prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — säger att vi anser att man inte någonsinskall tillåta en nybyggnad i kvarteret på . Det ärfaktiskt fel. Vi säger bara, . att det med hänsyn till läget iStockholm är fel tidpunkt att just , när resurserna behövs till helt andrasaker, sätta i gång byggandet av en mycket stor kontorsbyggnad. 21 (): berörde inte med ett ord deninkonsekvens som ligger i att å ena sidan stimulera byggnation av nya statligaförvaltningsbyggnader och å andra sidan lägga restriktioner på annanbyggnation med samma syfte och i samma område. Det finns säkert starka sakskäläven för annan förvaltningsbyggnation än den statliga. I avvaktan på synpunkterpå den inkonsekvensen tillåter jag mig att tolka tystnad påden punkten så, att han instämmer i att detta är mycket inkonsekvent. 22 (): Jäg vet inte om inte lyssnade påmig eller om jag uttryckte mig så dåligt - det var säkert det . Jag sadeatt vi har myndigheter som har att pröva om och i så fall när en sådanbyggnation skall sättas i gång. Jag sade att vi med förtroende kan överlämnaden saken till dessa myndigheter. Jag har alltså kommenterat det, och jagvidhåller vad jag tidigare sade. Synpunkterna på säkerheten när det gäller SCB har jag faktiskt fått frånmänniskor som sysslar med dessa frågor. Vi får väl då mot varandra väga deuppgifter jag har fått och de uppgifter som . som mångårig ledamotav ÖEF, har redovisat; han hade inte hört de synpunkterna tidigare. Jaghar inte varit i kontakt med försäkringsbolaget-dethade däremot 22 De . Vi har möjligen olikakontaktvägar. Men jag har på annat sätt fått reda påatt försäkringsbolaget vill komma åt lokalerna, och det är först efter det gått med på väsentliga hyreshöjningar som kontraktet har förlängts iavvaktan på den aktuella byggnationen. Sedan till : Vi har tidigare inte stått så långtifrån varandra, men i det här fallet gör vi det. Jag tror inte det ärmeningsfullt att vi upptar kammarens tid med en fortsatt diskussion på dennapunkt. 23 (): Det förefaller somom att andra statliga myndigheter skall tillse att den härbyggnationen inte kommer till stånd under det budgetår som vi nu diskuterar.Hade det då icke varit logiskt att utskottsmajoriteten hade hjälptfinansministern att göra den besparing som det skulle innebära att icke avsättadessa 20 milj. 24 (): Jag kan hålla med om att det tycks varaomöjligt att övertyga om att skulle vara ettundantag, eftersom en så stor och tung organisation tydligen anses effektivareoch bättre än privata företag på fastighetsmarknaden. Jag menar att det hadevarit rimligare att undersöka om inte skulle delas upp påmindre, bättre fungerande enheter, som kunde jämföras med privatafastighetsbolag. 25 (): Till vill jag säga att jag avserde myndigheter som har att pröva hurudant arbetsmarknadsläget är just vid detaktuella tillfället. Detta har vi här i inte möjligheter att göra,och därför finns det skäl att låta ifrågavarande myndigheter svara för dennaprövning. Bara en kort kommentar till . Ni tycker attbyggnadsstyrelsen nu är mycket dålig. Men om man delar upp den i dessa tvåsteg, så blir det hela väldigt effektivt enligt er uppfattning, och det gårtydligen att tjäna en massa pengar. Det är symtomatiskt att ni då villprivatisera verksamheten. 26 (): Låt mig till säga att vi villuppnå den effektivaste möjliga statliga fastighetsförvaltningen. Det är vårtprimära mål, och jag hade hoppats att också skulle ha dettamål. Men tyvärr har vi varit tvungna att uppta kammarens tid med att försökaövertyga om riktigheten härav. