prot · GA09137 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finnslikviditeter som ligger och flyter ute i bolagen och som till viss del användsför spekulation och till viss del går till utlandsinvesteringar men som ocksårtaturiigtvis finrts i statsskulden. Det vore rimligt att ytterligare medel avdetta, ca , drogs in för etf flerårsprogram förregiortalpolitisk och irtdustriell utveckling. Det skulle vara ett krafttagmot spekulationsekonomin och för regional rättvisa. Vi menar att kommurtsektorn måste få växa. En procent ärpå stället marsch. Den borde få öka med fre procent. Det målet har vi haftockså under 70-talef. Socialdemokraterna anslöt sig fill när de vari opposifion, men är det en procent som gäller. Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m. m. Det behövs särskilda irtsatser för vård, arbete och omsorgirtom dert kommurtala sektorn. Vårdkrisen är på lut, det är en fidsinställdbomb. Man kan säga att man bara ser toppen av ett . Regeringert har varitföremål för uppvaktningar från , som säger att det infe gåratt fortsätta längre på detta sätt. Det måste göras insatser inom dcrtkommunala sektorn, främst inom vården. Därför vill vi föreslå ett specielltanslag om 2 miljarder krortor som första irtsafs på detta område. Kan mari säganej till på bostadsområdet och mena att det inte spelarnågon större rolloch å andra sidan kasta sig över kommunerna och dra in pengarfrån dem, så borde mart kurtna se att det firtrts behov och att någorttirtg börgöras. Mot bakgruud av budgetutvccklirtgcrt borde def irtte vara orimligt aftgöra irtsatser på vårdområdet. Samma sak gäller mat och hyra. Det hartalats mycket om inflation och att inflatiorten hölls på en låg rtivå, ca 3 %.Mert just på hyra och mat i som är de fyugsta utgifterna för vanligt folk, somsvarar för mer än hälften av utgifterna i en vanlig familjeekonomi, där liggerinflafionen mycket högre. Om mart ser på konsumtiortcn för olika familjerdrabbas en låginkomsttagare med baskonsumfion av en mycket hög inflation. Förden som kart uuna sig andra varor, kanske köpa nya bilar och TV-apparater ellerförnya kapitalvaror osv. blir inflationen lägre. Man borde försöka motverkasådartt. Därför finns det skäl atf infe acceptera några höjningar av bostadskostnaderna.Det har vi föreslagit i vår motion. Det firtrts också skäl att öka livsmedelssubvcrtfioncrnaoch aft sluta med prishöjarpolitiken på matområdet, vilket mart gör gcrtom attgå åt det artdra hållet och slopa subventionerrta. Med dessa ord yrkar jag bifall till vpk;sreservationer, som innehåller både riktlinjer för en ekortomisk polifik ochkonkreta förslag till årets budget. 5ARNE GADD (s); Regeringert ger ikomplcfterirtgspropositiortcn sin syn på de frågor som regeringen uppfattar somstrategiskt centrala för vår ekortomi. Därvid kortstaterar regerirtgert attpris- och kostrtadssfegrirtgcrt i fortfarande ligger på en nivåovartför de viktigaste kortkurrcrtflärtdernas. Tillväxten i den svcrtskaekortomirt går sedart rtågra år fillbaka mest fill en ökad privat och offentligkonsumtion, något som irtte är bra, eftersom en önskad tillväxt börgrunda sig på en ökning av irtvesteringår och en öknirtg av rtcftocxpprfcri medutlandet. I proposifionen konstateras: "Skulle denna utveckling blibestående, riskerar de vunrta framgårtgarrta att gå förlorade." Stabihseringspolitikens uppgifter är med det fastlagda.Något reformutrymme, med hjälp av "friska pengar" finns inte.Möjligheterrta att göra omprioriterirtgar inom den offerttliga sektorn blir dåextra viktiga. Efter alla åren med "osthyvlar" i det statligabudgetarbetet förstår alla med erfarenhet om förhållandena under vilkenknapphetens kalla stjärna det mesta av offentlig verksamhet rtu bedrivs. Iutemirtst ur persortalpolitisk syrtvinkel är det nödvändigt aft snart kunna få enärtdrirtg fiU stårtd. Budgetpolitikenhar visat remarkabla resultat. des, vilket redan sagts