prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagskall besvara de fyra interpellationerna i ett sammanhang och börjar med PerArne Aglerts frågor. Flyktingrörelseravspeglar händelser i vår omvärld. Människor tvingas på flykt genom att deutsätts för förtryck eller andra svåra lidanden i sitt hemland. Det är därförnaturligt att omfattningen av flyktinginvandringen varierar från tid tillannan. ökade antalet asylsökande i kraftigtjämfört . Medan antalet asylsökande 1980-1983 var mellan 3 000och 5 000 kom 1984 ca 11 000 och ca 14 000. skedde en viss minskning. Drygt 4 000 personer sökte asyl iSverige . har emellerdd antaletasylsökande ökat kraftigt. T. o. m. oktober har det kommit ca 11 000asylsökande. Depersoner som kornmer till vår gräns och är i behov av skydd här på grund avpolitisk förföljelse eller liknande förhållanden skall enligtflykdng-konventionen och svensk lagstiftning beredas en här. Någonändring av dessa regler är inte aktuell. De senaste årens utveckling har ocksåvisat att det har gått att ta emot betydligt flera flyktingar ochasylsökande . Såväl invandrarverket som kommunerna har gjort storainsatser för detta. Erfarenheterna visar att det finns nödvändig flexibilitet iflyktingmottagningen. Därför finns förutsättningar för att vid behov ta emotännu flera flykdngar. Eriviktig förutsättning för att vi skall kunna ge flykfingar ett bra mottagande äratt det finris eri stark folklig opinion för stöd dll flykdngar. De svenskafolkrörelserna har på olika sätt visat att det finns ett stort engagemang iflykdngfrågor. 86 är ett utmärkt exempel på detta. Det ärutomordendigt viktigt att vi kan behålla det breda stöd som finns för en humanflykdngpolitik och att vi kan tränga dllbaka alla tendenser dllfrämlingsfientlighet. har för innevarande budgetår på regeringensförslag beviljat särskilda medel för opinionsbildande verksamhet i invandrar-och flykdngfrågor. Dessa medel har använts till bl. a. en störrefolkrörelsekonferens om hur vi kan öka gemenskapen mellan svenskar ochinvandrare och till informationsverksamhet i kommuner som inte hartagit emot flykdngar. Liknande åtgärder kommer sannolikt att behövas även undernästa budgetår. Enannan vikdg förutsättning för att den svenska flyktingpolitiken skall kunnagenomföras är att kommunerna solidariskt tar emot flyktingar. Mer än 200kommuner har träffat överenskommelse med invandrarverket om flyktingmottagande.Det visar att det finris ett starkt engagemang hos kommunerna i denna fråga.Breda och akdva kommunala insatser är en förutsättning för att vi ocksåframöver skall kunna ta hand om flyktingarna på ett bra sätt. Det är därförnödvändigt att vi inom samtliga polidska partier också på den kommunala nivåntar vårt ansvar för den flyktingpolitik som har fastslagit. För att mottagningen av asylsökande skall fungera välkrävs det också att resurserna för att handlägga asylärenden snabbt kananpassas.dll de ökade krav som ställs när antalet asylsökande går upp. Inomregeringskansliet övervägs hur resurserna skall kunna anpassassnabbare och smidigare än . Polisens resurser för asylutredningar harnyligen förstärkts krafdgt. Jag övergårnu till att besvara frågor. Regeringens samtal med DDR har granskats avsåväl som socialförsäkringsutskottet. En fullständigredogörelse lämnades då. Irigetdera utskottet fanri anledning att kridseraregeringens agerande. Jag utgår från att tagit del av deaktuella utskottsbetänkandena. Här vill jag bara i korthet åter understryka attdet inte finns någon överenskommelse med DDR. Regeringen har inte informerat vare sig DDR eller något annatland om att begränsningar skulle råda i fråga om asylrätten. Någrainskränkningar i asylrätten har inte gjorts och planeras inte heller. Enasylsökande som kommer till den svenska gränsen får sin asylansökan prövad iSverige enligt svensk lag. Jag vill vidare slå fast att varje asylansökan prövasindividuellt. Generella beslut för hela grupper asylsökande tas inte i vare sigpositiv eller negativ riktning. Detta hindrar emellerdd