prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — Den ärganska ny, och jag har ännu inte tagit del av den. Jag har emellertid hört attGävleborgs län inte ligger i toppen utan ganska långt ner på skalan när detgäller generella insatser för folkbiblioteksverksamheten. Det finns anledningatt göra många reservationer till inlägg. Man bör läsastatistik på ett litet mera analyserande sätt än gör och intekasta ur sig sådana här påståenden i kammaren. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 146ING-MARIE () replik: Till vill jag säga att jagmycket noga har läst både den mofion /83 där namn stårförst och den mofion /84 där namn står först. Jagciterade alltså ur den senare motionen, där det sägs: Den enskildes betalningför att delta i kulturlivet måste vara kulturlivets viktigastefinansieringskälla. Så långt det är möjligt bör kulturlivet göras oberoende avoffentligt stöd och mer beroende av sin publik. Kulturverksamhetens bidrag börminskas. Beträffande vill jag säga att detär förvånande att 30 000 ungdomar ser en utställning som enligt förfärlig. År detta något av nya kulturmål? Henneskommentar till utställningen var belysande. Jag har tagit upp dels sponsring av kulturaktiviteter,dels något av det som har solkat kulturlivet . Jag gavnågra exempel, och jag kunde ha nämnt flera om jag hade haft tid. Generelltfinns det ett uttryck för krämarmentalifet i synen på delar av kulturlivet isamhället , och det är viktigt att vi kulturpolitiker inser det ochmotarbetar det. Till vill jag säga att det är riktigtatt anslagen till kultursektorn 1981-1982 minskade rejält, i fast penningvärde.Det är enda gången det har hänt, och var . Åretdärefter förekom en viss justering, det skall ärligt erkännas, säger vidare att kulturinstitutionerna ärtvingade att laborera med alla möjliga lösningar. Jag tycker inte att de ärdet. Men man skulle kanske se om det finns ett intresse av att stödja kulturen.Tillskapandet av kulturfonder skulle vara en möjlighet att stödja på ett merseriöst sätt och med större inflytande och integritet för kulturlivet. Att och jag har ett något skevtsamboförhållande när det gäller motiveringarna kan jag instämma i. Däremottycker jag att detta strategiskt är mycket politiskt intressant, och det stårvi för från socialdemokraterna, anser att jag drar långtgående slutsatser pådåligt underlag. Jag har faktiskt ett ganska bra underlag, Centerparfietprotesterade med hänsyn till den faktiska skattekraften i kommunerna, men vikunde vederlägga påståendena, vilket jag också har redogjort för. Det har mannu också kunnat verifiera i författarutredningen. 147 () replik; tog upp något ganskaintressant när hon, apropå att jag konstaterade att 30 000 hade varit påNationalmuseum, ställde frågan om det var en ny kulturpolifik från moderaterna.Nej, det är en gammal kulturpolitik. har vi hävdat att det är bättreatt ungdomar läser serier och Mitt Livs Novell än att de icke läser något alls,och det står jag fast vid. Jag vore tacksam om vice ordföranden ville svara på om honhar sett utställningen, tyckte jag själv var dålig, menjag fick mig en tankeställare när jag en vanlig vardagsförmiddag på museet varomgiven av massor av jeansklädda ungdomar , Även på kulturområdetkan ändamålet ibland helga medlen, tänkte jag, I alla händelser vet jag att detgör det på både musikens och litteraturens område. Sedan säger att vi skall motarbetakrämarmentalite-ten. Jag är inte så säker på att vi över huvud taget skallmotarbeta någonting som vill främja en mångfald i kulturlivet i vårt land. Jagär ingen vän av krämare, och det vet mycket väl. Men jag blirrädd för ord som "motarbeta", eftersom det enbart tyder på en sak -besserwissermentalitet. Det är precis vad vi moderater har vänt oss mot. Detär några få som vet vad som är bra på kulturens område och de skall bestämma -helst skall de sitta i kulturutskott, och allra helst i kulturrådet.Jag tror inte på det. Jag tror på mångfald, öppenhet och variation. Sedan fårvi väl ta litet krämarmentalitet om det gynnar kulturen. Det sägs att det inte är någontingvärt att 30 000 ungdomar går på , Det är ingen nykulturpolitik. Det är en gammal och ganska beprövad metod att släppa framungdomar - börjar de med det dåliga, så lär de sig sedan att älska det som ärbra. 