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Punkt 3(anslag till Utredningar m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avAnne och - bifölls med acklamation. Statlig lokalförsörjning m. m. Prot.,1986/87:118 Punkt 7 Mom. 3-5 (anskaffning avADB-utrustning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRune m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (tidsfördröjning vid redovisning avimportstatistiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnne och - bifölls med acklamation. Mom. 7(anslagtill : Statistik,register och prognoser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (företagens uppgiftslämnande) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 142 förreservation 5 av m. fl. Mom. 9 (överföring av tjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 13 (anslag till Statens person- ochadressregisternämnd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Punkt 1(översyn av status och organisation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Byggnadsarbeten för statligförvaltning m. Hemställan i reservationerna 2 av m. fl. samt3 av . Äsling och bifölls med 143 röster mot 141 för utskottetshemställan. 13 ledamöter avstod från att rösta. och (båda vpk) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från attrösta. Motiveringen i reservation 2 av m.fl.godkändes med 106 röster mot 40 för motiveringen i reservation 3 av och . 152 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hanavsett att avstå frän att rösta men markerats ha röstat ja. Utskottets hemställan bifölls. Grundläggande högskoleutbildning m. m. 1986/87:16om anslag till utbildning för tekniska yrken (prop. delvis), 1986/87:19 om anslag till utbildning för undervisningsyrken (prop. 1986/87:100 delvis), 1986/87:20 om anslag till utbildningför kultur- och informationsyrken (prop. 1986/87:100 delvis), 1986/87:21 om anslag till lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser 1986/87:100 delvis) samt 1986/87:23 om anslag tillinvesteringar, m. m. 1986/87:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade att utbildningsutskottetsbetänkanden 16, 19. 20, 21 och 23 skulle debatteras i ett sammanhang. Grundläggandehögskoleutbildning m. m. 27 (): Det är glädjande att det har varit möjligt attsammanföra fem betänkanden under en gemensam rubrik, som framför allt avser dengrundläggande utbildningen vid våra högskolor. Det är glädjande, och man skulleönska att utbildningsutskottet kunde vara ett föredöme för kammaren, eftersomvi härigenom sannolikt kommer att spara en del tid. Möjligen kan ett sådantarrangemang också göra debatterna något intressantare. Det kan inte hjälpas,herr talman - om det tillåts mig att göra några anmärkningar -att det mångagånger ter sig ganska tjatigt när kammaren debatterar betänkanden som kanskebara innehåller detaljfrågor, om än viktiga. Likafullt saknas det några delar. Vi skulle ha haftytterligare två betänkanden med när det gäller den grundläggandehögskoleutbildningen, nämligen vårdutbildningen och utbildningen föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken. De finns inte med av det enklaskälet att de redan har debatterats och blivit föremål för beslut. Jag skall i det följande ändå försöka uppehålla mig vidnågra principiella frågeställningar när det gäller den grundläggandeutbildningen, dels dess betydelse för samhället, dels dess betydelse för denregionala utvecklingen. Därefter kommer jag att övergå till att kommentera endel av de reservationer som finns i betänkandena. Grundläggande högskoleutbildning m. m. Det är en truism att säga att samhället är beroende av denhögre utbildningen och forskningen. Vi behöver kunskaper och kompetens överhela linjen. Därför säger vi moderater att den högre utbildningen ochforskningen i första hand skall styras av vetenskapliga mål. Så är det inte iSverige . Den s. k. högskolereformen vilar på en helt annorlundasyn och betyder en anpassning till marknadens behov. Det har lett till enpolitisering. Vi märker också när det gäller sektorsforskningen hur forskningenblivit alltmera politiskt styrd. I de yttersta av har vi ocksåkunnat se hur man från regeringens sida vill få kontroll överhögskolestyrelserna. Majoriteten av styrelserepresentanterna skall enligt ettförslag utses av regeringen. Vi menar att det är angeläget att gå tillbaka till denursprungliga roll