inte att vissabedömningar kan få betydelse i mer än ett ärende. Detta illustreras klart justnär det gäller medlemmar av i . Regeringen gjorde vidprövning av några enskilda fall bedömningen att enbart det förhållandet att enperson är medlem av sekten inte medför att sådana omständigheter föreligger somavses i 3 eller 6 § utlänningslagen (1980:376). Den som åberopar enbart dennadllhörighet som skäl för att få stanna i beviljas inteuppehållstillstånd. Varje ansökan prövas ändå individuellt för att utröna omdet finns andra skäl för att bevilja asyl. Beträffande medborgare i Bangladeshvill jag framhålla att även dessa ärenden naturligtvis prövas individuellt ochmed stor noggrannhet. Jag kan upplysa om att mycket ingående undersökningarofta sker vid vår ambassad i . Jag övergår nu till de interpelladoner som BengtWesterberg och har ställt dll statsministern och somöverlämnats dll mig. Ansvaret för världens flykdngar åvilar helavärldssamfundet. Vi står inför problem som endast genom internationellaförhandlingar kan få varakdga lösningar. Som redovisats för i olikasammanhang - senast i en skrivelse om flyktingpolitiken - deltarSverige akdvt i detta internadonella arbete. Efter sonderingar med bl. a. UNHCR, FN:s flyktingkommissarie,inbjöd de viktigaste mottagarländerna i till konsultationer för attdiskutera hur man i ordnade former skall söka lösa de nya problemen. Mötet, somhölls i och där även FN:s flyktingkommissarie själv var närvarande,har sedermera följts upp av nya konsultationer i och isärskilda expertmöten . Isamband med föreslog flykdngkommissa-rien attsärskilda samtal på polidsk nivå skulle äga rum med bl. a, de länder som deltogi mötena i och . stödde akdvt flyktingkommissariensinitiativ. Den arbetar nu för att dialogen mellan de berördaländerna snabbt skall komma till stånd. Diskussionerom flyktingsituationen i förs även inom ramen för samt inomEG. På västtyskt förslag extrainkallades expertgrupp iflyktingfrågor, där innehar ordförandeskapet, dll ett möte i slutet avoktober 1986. Vid mötet fördes ingående diskussioner om vilka praktiskaåtgärder som kan vidtas och hur det mellanstatliga samarbetet kan förstärkas.Vad gäller Chrisopoulos påstående om att generellt skulle ha införtkrav på visum är det felaktigt. Flyktingfrågornadiskuteras även i tredje utskott. Detär självklart att vi i dess olika fora håller nära kontakt med övriga nordiskaländer. Jag kommer för övrigt att träffa mina nordiska kolleger vidett möte i för att med dem diskutera flyktingfrågorna och vilkaytterligare åtgärder vi i gemensamt kan vidta på flyktingpo-htikensområde. Den är således ytterst aktiv i det internationella arbetetrörande flyktingfrågorna. Låt mig avsluta med att konstatera att jag delar den oro sominterpellanterna gett uttryck för i fråga om flyktingsituationen i Europa.Sverige kommer även i fortsättningen att ta sin del av ansvaret för att hjälpaflyktingar i nöd varhelst de befinner sig. I detta arbete är det för regeringenen oerhörd tillgång att kunna påräkna stöd från de politiska partierna iriksdagen, organisationer och enskilda. Detta stöd ger oss styrka också i vårtinternadonella samarbete. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 60 BENGTWESTERBERG (fp): Jag ber att fåtacka invandrarministern så mycket för svaret. Jag skall inskränka mig till attkommentera den del av svaret som berör den interpellation som jag har ställttill statsministern. Invandrarministernssvar är ju i huvudsak en redogörelse för de internationella fora somdiskuterar flyktingfrågorna, och jag är naturligtvis medveten om dediskussioner som pågår och som invandrarministern refererar till. Det som oroarmig och många andra- tydligen också invandrarministern - är att dessadiskussioner har gett så blygsamt resultat. Alla talar om behovet avsamordnad flyktingpolitik, men mycket litet händer - tvärtom agerar varje landför sig. Som jag redovisat i mininterpelladon är bilden av en enorm flykdngström tillVästeuropa starkt överdriven. De största flyktingproblemen