prot · GA0984 · 1986-12-31 00:00:00 — På grund härav har vi, som jag sade, inte funnitnågon anledning att tillstyrka yrkandet. Samma förhållande råder beträffandeinformationsskyldigheten. Det pågår mycken utbildnings- ochinformationsverksamhet genom olika organisationer, och även framgentkommer denna fråga att bevakas utifrån olika intressen. Dessutom gäller helafiden genomgående enligt en informationsskyldighet.Vi har funnit att det inte finns tillräckliga skäl för att man skulle haspeciella kampanjer i samband med att övergångsregeln om fem, års giltighetstidför gamla planer osv. 41ERLING () replik: . anförde att det faktum attgenomförandetiden har gått ut inte behövde vara något villkor för att manskulle få ändra taxeringsvärdet vid taxeringen. Jag tycker att det är attalltför lätt gå förbi de faktiska omständigheter som kommer att råda. Det ärväl ändå obestridligt att en markbit har sitt max-pris när man har en byggrätt,och om byggrätten försvinner eller urholkas får markbiten ett lägre värde.Skulle byggrätten helt upphöra och så att säga släckas ut kanske markbiten blirvärd bara vad som är råmarkspris. Jag tycker att vi måste se till att lagstiftningen stärks,sä att den enskilde har möjligheter att få detta förhållande reglerat. Det ärinte till fyllest att säga att det här kan man göra vart sjätte är eller kan begära att det görs i vissa speciella fall. Här bordefastighetstaxeringslagen verkligen vara anpassad till den nya lagstiftning somni har genomdrivit. . vidhåller att det inte skulle varanödvändigt med en informationskampanj frän statens sida. Då måste anse att alla kommuner runt om i landet kommer att behandla frågan påexakt likartat sätt och att man i varje kommun kommer att gå ut och informerapå lika villkor. Det tror inte jag, utan-jag tror att det blir högst olikartadeförhållanden för fastighetsägarna i landet. Därför borde man ha begagnatmöjligheten att göra ett påpekade i om att det förutsätts att berördamyndigheter tar fram ett informationspaket samt att pressen och massmedia iövrigt används för att informera om vad som kommer att ske med mark den 1 juli1992-detta datum gäller för många fastighetsägare-när de generella byggrätternadefinitivt upphör och kan förlängas enbart på kommunernas villkor. Den enskildehar inte någon formell laglig makt att sättaemot, utan det är enbart på kommunernas ensidiga villkor som en förlängning kanske. Det här tycker vi är svagt, och man borde åtminstone setill att berörda fastighetsägare blir informerade. 42 . () replik: Bara en kommentar till detta med fastighetstaxeringslagen. Det förhållandet att genomförandetiden för en plan går utinnebär inte att rätten att bygga på fastigheten har upphört. Därför finns detinte något automatiskt samband mellan det som anser vara envärdeföriust vid det aktuella tillfället och det verkliga förhällandet. Ävenefter det att genomförandetiden har gått ut finns möjlighet till bygglov för fastigheten. Om det sker någon förändring av planen är det inteautomatiskt så att allting försämras, sett ur fastighetsägarens synpunkt. 1många fall är anledningen till att häva en plan att man vill ha ettmarkutnyttjande som medför ökat värde. Jag kan då inte förstå att fastighetsägaren skulle viljaspringa benen av sig för att fä taxeringsvärdet höjt, vilket borde bli densjälvklara följden, om man skulle ha en automatik för omprövning. Vikonstaterar att man inte kan påstå att det förhällandet att genomförandetidengår ut innebär en värdenedsätt-ning för fastigheten. Om det inträder en sådanförsämring av fastighetens värde finns det, genom de beslut hartagit, förutsättningar att fä en omtaxering till stånd. vice talmannen anmälde attErling anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 43 (): I det betänkande vi nu behandlar samordnas 42lagar med den beslutade . Till betänkandethar fogats fem reservationer, avgivna av och . Jag tänkte i mitt anförande beröra två av dessareservationer. De är båda riktade mot