idebatten, i budgetpropositionert ett underskott på nära 50miljarder för /87. Den prognos som lärpublicera nu tyder på att underskottet stannar vid mellan 26 öch 27miljarder. Ytligtsettskulle utvecklingen kunna tas som ett tecken på att dén statliga budgetensanerats extremt snabbt. Så är knappast fallet, eftersom omkring 5 av dessa 25miljarder går tillbaka på fallande räntor på statsskulden och omkring 15'gårtillbaka på ovärttat kraftiga lörtéökrtirtgar och bolagsvinster -ökningar somsedan påverkat såväl de direkta som de indirekta skatterna. Förbättringert äralltså till irtte så litert del inflatorisk. Undervåren har behandlirtg av regerirtgens förslag i kompletteringspropositionenlett till ändrirtgar i 29 av statsbudgetcrts 775 artslag. Mer är det infe. Tvåäv dessa 29 ändringar beror på att 120 milj, kr, förts från ett anslag fill ettanrtat, .Ncftobelastrtirtgcrt på utgiftsartslagen har som en följd av riksdagertsärtdrirtgar ökat med 900 milj, kr. Dessa utgifter har emellertid i betydartdeutsträckrting finansierats dels genom höjda skatteutjämrtirtgsavgifter, delsmed en minskad kompensation till kommunerrta för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Budgetförsvagningenbegränsas därmed till ca 330 milj, kr., vilket motsvarar av budgetenstotala omslutnirtg. Mirtdreärt av arbetskraftert i är arbetslös, Utvecklirtgert hos oss står iskarp korttrast mot förhållartdena i andra och borgerligt styrda länder. Det ärett gott betyg för regeringen och den tredje vägcrts politik att det gått attklara sysselsättrtingen så väl. Trots allt är fillgången fill arbete för alladet viktigaste för den socialdemokratiska politiken. Utvecklingenutomlands är mycket avgörande för hur den svenska ekonomin skall kunna utvecklas.När därför tillväxten inom avtar och rtågra av våra viktigastehandelspartner ser framför sig en påtagligt uppbromsad ekonomisk akfivitetfinns det extra anledning för oss att ha en hög beredskap för aft mötaeventuella påfrestrtingar. Av direkt betydelse är utvecklingeri i lärtder somNorge, Dartmark och Västtysklartd, INorge var utvecklirtgen av BNP . Den bedömdes i finarisplartcrt iår komma att stanrta vid , och de uppskattuirtgar som görs ikompletteringspropositionen stannar vid , Motsvarandeutveckling för är , och , För är det 2,, och ', Enuppbromsning av utvecklingen i dessa länder fill halva den nivå som förelågbara för får självfallet också sina konsekvenser för dessaländers förmåga att köpa de varor som vi vill sälja på deras marknader. Detfinns alltså problem för den svenska ekonomirt alldeles rurtt krtuten. Vissa avproblemen kart vi harttera och bemästra på egert hartd, artdra åter har sittursprung utomlands och ter sig då mer komplicerade, eftersom det inte går attmed ejgrta åtgärder och insatser här i landet förebygga att deuppkommer, Framfidenär lättare att möta när nu ekonomi på ett annat sätt än 1982 är i ettåtminstone hanterbart skick. De som så starkt här i kammaren har kritiseratregeringen för aft irtte allt redart är löst hade verkligert ställt till Den ekonomiska politiken m. m. Jag vill påminna om aft vi 1982 måste låna23 000 milj. kr. När socialdemokraterna tog över varnades avledningen för för en kommande kris för , när utlandetskulle börja strama upp sin benägerthef atf lårta till vårt lartd. På den fidenvar inflationert tvåsiffrig. Internationellt bedöms nu dert ekonomiska politik somförts i som ytterligt framgångsrik. Redan i den ekonomiska politiskadebatten gick det att citera omdömen från såväl den välrcrtommcradcbritfiska fidskriftcrt Ecortomist som från den s. k. Brookirtgsrapporfcrt,publicerad av SNS och utförd av ett antal välkända amerikartska ekortomer. Härräcker det atf åberopa analysen i Economist: är en ekonomisk paradox, skriver Economist. Landethar dert största offerttliga sektorn av alla industriellt utvecklade länder,def har de högsta skatterna, det är dcrt mest gcrtcrösa