finns i några avvärldens allra fattigaste länder - inte i vår del av världen. var detungefär 165 000 människor som sökte asyl i . Av dem kom knappt entiondel till . Av invandrarministerns svar att döma tycks antaletasylsökande i bli av ungefär samma omfattning. Det som har hänt är alltså inte att strömmen avasylsökande har vuxit över alla bräddar. I stället har fler och flervästeuropeiska stater skärpt såväl lagar som praxis. Det har inneburit attportarna dll dessa stater har stängts effekdvt. De asylsökande som har sökt sigtill har därför i växande utsträckning varit hänvisade dll de statersom ännu inte helt har stängt dörren. Det har t. ex.gällt , och . Den här utvecklingen i är oroväckande. Det sompågår har karakteriserats som något av en kapprustning mot flykdngar, och detligger mycket i den karakteristiken. I uppenbar strid mot Genévekonvendonensöker staterna införa regler som gör det omöjligt för en asylsökande att överhuvud taget ta sig in i ett land för att där i enlighet med Genévekonventionensöka asyl och under rättsligt godtagbara former få sin ansökan prövad. Redan i Genévekonvendonens inledning förklaras "attbeviljandet av asyl kan medföra en utomordentligt tung börda för vissa länderoch att en tillfredsställande lösning av hithörande problem, vilkasinternadonella räckvidd och natur erkänts av , därför ickekan uppnås utan internadonellt samarbete". Vad vi harbevittnat i är emellertid motsatsen, dvs. hur samarbetet mellan staternasuccessivt har brutit samman och hur varje stat nu i möjligaste mån sökerskyffla över problemen på sina grannstater. Det var mot denna bakgrund, fru talman, som jag ställdemin interpellation till statsministern. Jag ville veta vilka planer han iegenskap av regeringschef har för att få till stånd konstrukdva förhandlingarmellan de europeiska regeringarna om flyktingfrågorna. Jag beklagar att haninte har tyckt att saken är av sådan vikt att han personligen besvarat minfråga. Låt mig, fru talman, mycket kort nämna vad vi frånfolkpartiets sida har gjort i våra kontakter med andra europeiska partier. Vidliberala internatio-nalens kongress i diskuteradesdessa frågor, på initiativ bl. a. från vår sida. I internationalen finns detliberala partier från praktiskt taget alla västeuropeiska stater. På vårtförslag uttalade sig kongressen mot alla försök av regeringar att begränsaasylsökandes möjligheter att ta sig till stater som erkänt Genévekonventionen.Kongressen krävde vidare att de regeringar som är medlemmar av nåren överenskommelse om generös och likvärdig behandling och mottagande avflyktingar och asylsökande i hela på basis av ömsesidigt stöd. Det är hög tid, fru talman, att flykdngfrågorna förs upppå hög nivå, och med det menar jag regeringschefsnivå - att Sverigesstatsminister tar upp dessa frågor med sina kolleger i andra västeuropeiskastater. får jag kanske ändå fråga invandrarministern omhan känner till vilka planer statsministern har, när statsministern själv nuinte vill redogöra för de planerna. 61MARIA (); Eftersom Per inte kan ta emotsvaret på sin interpellation , kommer jag att göra det i hans ställe. Jag vill därför tacka invandrarministern för svaret påbägge interpellationerna. Och jag tackar särskilt för att invandrarministernslagit fast att har klarat av att ta emot fler flykfingar än ddigare,och att det finns förutsättningar för att vid behov ta emot ännu flerflykdngar. Det är oerhört viktigt att det svenska flyktingmottagandet anpassarsig efter hur många människor som tvingas söka asyl här- inte tvärtom, attantalet spontanflyktingar på olika sätt regleras för att passa in i vårbyråkratiska apparat. Tyvärr har det ibland verkat som om den senareuppfattningen haft stöd hos regering och myndigheter. Ingen dementi har gjortsmed anledning av uppgifterna i pressen om att vid förhandlingarna medDDR sagt att man enbart kunde ta emot ett visst antal spontanflykdngar varjeår. Generaldirektören för invandrarverket har också gjort uttalanden som kundetydas så, att av administradva