naturvårdslagen. I den ena reservationen kräver rhoderaterna attstrandskyddet skall upphävas. Strandskyddet är tillkommet för att allmänhetenstillträde till stränderna skall garanteras. Strandskyddet är , men kan av utökas . kan också upphävastrandskyddet inom ett område som omfattas av plan- eller områdesbestämmelser,när särskilda skäl föreligger. Strandskyddet prisas av den breda allmänheten.Det ger folk fritt tillträde till stränder, med de rättigheter och-skyldigheter som alltid skall iakttas vid vistande i naturen. Detta vill nu ändra pä genom sitt krav på attslopa strandskyddet. I stället skulle ges möjlighet att införastrandskydd där det behövs. Det skall således enligt bli en rättighet förmarkägare att -stänga ute allmänheten från tillgången till stränderna. Privatamarkägare skall kunna stänga av strandpartier för allmänheten genom att stängaav områden för privat bruk. Allmänheten kommer att mötas av stängsel och Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m. m. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m. m. skyltar om privat mark och privat badstrand. De som harpengar skall kunna köpa sig fördelar genom att kunna utnyttja privatabadplatser och stänga ute allmänheten från begärliga strandområden. Detta är ett orättfärdigt förslag som slår vakt ommarkägarnas privilegier och stämmer inte med vår rätt att fritt vistas i skogoch mark. Därför bör förslaget avslås, och jag yrkar avslag pä reservation 3. I betänkandet föreslås också att rätten att inrättanaturreservat och naturvårdsområden skall kunna delegeras till kommunerna.Detta motsätter sig . kan man fråga. Litar inte folkpartietpå kommunpolitikerna. Eller är det markägarintressen som fått er att intadenna ståndpunkt? Är ni rädda för att kommunfolk inte kommer att behärskasituationen? Dä kommunala beslut i dessa frågor blir följda av ekonomisktansvar, kommer kommunerna att handha de här frågorna med samma ekonomiskaansvar som övriga frågor. Vi litar på att kommunpolitikerna är vuxna dennauppgift, och därför yrkar jag avslag på reservation 4. Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer. 44KNUT () replik; Det var värst vad tog i. Han talarom att vi skall se stängsel runt om i , vi skall se begärligastrandskyddsområden där det är taggträd och stora plakat på vilka det står attallmänheten icke äger tillträde. Tänk, sådana fasor målar upp!Det är bara det, , att de fasorna inte blir verklighet. Läs vad viskriver i vår motion och läs de 10-15 raderna i reservation 3 samt begrundadetta . Om gör det skall han inse att det han har sagt äringenting annat än "stollerier". Vad vi säger är att där det intefinns något tryck från allmänheten, där bebyggelse kan tillkomma utan att denär någon till men -där skall man också kunna få bygga. Det är inte nödvändigt,. att hälla alla stränder i fria för att allemansrätten skallkunna upprätthållas. Jag nämnde kommun i mitt anförande. Den kommunenhar just anfört att man skulle vilja släppa en del stränder fria, därför attdet skulle passa utmärkt med ytterligare fritidshus där. Den kommunensföreträdare skulle därför vilja ha bort de generella bestämmelserna för attkunna säga exempelvis: Vi skulle vilja ha bebyggelse pä detta område. Men påett annat område finner vi det angeläget med ett strandskydd. Vi skulle viljaatt där förordnar om ett sådant system. - Så skulle det bli, RuneEvensson, om vi fick bestämma. Det skulle inte bli fråga om de skyltar som RuneEvensson befarar, utan fler människor i skulle kunna få njuta av att boi närheten av stränder, och det skulle inte vara förbehållet dem med tjockaplånböcker. Sä är det i socialdemokraternas samhälle, där fä människor kan bovid stränderna därför att priserna nu är mycket höga genom ert absoluta stoppför strandnära bebyggelse. Släpp fram litet fler hus vid de stränderna så kanfler människor ha råd att bo pä ett sådant sätt. 45RUNE () replik; Jag vill säga till att om enkommun vill bygga längs stränderna får kommunen anta en plan och se