148KARL () replik: När jag sade att vice ordföranden droglångtgående konsekvenser av ett dåligt underlag gällde det frågan om hur manskulle fördela de statliga pengarna ut till de regionala enheterna och regionerna,I Allmän kulturverksamhet m. m. endiskussion yrkade vi på att det skulle vara ett generelltbidrag med skatteutjämningseffekt. sade då att vi ville byggain det i skatteutjämningen som sådan, men det var inte alls meningen. säger hon att vi genom utredningen som utskottetsmajoritet begär riskerar att det skall gå mera pengar till de stora centralainstitutionerna, och förmodligen de som ligger i storstäderna. Var i utskottetsskrivning finns det möjlighet att läsa ut detta? Vi säger att det är bra har byggt ut och innevarande treårsperiod bygger ut stödet till de småinstitufionerna och att man bör fortsätta i den riktningen. När det sedan gäller intresse lokalt för attutveckla kulturverksamhet vill jag framhålla att den utredning som kulturrådettidigare har gjort hade många brister. Där togs ingen hänsyn till kommunernasstorlek eller till skatteunderlaget. Över huvud taget gjordes en generell ochgrov bedömning. Det anfördes att de centerstyrda kommunerna hade en vissinriktning, men det var inte centerstyrda kommuner. var i de flestafall ett av de partier som ingick i majoriteten, men hade inte egenmajoritet. har det lagts fram resultat från en utredning utanförkulturrådet, som hänvisar fill statisfik när det gäller anslag i kommunernatill bokinköp till folkbiblioteken. Jag har inte sett den utredningen - det ärtydligen någon privat verksamhet. Vi har rekvirerat den men ännu inte fått denoch jag kan alltså inte göra någon analys. Men Författarförbundets ordförandesade vid en träff med oss att var ett av de län som låg sämstfill - och det är minsann inte något centerstyrt län i sin helhet, eller hurIng-Marie ? Det kan bU det, men ännu är det inte så. Jag vill påpeka att det finns anledning att analyserastatistiken och försöka se vad som döljer sig bakom siffrorna. Det är ju inte barafråga om att köpa in ett visst antal böcker. Det gäller också hur man förmedlarkunskap om böckerna, hur de läses och mycket annat. Jag är dock villig atterkänna att vi självfallet skall föra en diskussion om huruvida det kan finnasunderlag för en förändring till det bättre i de kommuner där harinflytande. Men jag vill än en gång säga: Vi har, såvitt jag vet, förnärvarande inte egen majoritet i en enda kommun i landet. 149JAN-ERIK () replik: Jag vill säga några ord om kulturfonder ochsponsring. Skälet fill att jäg inte tror på idén om kulturfonder är mycketenkelt. Jag tror nämligen inte att företagen är intresserade. Den naturligainstinkten hos ett företag som vill satsa på kultur är att vilja skapa någotslags relation till kulturinstitutionen i fråga. Jag uppfattar det sompositivt. Vi var med kulturutskottet på Nafionalmuseum,där ett företag hade sponsrat en utställning och gjort ett mycket trevligtarrangemang. Sådant skapar ett slags kontakt med institutionen, som jag tyckerär värdefull. Den får inte ett företag som ger till en mer anonym fond. Jagskulle vara mycket glad om jag hade fel, om svenska företag stod i kö för attsatsa pengar tUl något slags statlig kulturfond, ur vilken anslag kunde sökas.Det vore en dröm! Vi skall stimulera en sponsring som är villkorslös,framför allt en som inte ställer krav när det gäller att få påverkautställningars eller konserters budskap och innehåll. Jagvill också säga: Jag tycker att det är önskvärt att använda kvalitetsbegreppetsom utgångspunkt. Man skall verka för det som är kvalitetspräglat. Det betyderatt man under inga förhållanden skall sfimulera sådant som man anser varapräglat av dålig kvalitet, I den