eller andra skäl inte har plats för meraän ett visst antal flykdngar . Om så är fallet, är det ett mycketallvarligt brott mot de lagar som i enighet antagits av . Därför efterlyser jag fortfarande en dementi avinvandrarministern om det påstådda inofficiella flykdngtaket. En tystnad på detområdet från invandrarministern är snarare ägnad att förstärka misstankarna äntvärtom. Jag välkomnar invandrarministerns besked om att man iregeringskansliet har börjat fundera på hur invandrarverket kan få hjälp, såatt handläggningen av ärendena kan bli bättre och snabbare. Dét vorenaturligtvis orimligt att inte på något sätt förstärka invandrarverketsresurser i takt med att antalet asylsökande ökar. När det gäller min egen interpellation om rättssäkerhetenför flyktingar vill jag till att börja med kommentera det som gällerDDR-överenskommelsen. Invandrarministern säger först att det inte rör sig omnågon överenskommelse. Men enligt har överläggningarägt rum som har lett dll resultat och som har fått en följd. Det är självfalleten överenskommelse som har gett det här resultatet. Om jag inte minns felkallade också departementet självt detta för en överenskommelse i sitt förstapressmeddelande . Rent juridiskt är en överenskommelse precis detsamma somett avtal, vare sig den är muntlig eller skriftlig. Denna sak har judebatterats ddigare här i kammaren. Orsaken till min interpellation just nu ärvissa upplysningar som jag har tagit del av vid samtal med representanter förDDR:s regering . Då framkom den häpnadsväckande upplysningen att DDRsom motprestafion för att hindra flyktingtrafiken dll krävde ettklargörande från till de berörda länderna om att begränsningar nurådde i fråga om asyl. Detta krav lär enligt DDR också ha uppfyllt.Vidare berättade man att den svenska motiveringen för överläggningarna var attSverige inte ansåg sig klara av en okontrollerad flyktingström, något somytterligare understryker spekulationerna om ett inofficiellt flyktingtak. Invandrarminstern säger i sitt svar att man inte harefterkommit de krav som man från DDR:s sida säger sig ha ställt på föratt kunna stoppa genomresan för asylsökande till . Prot.1986/87:22. 5 protokoll 1986/87:22 Då invandrarministern säger att det inte finnsnågon överenskommelse med DDR, tillåter jag mig att tvivla även på hans övrigauppgifter i affären. Dessutom hänvisas till betänkandeom DDR-överenskommelsen . Det är litet oförsiktigt att ta det tillintäkt för ett försvar av regeringen. T. o. m. majoriteten i konstitutionsutskottetär så störd av vad som har framkommit att man i betänkandet säger: Det skullevisserligen inte utan fog kunna hävdas att den gängse inställningen iasylfrågan har rubbats. Man beklagar sig också över att asylsökande nu tvingassöka andra vägar till . Den bild som avtecknar sig när det gäller den häröverenskommelsen -denna skamfläck i svensk flyktingpolitik - är att regeringensökt hindra asylsökande från att nå fram till gräns genom att medvetetkräva visum av icke visumpliktiga asylsökande. Därför vore det intressant atthöra om invandrarministern anser att det finns något fall där regeringen menaratt en asylsökande vid den svenska gränsen måste ha visum för att lägga framsin ansökan om asyl. Om det inte finns något sådant fall, rycks hela grundenundan för överenskommelsen - eller överläggningarna - med DDR. Den andra delen av min interpellation gäller generellresp. individuell prövning av asylansökan. Jag har erfarit att mångaasylsökande upplever att deras ansökan har blivit bedömd mera med avseende påden allmänna bedömningen av ett visst land än på arten av förföljelse avindividen. Särskilt synes detta ha gällt statslösa kurder, medlemmar av den s.k. , medborgare från , , och . Det finns en stor risk att regeringen, bl. a. genomoförsiktiga uttalanden, styr handläggningen, så att poliser regelmässigt vidgränsen avvisar asylsökande med motiveringen att de fillhör någon av de nämndagrupperna. Detta har skett i flera fall. Jag hoppas därför attinvandrarministern tar sig tid att studera de fall där det faktiskt harförekommit att bedömningen har baserats på en generell bedömning av situadoneni ett visst land snarare än på en individuell prövning av fallet. Jag är övertygad om att det här krävs inte enbart åtgärderutan också - och kanske framför allt - ett klart uttalande fråninvandrarministerns sida om hur praxis skall utformas. 62ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag tackar den nye invandrarministern försvaret. Av svaret att döma tänker han inte bryta mot den tradition som hittillshar präglat de flyktingpolitiska debatterna. Regeringen försvarar den fördaflykdngpolid-ken och faller in i välvilja och ibland i översvallandedeklaradoner, för att dölja en verklighet som ter sig helt annorlunda. Verkligheten är den att regeringen trots uttaladvälvilja, trots tidigare deklarationer om det nödvändiga i att ta inidadv ochhitta internationella lösningar på det europeiska flyktingproblemet, tarprejudicerande och vägledande initiativ åt det motsatta hållet. Det är sådanainitiativ som överenskommelsen mellan om visumtvång, som klartsätter Genéveöverenskommelsen ur spel och i praktiken åstadkommer en regleradflyktinginvandring. Det är sådana initiativ som snabbt följs av andra länder,exempelvis och , som innebär att flyktingin- vandringendll stoppas nästan helt, om man utgår från att av allaflyktingar som kommer till kommer via DDR. Det allmänna införandet av visumtvång också förflyktingar, som aktivt bidragit till, innebär att en internationelllösning på flykdngproblemet nu är mera avlägsen . Trycket frånflyktinginvandringen, som skulle kunna tvinga regeringarna till internationellaöverenskommelser, har nämligen upphört eller starkt reducerats. Det har varitdet allra största initiativ som har tagit på flyktingpolitikens område.Det har inte syftat till att lösa flyktingproblemet i utan till attstoppa flykdngtill-strömningen till de europeiska länderna. De internationella initiativ som invandrarministernredovisar i sitt svar, ofta på tjänstemannanivå, är mest avsedda attupprätthålla skenet. Nödvändiga ingredienser är en dubbelbottnad och"dubbelmoralisk" politik, som regeringen tydligen tänker fortsättaatt använda. Därför säger regeringen å ena sidan, som invandrarministern gör isitt svar, att de "personer som kommer dll vår gräns och är i behov avskydd här på grund av politisk förföljelse eller liknande förhållanden skallenligt och svensk lagstiftning beredas en fristadhär". Å andra sidan ser regeringen till att aktivt och framgångsrikt hindrasamma personer att nå svenska gränsen för att söka den politiska asyl som de ärberätdgade till. Invandrarministern säger på ett annat ställe i sitt svar:"Regeringen har inte informerat vare sig DDR eller något annat land om attbegränsningar skulle råda ifråga om asylrätten. Några inskränkningar iasylrätten har inte gjorts och planeras inte heller. En asylsökande som kommerdll den svenska gränsen får sin asylansökan prövad i enligt svensklag." Ja, jag tackar för det! Inskränkningarna i asylrättenenligt svensk lag förverkligas inte av de svenska myndigheterna, men välav DDR:s myndigheter. Där har överlastat ansvaret för asylprövningen,och därför kan vi upprätthålla skenet. innebär den förda politikenatt helt har satts ur spel och att vi i verkligheten har enreglerad spontan flyktinginvandring. Vpk anser att det i längden inte går att föra en sådanpolitik. Det går inte att upprätthålla den dubbelmoral som regeringen i daguppvisar med sin polidk. Det vi ansåg nödvändigt var att regeringen påregeringsnivå skulle kunna ta inidativ så att också länderna i Europasolidariskt skulle bidra till att lösa det stora och växande flykdngproblemet ivärlden. Sådana inidativ är förenliga med den svenska humana och generösaflyktingpolidken, inte initiadv åt motsatta hållet. Om den här politikenfortsätter kommer förtroendet för den svenska lagstiftande församlingen atturholkas. 