till attstrandskyddet upphävs i samband med den planen. Den möjligheten finns. vill alltså återge markägarna rätten attutestänga allmänheten från stränderna. Markägarna skall kunna inhägna sinatomter ned till vattnet, kanske ut i vattnet, och effektivtutestänga allmänheten från sina privata marker. Enligt allemansrätten, sommedför unika rättigheter och skyldigheter, har alla rätt att med iakttagande avvissa regler fritt vistas i skog och mark. Strandskyddet följer allemansrättensprinciper och uppfattas av allmänheten som en del av denna. Det förhällandetbör vi inte ändra pä. Följdlagstiftning till den nya , m. m. 46 () replik; har fortfarande inte förståttvad vi talar om. Vi har tiotusentals mil stränder runt omkring i . Detskulle betyda kolossalt mycket för många människor om man tar i anspråk enmycket liten del av dessa för ytterligare fritidshus - utan att vi skulle fåstängsel, taggtråd eller utestängande av människor från våra stränder. Vi kanfaktiskt ge människorna möjlighet att njuta allemansrätten i närheten av vårastränder som det byggs ytterligare fritidshus runt omkring i . Det skulle vara intressant om verkligenstuderade karta. Han behöver inte vänta tills vi får en nationalatlasutan han kanske kan göra det genast. Då kan han konstatera att vi har oerhörtmycket mark i som skulle kunna tas i anspråk. Däremot finns det områdenrunt våra kuster - i skärgärd osv. - där det inte är lämpligt attbygga längs stränderna, eftersom trycket där är mycket hårt. Just därför bördet vara rimligt att kommunerna, där de finner att allemansrättens önskemål kankombineras med människornas önskemål om ett strandnära boende, kan tillåtabyggande vid stränderna. 47 () replik; Det finns många attraktiva strandområden -exempelvis och på , och i - där KnutBillings förslag säkert skulle applåderas kraffigt. Ett sådant byggande är vadmänniskor där, som tillhör hans parti, kräver. har vid tidigareriksmöten avslagit liknande motioner. Beslutet förväntas bli likadant . Vibehöver således inte ha några onödiga stängsel eller restriktioner. Låt ossbibehålla den ordning som råder och som garanterar allmänheten tillträdetill stränderna. 48TORE (vpk): Jag skall säga några ord i anslutning till enmotion som jag och andra ledamöter har väckt med anledning av den propositionsom utgör underlag för det aktuella betänkandet. Motionen gäller prövningsförfarandetvid vattenkraftsutbyggnad och handlar alltså om naturresurslagen och dessinnehåll. I älvar och vattendrag som är undantagna frän utbyggnadkan ändå i vissa fall ombyggnader ske och minikraftverk aktualiseras ochbyggas. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m.m. exempelvisom det på platsen redan finns en anläggning,och utbyggnaden inte innebär någonnämnvärd skada på miljön eller om den innebär elektrifiering av enstaka gärdar. I propositionen och i utskottsbetänkandet där dennatillstyrks föreslås att den nuvarande obligatoriska regeringsprövningen, somskall ske i sådana här fall också vid mindre utbyggnader, skall utgå-och attprövningen i fortsättningen normalt skall göras endast av vattendomstol. Det här kan faktiskt ge anledning till viss oro motbakgrund av de erfarenheter som vi har beträffande prövning i vattendomstolarnaav sädana här ärenden. De enskilda vattendomstolarna har, var för sig, ettganska begränsat antal projekt att bedöma, en ganska begränsad erfarenhet,medan regeringen - så länge det automatiskt sker en regeringsprövning - får etthelt annat underlag för bedömning av dylika ärenden. Det har gjort att vi motionärer har föreslagit att maninte skulle överlåta bedömningen till enbart vattendomstol utan att regeringensom alltid skulle ha det slutgiltiga avgörandet i sädana här fall. Jag skall ta ett par exempel för att illustrera detanförda. har några minikraftverk i de undantagnaälvarna prövats. I samtliga de fallen har vattendomstolarna sagt ja till enutbyggnad. Det gäller Kattan och Teurajokk i , Vistån i ,Girgesån i - ett mikrokraftverk för