urvalsprocessen tror jag att jag står varandra ganska nära. För mig är det en samvetssak att intemedverka till att ge stöd fill något som jag menar inte håller måttetkvalitativt. Det är så mycket i samhället som utmärks av dålig kvalitet - detär därför vi skall försöka stödja det spm är kvalitetspräglat, med de former avstöd vi har från staten. Anf.150 (vpk) replik: Herr talman! Det gläder mig attIng-Marie tyckte att det exempel jag nämnde, nämligen musikalen iLjungby, var en bra och värdefull kultursatsning. Den var värdefull. Denmobiliserade 160 ungdomar, som annars brukar samlas runt en kiosk med mycketbråk och slagsmål, till en kreativ, skapande verksamhet. Det har omvandlat 160ungdomar från passiva kulturkonsumenter fill akfiva kulturskapare av en kultursom hör samman med deras liv, av en kultur som talar om deras problem och somutgår från den plats där de lever. Därför var det värdefullt. Men de har intefått stöd från . Där fick de nej. vill de fortsätta, och utöverdem finns det ytterligare 150 ungdomar som står i kö för att delta i dennaprocess. Frågan är om vi skaU hjälpa dem. Vifrån vpk anser att varje krona som går till sådana här satsningar gerflerfaldigt mer valuta för pengarna än varje form av satsning på deninstitutionaliserade kulturen. Vi anser att dessa ungdomar är värda all denhjälp de kan få. Jag hoppas att delar min uppfattning så attvi kan förena våra krafter för att ge den här sortens kultur det stöd denbehöver. 151 () replik: inledde sitt anförande , när hon talade om dekulturpolitiska målen, med att poängtera att hon självfallet ansåg det varaviktigt att motverka kommersialismens negafiva verkningar och att man inteskulle låta vissa personer göra pengar på människors sämsta egenskaper. I sinreplik säger hon nu att det skulle vara en besserwisseratfityd, att man inteskall motarbeta någonting utan att allfing är bra. Viär eniga om att det är bra att 30 000 ungdomar kommer fill , menjag tycker att det hade varit mycket bättre om de hade fått se någotupplyftande, intressant och bra när de väl kom dit. Om jag jämför dettauttalande från med uttalande, instämmer jaghellre i vad säger, nämligen att vad samhället skall stödjaär kvaUtet och att det är detta vi skall diskutera i riksdag. NärIngrid säger att vi inte skall motarbeta någonting - hon tyckte självatt det var en förfärlig utstäUning på - då saknar jag enpolifisk strategi. Det finns faktiskt ingen viljeinriktning i ett sådantuttalande. Jagvet inte om det blir tillfälle till någon ytterligare replik, men det hadevarit intressant att få höra syn på ,Jag är ledsen om jag ställer frågan . Allmän kulturverksamhet m. m. Till vill jag säga att det bakom förslaget tillöversyn ligger motioner där det begärs ökade resurser till , Göteborgoch , Det var inför detta jag studsade. Det som ni skrivit ihop er omuttrycker inte detta, men mofionerna bakom ppängterar de stora institutionerna.Förslaget om att inbaka kulturverksamhetsstöd i ett generellt bidrag medskatteutjämningskaraktär skulle kunna medföra att institutionerna riskerade attförlora den säkra utveckling de har haft, sade också att underlaget var dåligt och attutredningarna inte hade gjort någon skillnad på kommuner. Det är faktiskt fel.Vi delade in kommunerna i fem olika kategorier efter storlek och gjorde mycketnoggranna analyser. Vi järrtförde också skattekraften mellan dessa kommuner.Dessa undersökningar var således ganska ingående. Till vill jag säga att det ärmycket glädjande att höra om så positiva exempel som visar på kraften ikulturen. Jag tror att dessa ungdomar i sin verksamhet ändå hadestudiecirkelstöd och kulturverksamhetsbidrag och att samhället på det sättethar hjälpt dem i det arbetet. Tredje vice talmannen anmälde attIngrid , , och att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligarerepliker. 