulle vara en utomordenfligt skadlig politik för svertsk ekortomi. tog inte upp aspekten om den ökademaktkoncentration som inlåsningen av kapital i innebär. Det var litetsynd. Jag tror nämligen att detta är en aspekt som förtjänar att uppmärksammasi sammanhanget. Avslutningsvis, herr talman, skulle jag vilja säga att jagtror att valuta-regleringen, trots socialdemokraternas och mycketlivliga och erttusiastiska försvar för denna, kommer att försvinna..Det kommersäkert att visa sig vara mycket bra för svensk ekortomisk utvecklirtg. Överläggrtingen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid ett senarearbetsplenum.) 16 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1986/87:28 om ändrade kassakrav(prop. 1986/87:143 delvis och 1986/87:12 delvis). 104LARS (): I propositionen om ny riksbartkslag, vilken iövrigt bygger på den breda uppgörelse som träffades i statsskuldspolitiskakommittén, har regeringert smugit med crt ärtdring av reglerrta om kassakravsom öppnar möjligheter för en återgång till reglering och selekfiv styrning avkredifmark-naden. Förslaget är hämtat frårt kreditpolitiska utredningensbetänkande, som kom . Där skilde man mellan marknadskonformastyrmedel och regleringar. Bland medlert i dert kreditpolitiska lagstiftrtingenansågs endast kassakraven ha gcrterell karaktär. Utredrtirtgert föreslog därföratt riksbart-ken under normala förhållandert-borde artvärtda sig av endastkassakrav vid sidan av traditionell diskontopolitik och öppnamarknadsoperationer.