elektrifiering av enstaka gärd -samt Handöl i , där det gällde ombyggnad av befintligt kraftverk,och Köarän i . I två av dessa sex fall har regeringen sagt ja men i deandra fyra nej, trots att vattendomstolarna tidigare hade sagt ja till allautbyggnaderna. Regeringen har alltså varit ganska restriktiv medanvattendomstolarna, enligt vår uppfattning, har varit alltför generösa. Det senaste exemplet pä vattendomstolarnas lyhördhet förutbyggarintres-sena har senast illustrerats av utslag dä detgäller utbyggnaden av Edänge kraftverk i Mellanljusnan. hardär, trots allt som har hänt och som jag här inte skall gå in på, gått på denlinje som kraftverksbolagen och utbyggarintressena förespråkar. Det har alltså, herr talman, funnits anledning till oroför denna förändring, men har utskottet hänvisat till de mycket klara ochstarka motivuttalanden som har gjorts i anslutning tillnaturresurslagspropositionen. Jag delar uppfattningen att motivuttalandena ärmycket klara och ganska entydiga, och om de följs vid vattendomstolarnasprövning skall man normalt inte behöva befara att det sker några utbyggnadersom kan inverka.skadligt i miljöhänseende. Det är naturligtvis motionärernasförhoppning att det i fortsättningen vid prövningen av olika objekt skall tasstor hänsyn och visas restriktivitet samt att de klart formulerademotivuttalandena följs. Vi utgår från att exempelvis de projekt som regeringenhar vägrat ge tillstånd till, som jag nämnde, och liknande projekt i framtideninte skall ges tillstånd av vattendomstolarna. Därmed kan det anses, somutskottet säger, att motionens syfte blir tillgodosett. Får jag också, herr talman, i anslutning till detta sägaatt det i den diskussion som har förts och som pägär beträffandeminikraftverken finns anledning att uppmärksamma att de inte är så ofarliga sommånga gånger har gjortsgällande, också från miljöorganisationer och av dem som i övrigt vill slå vaktom miljön. Skadorna för fiskets del har inte uppmärksammats tillräckligt.Exempelvis havsöringen växer upp i just de små åarna och vattendragen där det imånga fall kan bli aktuellt med en utbyggnad av minikraftverk. Inte minst motden bakgrunden att hela havsöringsbeståndét skulle kunna komma att hotas om detskedde en omfattande utbyggnad av minikraftverk är det angeläget attvattendomstolarna i fortsättningen vid prövningen av utbyggnader i mindrevattendrag är sä restriktiva att det står i klar överensstämmelse med demotivuttalanden som föredraganden har gjort i propositionen omnaturresurslagen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, tn.tri. 49 . () replik; Jag har inte begärt replik för attargumentera mot resonemang utan för att ytterligare förklaraanledningen till att utskottet avstyrker den motion som har väckts genom attsäga att den är tillgodosedd. ställde sig genom beslutetom naturresurslag bakom departementschefens skrivning, som utskottet harciterat i betänkandet 4 på s. 40-41. Bostadsministern säger följande: "Även om jag allmänt sett är positivt inställd ökad satsning på minikraftverk, följer enligt min mening direkt av gällanderiktlinjer att i princip ingen utbyggnad för vattenkraftsändamäl kan tillåtas ide nu avsedda älvarna och älvsträckorna. Jag anser dock att det i vissaspeciella fall bör kunna komma i fråga att göra undantag från en sådan princip.I förhållande till vad jag-anförde i lagrådsremissen vill jag precisera i vilkasituationer undantag bör kunna komma i fråga. Detta bör kunna aktualiserasendast i två situationer. Den ena avser fall då andra alternativ för att ordnaenergiförsörjningen för enstaka hushåll, t. ex. dragning av en kraftledning,kan innebära större inverkan på miljön än ett minikraftverk. Den andrasituationen avser fall dä det på den aktuella platsen redan finns en anläggningsom påverkar vattendraget, t. ex. en dammanläggning eller liknande. I detfallet kan tillkomsten av ett minikraftverk t. o. m. innebära vissa fördelar,t. ex. om det innebär att en befintlig, dåligt underhållen flottningsdammsamtidigt kan restaureras." Jag anser att det är värdefullt attockså till kammarens protokoll läsa in det som skrivits i propositionen omnaturresurslagen och som alltså har ställt sig bakom. 