som universiteten bör ha. Man bör också se på helheten vadgäller den grundläggande utbildningen och forskningen. Dess bättre kommer vi1991 att få uppleva detta. Men i varje fall har vi behandlat delsgrundläggande utbildning, dels forskningspolitik. Som vi moderater ser detmåste ämnesstudierna utgöra grundvalen i den högre utbildningen. Grundligakunskaper i de olika ämnena frambringar framför allt ett kritiskt tänkande.Detta i sin tur innebär att de enskilda institutionerna har en viktig roll attspela. Vi anser att uppbyggnaden genomgående borde vara sådan att man delsserverar ämneskurser, standardkurser, dels påbyggnadskurser och dessutomnaturligtvis ställer krav på ordentliga förkunskaper hos de elever som påbörjarsina studier vid universitet och högskolor. Vi hoppas - det är ingalunda säkert- att den proposition som vi snart kommer att få se som ett resultat avtillträdesutredningen innebär förstärkta förkunskapskrav. Det behövs också genomgående en kreativ miljö vid vårauniversitetjDch högskolor. Ingen kan säga att vi har någon genomgåendekreativ miljö, utan är det tvärtom. Det behövs ett erkännande avuniversitetslärarnas roll, och det behövs en satsning på kvaliteten iutbildningen över hela linjen. Den svenska akademiska utbildningen måste hela tidensträva efter att vara bäst i världen. Det duger inte att vi nöjer oss med någonandra- eller tredjerangsplats. Skall vi även i fortsättningen hävda oss måstevi sträva efter att vara på topp. Beträffande den högre utbildningen och den regionalautvecklingen är det inget tvivel om att den högre utbildningen självfalletspelar en väsentlig roll som en motor. Utbildningsministern underströk 1975 ipropositionen om förändringen av högskoleväsendet att man inte avsåg att bygga ut den traditionella universitetsutbildningen utan iförsta hand var inriktad på att ute i regionerna försöka tillgodose det växandeoch mångskiftande behovet av klart yrkesinriktad utbildning på högskolenivå.Samtidigt underströks att fasta forskningsresurser bara skulle finnas vid desex universitetsorterna samt i . Detta har alltsedan dess varit enledstjärna för när den har haft att ta ställning till olika-förslag. De mindre högskolornas huvuduppgift måste vara attåstadkomma en kvalificerad postgymnasial yrkesutbildning på låt oss säga 80-100poäng i normalfallet. Mellaningenjörsutbildningen, som är tänkt att omfatta just80 poäng, kan ses som ett utmärkt exempel på detta. för demindre högskolorna att skaffa sig någon nisch som gör att man kan erbjuda någonriksunik utbildning och därmed också kan falla tillbaka på en riksrekrytering. Jag besökte för ungefär sedan en av våra allraminsta högskolor, nämligen den i , och kunde där ta del av just tvåsådana nischer som man utvecklat där. Det var dels en linje i idrottspedagogik,dels en linje för att utbilda s. k. utvecklingsingenjörer. Vi moderater har efterlyst ett uttalande från riksdagennär det gäller de små högskolornas framtida struktur som i huvudsak skulleöverensstämma med de linjer som jag här har dragit upp. Vi har också i åretsbudget velat anslå 20 milj. kr. att fördelas mellan de små högskolorna somskulle syfta till att möjliggöra särskild utveckling av nya utbildningar fördem. Pengarna skulle också kunna användas för utrustning. I ett andra stegmenar vi att man skulle ge ett klumpanslag till de små högskolorna och ocksåupphäva skillnaden mellan allmänna linjer och lokala linjer och låta dessa småhögskolor i större utsträckning bestämma själva hur de vill utforma sinverksamhet. herr talman, till att granska en del av dereservationer som finns i de fem betänkandena. Jag kommer ingalunda att gå inpå alla reservationer utan bara på några som kanske är av större principielltintresse. Jag börjar med att se på den tekniska utbildningen. Detgäller alltså betänkande 16. Här kan jag konstatera att det är positivt attbudgetpropositionen nu banar väg för en mellaningenjörsutbildning påhögskolenivå som i