152 (): Utskottets ordförande har tidigare redovisatde principiella ståndpunkter i fråga om anslagen till allmän kulturverksamhetsom vi moderater företräder och som kommit fill uttryck dels i kulturutskottetsbetänkande, dels i reservafionerna. Därutöver är det, tycker jag, angeläget atthelt kort motivera ytterligare några av våra ställningstaganden, i ett fall därde borgerliga partierna tillsammans med vpk bildar majoritet, och på någrapunkter där vi moderater ensamma eller tillsammans med och centernanfört reservationer. 'i föreslås i betänkandet efter fyra motioner frånrepresentanter för fyra partier i olika kombinafioner få ytterligare 200 000kr. genom en omfördelning inom anslagsposten Till regeringens disposition. Iföreliggande betänkande redovisas utförligt förhistorien. Utskottet ville redanförra året - i avvaktan på ett kommande förslag från arkivutredningen - beviljade medel som behövdes för att Immigrantinsfitutet ekonomiskt skulle hålla näsanöver vattenytan. Verksamheten, som byggts upp under , är värdefull för isynnerhet de mindre invandrargrupperna och för invandrarforskningen. Institutetdrivs som ideell organisation och kostar säkert inte mer än vad samma utbud ochmöjligheter skulle göra inom den offentliga sektorn. Här är det fråga ominstitutets överlevnad. Betänkandet upptar, vidare ett anslag av 2 milj. kr. förutveckling av kulturverksamhet på arbetsplatserna. Anslaget, som beviljasför tredje året, har sitt ursprung i en utredning av , ochavsikten är explicit att de fackliga organisationerna skall ha huvudansvaretför verksamheten. Det är dock, som påpekade, inte deyrkesverksamma som är de eftersatta i kulturellt hänseende. Det är barn,handikappade utanför arbetslivet, hemarbetande, sjuka, människor påinstitutioner, pen- som har svårt att få kontakt med kulturutbudet. Ofta har de här gruppernaockså sämre underbyggnad vad gäller skolutbildning och redan etableradekulturkontakter. Vi moderater ser naturligtvis gärna - och är också bereddaatt medverka till - att arbetsplatskultur utvecklas, har t, ex,världens största konstföreningsrörelse med nära 1 600 konstföreningar bara påarbetsplatserna. Musikensembler och körer bildas genom samverkan medstudieförbund och andra organisationer eller genom enskilda initiativ,kulturombud förmedlar teaterbiljetter, etc. Men kulturen bör inte bli enfacklig fråga. Jag yrkar bifall till reservation 11. Jag yrkar också bifall till reservation 13, där viförordar en besparing med 2 milj, kr, på anslaget Till dispositionför kulturella ändamål, dvs, en tredjedel av anslaget. Resterande 3 milj, kr,bör vara tillräckligt för ej specificerade kulturändamål. Vi har i motioner från moderata samlingsparfiet fört framönskemål som inte tillgodosetts i propositionen och som inte heller vunnitgehör hos utskottets majoritet. En ung bildkonstnär som vill etablera sig har storasvårigheter att övervinna innan han gjort sitt namn känt och hittat köpare ochutställare. Vad beträffar utställningsersättning generellt - en fråga somstötts och blötts ett fiotal år - delar vi den uppfattning som statsrådetGöransson uttrycker i propositionen, men vi har velat ge unga konstnärer somstår i begrepp att anordna sin första separatutställning möjlighet att sökasfipendium till dess finansiering. För detta ändamål ville vi räkna uppanslaget Bidrag tiU konstnärer med blygsamma 1 milj, kr. Jag yrkar bifall fillreservation 25. Enligt förordningen om inkomstgarantier för konstnärerbeviljas sådana för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelseför svenskt kulturliv. Beslut om inkomstgaranfi fattas av regeringen eftergemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för författarfond.En stor andel garantiinnehavare utnyttjar aldrig sin garanti, eftersom derasinkomst överstiger den stipulerade gränsen. Men har konstnärsnämndenaktualiserat nya namn på förtjänta konstnärer som fyller kraven och som ocksåhar ekonomiskt behov av en garanti. Antalet garantirum är dock maxirrierat till120, och nya innehavare kan bara komma in i systemet om någon avUder elleravsäger sig garantin. Statsrådet och utskottets majoritet föreslår ytterligare1 garantirum - ett i sammanhanget