50TORE (vpk) replik; Jag tycker också att det är värdefullt delsatt utskottet ånyo citerar detta uttalande av bostadsministern, dels attutskottets ordförande nu ytterligare har understrukit detta genom att, som hansäger, läsa in stycket till kammarens protokoll. Varken jag eller de övriga motionärerna har klagat påregeringen när det gäller tillämpningen av vattenlagen i detta hänseende. Jagvill dock peka på att det ena av de tvä fall som regeringen sade ja till, av desex fall beträffande prövning som jag nämnde, gällde mikrokraftverk förelektrifiering av en enstaka gård, och det andra fallet gällde ombyggnad av ettbefintligt Prot.1986/87:84 kraftverk. Det stämmer överens med de motivuttalanden som nugjorts i 11 mars1987 anslutning till propositionen omnaturresurslag. Följdlagstiftning till den nya plan-och bygglagen, m. tn. Det var trots allt värdefullt attvi väckte denna motion i anslutning till följdlagstiftningen, för att än engång understryka vikten av att vattendomstolarna i fortsättningen iakttarsamma slags restriktivitet då det gäller prövningen som regeringen har gjort. 51SIW (): yrkar i motion 513 yrkande 3avslag pä förslaget i propositionen om naturvårdslagen när det gäller kommunalanaturreservat och naturvårdsområden. anser att den nuvarande ordningen, därlänsstyrelserna efter samråd med kommunerna fattar beslut om inrättande avnaturreservat och naturvärdsomräden, bör stå kvar. Syftet med den vidgadekommunala kompetensen i propositionen framhålls vara att friluftsintressenskall kunna tas till vara av kommunen. Därmed aktualiseras frågor om att vägaolika behov mot varandra. anser att det finns risk för attkonflikter kan uppstå inte bara mellan skogsägare och kommun utan också mellanfriluftsintresset och skogsnäringens behov. Dessa intresseavvägningar bör somhittills avgöras av länsstyrelserna, anser vi i . Anledningen tillatt naturreservat och naturvårdsområden ännu inte inrättats i tillräckligomfattning är främst att resurser saknats. I annat sammanhang har folkpartietföreslagit förstärkning av anslaget för bildande av naturreservat ochnaturvärdsomräden. Vi i anser att kommunerna redan genom PBL ochNRL torde ha tillräckliga möjligheter att påverka de aktuellanaturvårdsfrågorna. Jag vill passa på att säga till och att visst litar på kommunfolk. Men vi anser att det är enmycket bra tillgäng att kommunen har samrådsmöjligheter med . Demöjligheterna tycker vi skall vara kvar, pä grund av de konfliktrisker som ävenfortsättningsvis kommer att uppstå. Vi vet alla att miljön har ett mycketsvagare utgångsläge i en förhandlingssituation än alla andra intressen. Jag yrkar därför avslag på hemställan i moment 15 ochbifall till reservation nr 4. tog bostadsutskottet också initiativ till en ändringav ersättningsreglerna i naturvårdslagen. Vi motsatte oss detta, eftersom detkan försvaga naturvårdens ställning. Det är nu angeläget att noga följautvecklingen på detta område. Tillsammans med och vpk yrkar i motionBo520 att regeringen skall behålla prövningen i fråga om de undantagnaälvsträckorna och vattenområdena. Skyddsintresset är här så starkt attbedömningen av bl. a. sådana ombyggnader och minikraftverk som kan tillåtasinte bör överlåtas enbart på vattendomstolarna. De motivuttalanden som finns i propositionen rörandeförbudet mot utbyggnad av vattenkraft i skyddade älvar och vattenområdeninnebär att mycket stränga anspråk på oskadlighet i miljöhänseende ställs uppför de mindre vattenföretag som trots förbudet kan tänkas fä tillstånd. Vi ifolkpartiet utgår från att de projekt som regeringen vägrat tillstånd för,enligt vad somnämns i vår motion Bo520, inte kan komma att medges avvattendomstolarna. Därmed blir motionens syfte tillgodosett, och vi nöjer ossdärför i detta fall med ett särskilt yttrande. 