sin tur bygger på en treårig teknisk gymnasieutbildning. Detär också positivt att YTH:s framtid utreds innan några nya beslut omutvidgningar fattas. Det finns emellertid några skönhetsfläckar. Den ena gällerden datavetenskapliga linjen, där en minoritet bestående av de borgerligaföreträdarna vill att en sådan skall förläggas till och ,något som majoriteten motsätter sig med hänvisning till att man vill avvaktaresultatet av naturvetarutredningen, som har initierats av UHÄ, innan manfattar beslut. Detta är rätt förvånande och något ologiskt, eftersom mansamtidigt vill lägga ner fysikerlinjen i och ersätta den med en linje förteknisk fysik, som då skulle kunna betecknas som en civilingenjörslinje. I denfrågan vill man helt plötsligt inte avvakta naturvetarutredningens förslag. Det råkar vara så ätt vi nu har tillgång till naturvetarutredningensförslag. Det visar sig att man mycket väl kan inrätta dedatavetenskapliga linjerna i och utan att ritningarna störsdet allra minsta, medan däremot ett borttagande av fysikerlinjen i sannoliktgör det mycket svårt för att kunna vara med om den nyanaturvetarutbildning som föreslås och där fysiken kommer att spela en väsentligroll för just utbildningen i matematik och fysik. Man kan också ställa frågan om det är rimligt att i Umeåinrätta en civilingenjörslinje som uppenbarligen inte kommer att uppfattas somen egentlig civilingenjörslinje. Samtliga remissinstanser har avstyrkt, ochbland dem finns också de tekniska högskolornas rektorskonferens, som sammanträddei och då hävdade att det för att utbilda civilingenjörer ocksåmåste vara fråga om en "gedigen industriell utbildning". Utbildningenmåste också, slog rektorskonferensen fast, genomföras i en"ingenjörsveten- Grundläggande högskoleutbildning m. m. Grundläggande högskoleutbildning m. m. skapligmiljö", som man menar helt saknas i . I den utbildning som föreslagitsfinns det nära nog inga inslag av teknisk-industriell utbildning, sammanfattadeockså rektorskonferensen. Hur skall man då klara detta? Ja, man får låna resurserfrån , har det sagts. Men det finns anledning att precis somremissinstanserna ställa sig tveksam till en sådan lösning. Vi har ju gjort enuppdelning mellan och . står för den tekniska utbildningen ochför civilingenjörsutbildningen och har också fasta forskningsresurser när detgäller den tekniska sidan, medan får svara för de andra utbildningsbehoveni . Om civilingenjörslinjen skulle förläggas till har mananledning att befara att det beträffande civilingenjörsutbildningen kan kommaatt uppstå något av ett konkurrensförhållande mellan och . Man kanockså fråga sig om det kommer att finnas tillräckligt rekryteringsunderlag.Inte minst mot bakgrund av naturvetarutredningens förslag borde det finnas skälatt i stället satsa på fysikerlinjen i . Civilingenjörsutbildningen börvidare finnas där det finns fasta forskningsresurser, har vi hävdat frånmoderat håll. Det finns alltså anledning att avslå regeringens förslag när detgäller linjen teknisk fysik i . Det kan tilläggas att förslaget ocksåinnebär en nedvärdering av ämnet fysik och av fysikerlinjen. Av samma' skäl finns det anledning att motsätta siguppbyggnaden av en materialteknisk linje vid . Rekryteringentill den materialtekniska linje som finns vid KTH fungerar dåligt. Finns detdå någon anledning att tro att rekryteringen skulle bli bättre om man inrättarytterligare en sådan linje i ? Remissinstanserna har varit övervägandenegativa. Frågan om den materialtekniska linjen utreddes /81. Man kan alltså konstatera att det inte finns några motivför att förlägga en materialteknisk linje till . Men orsaken till vill göra det är uppenbar. Man vill på något sätt få linjen anknuten tillhögskolan i . Men hur skall man kunna samordna en 4,5-årigcivilingenjörsutbildning med en 2-årig lokal utbildning? Det vore bra mycketbättre att satsa på de studerandes möjligheter att utföra examensarbete vid deindustrier som finns i . Jag vill