futtigt förslag, liksom har de borgerliga partierna vartför sig mofionerat om inrättandet av ytterligare garantirum. Våra förslag låtersig väl förenas. Vi föreslår 10 nya garantirum , något som framgårav reservation 28. Jag vill sist, herr talman, också yrka bifall till denna. Allmän kulturverksamhet m. m. 153MARGARETA (): Vi folkparfister noterar medtillfredsställelse att ett par av våra yrkanden när det gäller det statligastödet till regional kulturverksamhet har tillstyrkts. Utskottets majoritet harenats om att uttala det angelägna i att regeringen tillsätter enutredning som får i uppdrag att lägga fram förslag till en fortsatt utbyggnadav det statliga stödet. Allmän kulturverksamhet m. m. utredningsarbetetinte bör bindas av detaljerade direkfiv. Utredningen bör kunna föreslå ett nyttbidragssystem, om detta visar sig vara lämpligt. Kritiken mot gällande bidragsfördelning har filltagiti,styrka . Och har man nu haft ett system i mer än tio årkan det inte vara för mycket begärt att en översyn sker, även om Ing-MarieHansson har sagt att en översyn inte behövs. Det är säkert också dags att stämma av verkligheten rnotde kulturpolitiska mål som talar om decentralisering av verksamhet ochbeslutsfunktioner och om att nå de s, k, eftersatta grupperna. Trots alla godaföresatser är det tydligen Utet si och så med den kulturella jämlikheten ilandet. Naturligtvis kan vi aldrig nå total rättvisa i kulturellt hänseende,men vi måste vara uppmärksamma på utvecklingen, för att så många sommöjligt skall få uppleva så mycket god kultur som möjligt. Det finns fördelar med nuvarande grundbeloppssystem, bl.a, den trygghet det ger institutionerna, en trygghet som gör att de kan planerasin verksamhet på . Stödet är också lätt att administrera. Nackdelarna har visat sig efter hand. Först och främst ärgrundbeloppen för få, och de är också ojämnt fördelade mellan olikakultursektorer. Visserligen tillgodoser man ett behjärtansvärt ändamål om alla nytillkommande grundbelopp till de små institutionerna, något somskett , men därmed har de stora institutionerna fått betydandesvårigheter. Det gäller bl, a. de teatrar, orkestrar och museer som finns iGöteborg, i och även i , Dessa kommuner utgör regionalakulturcentra, som har stor betydelse för ett stort antal människor i många kommunerrunt om. Det är svårt för kommun- och landsfingspolitiker att förstå varförderas skattepengar skall betala kulturlivet för en hel region, som oftaomfattar mer än ett län. På grund av brist på resurser har institutionernasturnéverksamhet, liksom den uppsökande verksamheten bland barn och ungdom,minskat. Dessa verksamheter är vikfiga inslag i decentraliseringssträvandena. Ett annat problem är att de fria grupperna får bidragenligt ett system som missgynnar de största och etablerade grupperna. De erhålleri vissa fall ett i förhållande till sin storlek och verksamhet betydligt mindrebidrag än jämförbara regipnala teatrar. Kanske borde dessa fria grupperinordnas i ett nytt bidragssystem. Också på museiområdet finns orättvisor i fördelningen.Från museerna har framförts önskemål om att bidragen i högre grad skallrelateras till vilken verksamhet man bedriver. Principen om att endast ettmuseum i varje län kan få statsbidrag är inte heller bra. Det finns fler museeri landet som utför regionala uppgifter än de som får bidrag. I från utredningen , statenoch kultur-poUtiken, KOSK, finns en rad förslag till ett förändratbidragssystem. Man nämner t, ex, en uppdelning av grundbeloppet på fasta ochrörliga belopp. De rörliga beloppen skulle kunna användas för att främjautvecklingsarbete av något slag. Att ändra bidragsbestämmelserna så attbidragen förbinds med krav på t.ex, en viss miniminivå för barn- ochungdomsverksamhet är ett annat förslag. Ytterligare ett förslag är att manskall inrätta turnébidrag för musik- och teaterinstitutioner. Ett vitalt och mångsidigt kulturUv har störrebetydelse för möjligheterna att utveckla näringslivet i en region än man hittillshar