63ERKKI TAMMENOKSA (s): Flyktingfrågorna är ytterst komplicerade.Sverige har en ambidon att alla som känner sig hotade och söker en häri landet i princip kan få det. Ändå måste deras sak prövas. harSverige en ambition att alla som har fått stanna i landet skall ha en medlandets befolkning likvärdig ställning - i alla fall så långt det är möjligt.Det är svårt att kombinera dessa mål, men vi anstränger oss för att nå båda demål som för många andra flyktingmottagande länder säkert inte är möjliga, inteens i 1986/87:22 teorin.Sverige kan säkert göra mera för att hjälpa befolkningsgrupper som är i nöd, men det betyder inte alltid att man tar emot fleraflykdngar eller O fl kl' fl- försöker lösa världens flyktingproblem inom sinaegna gränser. Anledningentill att jag har begärt ordet , fru talman, är att jag reagerade på fråga nr3 i Per interpellation. Den handlar om att förbättra klimatet förflykdngar och invandrare här i landet. har jag roat mig -ja,egentligen inte roat utan förargat mig - med att lyssna på ett närradioprogramsom hade . I detta program återkom alla ingredienser iett hatprogram gentemot invandrarna. Man gjorde antydningar i fråga om sådantsom har hänt i samhället, brott som våldtäkter osv. För att göra ävendjurvännerna arga berättade man att flyktingar äter upp igelkottar och andrafredligt sinnade djur.. Manpiskade upp klimatet så att vanliga svenskar dll slut säkert trodde att debefinner sig i minoritet i . Om dessa program inte är "hetsmot folkgrupp" förstår jag inte vilka program som kan vara det. Man skyr ingamedel i hatkampanjen. T. o. m. användes på olika lämpliga sätt iarsenalen emot invandrare och flyktingar. När en svenska försökte tala positivtom invandrarna avslutade representant sitt program med orden attinvandrarföreningar ändå skulle försöka hindra våldtäktsbrott, som man antyddeutförs endast av invandrare. Min fråga riktar jag till och speciellt till defolkpartister som har agerat och kommer att agera här . Ni ger råd ochanvisningar till regeringen om flyktingpolitiken. Ni kritiserar i hårda ordalagregeringen och drar ofta paralleller till främlingsförakt osv. Vad görfolkpardet åt folkpartister i som samarbetar med halvrasisdska ochhalvfascistiska element? Hur kan ni tolerera hetskampanjer av Skånepardet, ettparti som ni indirekt har hjälpt med skattebetalarnas pengar? Gör något åtinvandrar- och flyktingklimatet i ! Ta avstånd från Skånepardet,annars är ni inte trovärdiga i ert handlande! Anf.64 (): Jag vill börja med att gratulera till uppdraget sominvandrarminister eftersom det är första gången jag möter honom här i kammareni hans nya funkdon. Det är ett ansvarsfullt och också svårt uppdrag GeorgAndersson har. Det handlar om många människors livssituation, och det gäller enfråga som många rnänniskor i är engagerade i. Detär värdefullt att i sitt interpelladonssvar slår fast att deregler och förpliktelser vi har att ta emot flyktingar som når skallgälla också i fortsättningen. Men man måste förutsätta att inte vidtaråtgärder som gör det svårare för flyktingar att söka sig hit. Detsägs här att 11 000 flykdngar kommit till . Även om siffran kan verka hög, är det viktigt att vi har klart för oss att det trotsallt bara gäller en liten rännil av den oerhörda flyktingström som finns i världen. Det är uppskattningsvis 1315 miljoner människor som befinner sig på flykt. Det är inte vi här i som är de stora flykdngmottagarna i världen, utan det är företrädesvis människor i fattiga länder i , och , °° vilka har betydligt sämre förutsättningar att tahand om flyktingar än vad vi har.Därför är det vikdgt att vi känner vårt ansvar också fortsättningsvis. Men vimåste naturligtvis motverka olika typer av organiserad människohandel, som juockså förekommer i flyktingsammanhang. Det är också av central betydelse att vi tar väl hand omde flyktingar som kommer hit. Det är viktigt för de människor som berörs, menvi måste även tänka på att undvika olika typer av friktioner i vårt samhälle.Där, fru talman, vill jag hävda att det allra största och mest akuta problemetjust nu är de långa handläggningsdderna.