52 . (): resonemang får jag inte att gåihop. När jag lyssnade på fick jag också ett intryck av att ha mer av naturvård och vaktsläende om friluftsliv. säger manatt detta inte får skötas av någon annan instans än . Jag har sagt att roll ochskyldigheter inte på något sätt har förändrats genom PBL, utan den är likaomfattande. Ytterst är det, precis som även förstår, fråga om vilkaresurser vi ger i form av pengar för att skydda sädana områden som manspeciellt vill värna om av naturvårdsskäl. Jag kan inte förstå att, om man villha mer av naturvård, det skulle vara fel om man även på nivå kan görabedömningen att det ur vår synpunkt är intressant att ett område blir skyddateller taget i anspråk för naturvårdsändamål eller friluftsändamål. Tvärtom blirdet då två kassor som har möjlighet att värna om naturvärds- ochfriluftslivsmöjligheterna. Därför har jag svårt att förstå den konfliktrisk somfolkpartiet säger skall uppstå mellan intresset att bevara naturen och effektivskogsproduktion. Det problemet måste naturligtvis finnas även om det ärlänsstyrelsen som har ansvaret för att åtgärden blir beslutad och betald. Det blir ännu svårare att fä det hela att gå ihop närfokpartiet säger att vi inte skall ha någon samordning mellanersättningsreglerna i och naturvårdslagen. Där skulle detinte ha skett någon förändring. Vi har gjort den förändringen just för attäven kommunerna, när de får använda sig av naturvårdslagens regler, skall varaskyldiga att betala ersättning i större utsträckning . Därmed kommerockså automatiskt avvägningen mellan de olika intressenas betydelse fram.Därför har jag mycket svårt att förstå varför inte kan gå med påatt kommunerna kan fä fillämpa naturvärdslagens regler om naturreservat och naturvärdsomräden. Följdlagstiftning till den nya platt- och bygglagen, m.m. 53SIW (); Att inte förstår kan intejag göra någonting åt. Det är bara att konstatera att vi tydligen har olikaåsikter. Vi föreslår alltså inte, . , att alltingskall tas bort från kommunerna, utan samarbetet mellan kommunerna ochlänsstyrelserna skall fortsätta precis som . Jag förstår inte, om vi nuskall diskutera vad vi förstår och inte förstår, att det skall vara ettmotsatsförhållande. Länsstyrelserna utgör en fantastisk resurs, och man hartidigare bedömt att de är mycket duktiga på att lösa de problem som kanuppkomma i konfliktsituationer. Jag vill understryka att det är ett fortsattsamarbete mellan kommuner och länsstyrelser det handlar om och ingetmotsatsförhållande. För att samhället skall fungera förutsätts ett brasamarbete mellan olika myndigheter. Vi i anser att man redan genomPBL och NRL har fått goda möjligheter att påverka. Prot.1986/87:84 . den nya , m.m. . 54KJELL A. (): Att vi har skilda uppfattningar är helt okej.Jag försökte bara få klarlagt, om vi hade skilda uppfattningar. Det finns ingen logik i sätt att resonera.Dels vill inte ha samordning mellan plan-, och bygglagens ersättningsregleroch naturvårdslagens, dels tycker man att det bara är sorn kanoch skall hantera frågan om en intresseavvägning mellan skogsproduktion ochfriluftsliv eller naturvård; det skulle vara omöjligt för komrnunerna att göraden avvägningen. Därför fick jag intrycket, då jag läste detta, att folkpartietvill sitta på alla stolar på samma gång. Det är som vi vet mycket svårt attklara sådant i längden. Man får bestämma sig för det ena eller det andra. hävda att naturvårdsintresset och friluftslivets intressen skall kunnafillgodo-ses även på lokah plan, kan jag inte finna att det finns någon somhelst motsättning i att man även på det kommunala planet har möjlighet atttillämpa naturvårdslagen. Sedan viU jag beröra samrådet mellan länsstyrelse ochkommun. Redan översiktsplanen i förutsätter ett intimtsamråd mellan kommuner och länsstyrelser. Jag är övertygad om att det inte ärför litet samråd vi har, utan samrådet är. Det finns alltsåfärdiga kanaler mellan kommunerna och länsstyrelserna där man verkligen utbytersynpunkter.