som hastigast kommentera ävenjournalistutbildningen. Här föreligger återigen en borgerlig enighet. Utskottetsborgerliga företrädare vill ha en förbättring av journalistutbildningen ochknyter framför allt an till UHÄ-förslaget 1983 om en kortarejournalistutbildning för personer som avlagt examen och klarat av sin120-poängsutbildning. Den föreslagna utbildningen skulle alltså vara ettkomplement till den redan existerande journalistutbildningen. När det sedan gäller det betänkande som behandlar anslagentill lokala och individuella linjer och enstaka kurser är det glädjande attkunna konstatera att utskottet här föreslår ytterligare 25 milj. kr. Utskottettillstyrker emellertid inte fullt ut vårt krav att medlen i första hand skallgå till högskolorna i , och och till iLinköping. några ord om anslagen till investeringar. Jaghar här avgivit en reservation som gäller . I fruktarman att det återigen, eftersom ligger där det ligger och inte iStockholm, skall bli en försening av den absolut nödvändiga utbyggnaden avmellanvallen, som i sittnuvararande skick inte bara ter sig fränstötande ur estetisk synpunkt utanockså innebär att landsarkivet lider stor brist på lokaler. Riksantikvarieämbetethar sagt att måste vara utbyggd till för att detskall kunna anses vara acceptabelt. Det är fortfarande kvar till dess,men tiden går, och alla skall veta att beslut inte fattas alltför snabbt iriksdagen. Jag hoppas i varje fall att man inomen snar framtid skall kunna fåse återuppbyggd och att landsarkivet därmed skall få sina så hetteftertraktade lokaler. Jag ber att få yrka bifall till samtligareservationer där moderata företrädare finns med. Grundläggande högskoleutbildning m. m. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 28CARL-JOHAN (): Jag ämnar inte fördjupa mig i någonomfattande debatt om de fem betänkanden från utbildningsutskottet som nubehandlas. Jag skall koncentrera mig på att argumentera för några fåreservationer. I reservation 5 i betänkande 16 föreslås att riksdagenskall uttala sig för att engelska skall kunna vara undervisningsspråk underavslutningsåret vid någon civilingenjörslinje. majoritet har konstaterat att vilkenhögskola som helst kan besluta om att viss undervisning skall hållas på annatspråk än svenska och att därför inte behöver uttrycka sig om det. Ja,den rätten har förvisso varje skola. Där hade vi bl. a. tillfälle att delta i engymnasielektion, som hölls helt på engelska, fastän det inte var enspråklektion. Skälet till att reservanterna vill ha uttalandei den här frågan är att det skulle kunna innebära litet extra stimulans för demsom är beredda att sätta i gång försöksverksamhet med undervisning på engelska.Det vore bra. I. betänkande 16, reservation 8. föreslår och att statens anslag för utbildning för tekniska yrken höjs med 8milj. Regering och riksdag kan påstå att vi faktiskt har satsatganska mycket på den tekniska högskoleutbildningen. Man skulle t.o.m. kunna troatt det därför är väl beställt med den. Tyvärr är det inte bra. Låt mig tanågra exempel. Vi kan konstatera att för få av de studerande tar examen.En orsak till det kan förstås vara att de erbjuds attraktiva jobb så tidigt,att de inte tycker att det lönar sig att fullfölja studierna. En vanligareorsak är nog att det brister i undervisningens kvalitet eller att de studerandetvingas förvärvsarbeta för att klara sin ekonomi. På flera håll har högskolorna inte haft resurser att byggaut den tekniska utrustningen i takt med behovet. Det gäller särskiltdatautrustning. Det är inte ovanligt att s.k. datahallar är inbokade 24 timmarper dygn för att studenterna skall få plats vid tangentbord och skärmar. Visstär det bra med en hög utnyttjandegrad av materielen. men det här exemplet tordevara bevis på att det behövs mer resurser. Grundläggande högskoleutbildning m. m. vill medverka till en förbättring av den högretekniska undervisningen genom att förorda den här aktuella anslagsökningen med8 milj. kr. Om