beaktat. Vid ett symposium i med bådalandshövdingar som arrangörer diskuterades framtid. Professor från pekade i ett anförande på förutsättningarnaför ett väl utvecklat näringsliv. Enligt en undersökning som gjorts i omvad som kännetecknar en region som drar fill sig företag inom olika branscher,är ett akfivt kulturliv en lika vikfig förutsättning för en planeradlokalisering som alla andra faktorer vi känner fill,. t, ex,tillgången till arbetskraft, fungerande kommunikationer och närhet tilluniversitet och högskolor. Det finns därför anledning, sade professorTörnqvist, att vara uppmärksam på den.utarmning av det skånska kulturlivet somsakta men säkert håller på att ske. Det är tydligen litet olika i olika delarav landet, , Jag tillåter mig att vara provinsiell och en stunduppehålla mig vid , Det är inte enbart för att jag bäst känner till denregionen, är nämligen speciellt i många avseenden, bl, a, när det gällerkulturUvet. har ju sin egen historia som en väl sammanhållen region, ochden präglar även landskapets kulturliv: Bl.a. har ett stort antalminnen av olika slag som vi har skyldighet att bevara till eftervärlden. Detfinns också ett traditionellt och djupt ideellt engagemang i detta bevarande.Men institufionerna, dvs. museerna, som skall stå för sakkunskapen,expertråden och det professionella vårdandet av kulturminnen och fornlämningarsviktar under en alltför stor arbetsbörda, där vikande ekonomiskaresurser inverkar menligt på resultaten. Dessutom ställer den nya plan- ochbygglagen ökade krav på museerna ute i landet. Kommunerna måste framöver litafill museernas kompetens när det gäller de ökade kulturminnesvårdandeuppgifterna, I s. k. Skånemotion, Kr316, föreslår vistatsbidrag till , som åtar sig regionalauppgifter och som har fått önskemål från kommunerna i nordvästra omutökad service. Vi hoppas att detta kan övervägas i utredningsarbetet. Andra kultursektorer som teater och musik kan tyckasvälutvecklade och levande i , men även här finns problem, Kristianstadslän har inte någon länsteater eller någon orkester, utan måste lita fillRiksteaterns och fria gruppers utbud. Turnéverksamheten från Malmö- ochHelsingborgsteatrarna har minskat på grund av bristande resurser, Malmöstadsteater har publik från hela men måste spela för fulla husför att hålla verksamheten i gång, I lokaltidningarna i går kunde man läsa att chefen förHelsingborgs stadsteater uttalat att man, om ingenting görs, måste avskedahalva personalstyrkan , Då kan vi inte längre göra teater, sadeteaterchefen. Även Skånska teatern har stora ekonomiska problem. Trots attgruppen med sina 30 anställda har det största statliga bidraget av alla friagrupper är detta i jämförelse med vissa regionala teatrar mycket litet. Riskenär överhängande att gruppen upplöses. Det vore en stor förlust för skånsktkulturliv. Så här ser det ut i en del av landet. Jag vet att det finns Allmän kulturverksamhet m. m. Allmän kulturverksamhet m. m. liknande exempel från andra delar, vilket ytterligareunderstryker behovet av en översyn av statens bidrag till det regionalakulturlivet. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan på denna punkt, 154 (): Jag skall kortfattat beröra kulturutskottetsförslag fill standardförbättringar och utökade arbetsmöjligheter förkulturarbetare. Statens stöd till kulturarbetare kommer nästa budgetår attvara ca 110 miljoner. Detta skall jämföras med blygsamma 6 miljoner vid1960-talets början. har dessutom förbättringar skett på skatteområdetför denna kategori. Kulturarbetarnas ekonomiska situafion är ihög grad beroende av att vi har ett land i ekonomisk balans. Det alltmer ochalltjämt sjunkande budgetunderskottet och därmed en sanerad statlig ekonomibildar en stabil grund för nya reformer. Det borgerliga regeringsinnehavet medusla finanser som följd kastade en slagskugga över första hälften av1980-talet. Trots detta har kulturområdet varit förskonat från det3-procentiga sparmål som drabbat övriga statliga delområden. Detta är enframgång.