man arbetar i industri eller i hantverksyrke och villutbilda sig till lärare inom de yrkesområdena kan man fr. o. m. den 1 juli 1987få s. k. utbildningsarvode. Det skall kompensera det inkomstbortfall somdrabbar den studerande . Det har visat sig att detannars är oerhört svårt att rekrytera elever till sådan lärarutbildning,eftersom man vänder sig till personer som redan "etablerat" sig medt. ex. fainiljeansvar och "ställt in" familjens konsumtion efter deresurser som lönen utgör. I reservation nr 3 aktualiseras den orättvisa som ligger iatt utbildningsarvodet endast gäller lärarutbildning till vilken huvudsakligenmän känner sig kallade. tycker att samma möjlighet tillutbildningsarvode bör gälla för studerande vid vårdlärarlinje och handels- ochkontorslärarlinje. Även de linjerna rekryterar studerande bland personer,vilkas yrkesverksamhet är en viktig grund för lärarutbildningen. Det är naturligtvis otänkbart att utbildningsutskottetsmajoritet skulle lägga större vikt vid typiskt manliga lärarutbildningar än vidtypiskt kvinnliga. Jämställdhet mellan könen är givetvis en självklarmålsättning för allt arbete i utbildningsutskottet. Det A-n/; dock vara så, atten begränsning av möjlighet till utbildningsarvode enligt utbildningsutskottetsmajoritetsförslag blir uppfattat som ett typiskt exempel på hur kvinnordiskrimineras. Därför skulle det vara bra för rykte, om YlvaAnnerstedts, och reservation fick stöd avriksdagen. Reservation nr 1 handlar om journalistutbildning. Reservanternaefterfrågar en snabb igångsättning med försöksverksamhet för en förkortadjournalistutbildning, som bygger på annan yrkesutbildning. har manefterfrågat en sådan avkortad journalistutbildning. Det borde vara självklartatt det är bra om yrkesutbildat folk med speciellt intresse för informationkunde få en journalistutbildning på den grunden. 1983 föreslog universitets-ochhögskoleämbetet att en sådan utbildning skulle startas. Vi tycker att det nu ärdags att sätta i gång. Jag yrkar bifall till samtliga reservationerdär företrädare för finns med i betänkandena UbU 1986/87:16, 19,20, 21 och 23. 29PÄR (): Att prioriterar utbildningenmycket högt vågar jag tro är allmänt känt. Motivet för detta är att vi anseratt det vi satsar på utbildning är en investering för framtiden. Om Sverigeskall kunna bibehålla en tätposition som kultur- och industrination, måste viha ett utbildningsväsende, och naturligtvis också en forskning, av högkvalitet. Det är därför som vi kategoriskt säger nej till de olikabesparingsförslag på utbildningens område som andra partier står för. Det härsynsättet gäller hela utbildningsväsendet, ungdomsskola lika väl som högskola. Sättet att utveckla den högre utbildningen har mycket storbetydelse för nationen som helhet, men också för olika delar av landet, olikaregioner, och förenskilda människors möjlighet att få syssla med den typ av verksamhet som dehar fallenhet och förutsättningar för. Den långa vägen är inte längre likatillgänglig, utan utbildningsmöjligheterna är ofta avgörande för vad man kan arbetamed senare i livet. Det är därför som vi tycker det är väldigt viktigt attåstadkomma resursförstärkningar också på högskolans område och få enhögskoleutbildning av hög kvalitet. Tyvärr måste man konstatera att somstatsmakterna prioriterat forskningen under en mycket , harresursutvecklingen när det gäller grundutbildningen släpat efter. Där har manfått känna av ganska snåla vindar, och det har naturligtvis vållat en hel delproblem. har tre övergripande mål i högskolepolitiken. Ettär att satsa på kvalitet, ett annat är att åstadkomma en effektivresursanvändning och så litet byråkrati som möjligt; och ett tredje är attskapa en decentraliserad struktur också inom den högre utbildningen. När det gäller kvalitetsförstärkningarna handlar det oftaom pengar. Vi har också förslag, till resursförstärkningar på en rad områden,varav en del behandlas i de betänkanden vi nu har framför oss.