välfärdssfafcrt, dethar de mirtsta lörtcskillnadcrrta och de mäktigaste fackförertirtgarna. Får mantro den förhärskande ekortomiska visdomen borde lida av akuteuroskleros med en trögrörlig arbetsmarknad och borttynande företag. I ställethar många stora och livskraftiga företag och etf av de lägsta arbetslöshetstaleni , I dertrta irtgress till Economists analys, så fylld avlovord och generös bedömning, slås fast dels att starka fackförenirtgar, ertväl utvecklad social trygghet, ert hög sysselsättning och små löneskillnadermycket väl kan existera fillsammans med livskraftiga företag, dels att dettastår i strid med "förhärskande ekonomisk visdom", Detta står alltsåatt läsa i en tidskrift som irtte bara är kärtd för att som regel företrädadcrt förhärskande ekonomiska visdomen utan även är allmänt erkänd för aft göradef på ett intellektuellt stimulerande och begåvat sätt. , herrtalman, till reservationerna! betänkande har fogats 20 reservafioner, Reservationerrta 1 och 2 presenterar den grurtdsyrt som defre borgerliga partierrta resp, kommunisterna har på denekonomiska politikert, I reservafiort 3 tar i grundläggartdehärtsccrtden såsom när det gäller fördelnirtgspolitiken avstårtd frårt moderatasamlirtgsparfiet och . Vi ger en eloge för denreservatiorten, I reservation 4 bekräftar moderata samlingspartiet ochfolkpartiet atf de irtser atf centerparfiet nu så smått börjar lämna detborgerliga samarbetet. När det gäller den allmärtna ekonomiska situatiorten trorde borgerliga reservanterna inte alls på regeringerts bedömning att vårbytesbalans kommer att uppvisa ett överskott - låt vara på bara en miljard -. Irtte heller artser mart atf regeringens investeringsprognos kommeratt hålla. Utskottet delar inte alls denrta pessimistiska uppfattrtirtg. När det gäller exportindustrin vill jag säga atf våraexportföretags priser rtu har upphört att stiga jämfört med utlandets.Lönsamhefert i dessa företag är bättre ärt på . Så långt det går att nubedöma det bör nettoresultatet av vår utlandshandel kunna bli posifivt. Uppgångeni industrins investeringar är ganska jämt fördelad över ohka branscher.Def är endast livsmedelsindustrin som tycks sänka sin invesfe-ringsakfivitet -med urtgefär . Däremot ökar dert kemiska irtdustrin sina investerirtgar med15 % och basirtdustrin och verkstadsindustrirt sirta , för att rtu faetf par exempel. Dessa fakta tyder på att ert önskad utveckling är på gång,def vill säga att vår ekonomiska fillväxt svänger om och i större utsträcknirtgbaseras på irtvesterirtgar och nettoexport. I sammanhanget bör det dock konstateras att dertkortsumtionsledda tillväxten varit en önskad tillväxt, helt i linje med detprogram för ekonomisk utveckling på medellårtg sikt som i december1983 ställde sig bakom. De sex borgerliga åren av tillbakagång pch förloradköpkraft för konsumenterna skair enligt programmet vara i-ehabiliteradc tillbörjan av . Har ni borgerliga något emot att vi när det är gjortglömmer de årert? I den borgerliga reservationert upprepas detfempunktsprogram som tidigare presenterats. Det irtrtchåller fem s. k,tillväxthirtder, nämligen 1, den fördaskattepolitikert, 2, bristen på enstram finartspolifik, 3, behovet avavmonopolisering av den offentliga sektorn, 4, avskaffande avbyråkrati och regleringar och 5, en bättrefungerande lönebildning, I det här sammanhanget vill jag nöjamig med att ställa lika många frågor som de borgerliga satt upp programpunkter. Den första frågan gäller skattepolitiken. Dcrt riktar jagtill . Åsling; Är berett att stödja sänkta marginalskatterockså för höga irtkomster och att företa radikala förärtdringar iavdragssystemet och beskattnirtgcrt av kapital? När dét gäller den andra programpunkten - den som gälleren stram finartspolitik - skulle jag vilja fråga ; År moderatasamlirtgspartiet fortfarande av den uppfattningert att det bedrevs en stramfinanspolifik under ekonomimirtisfertid? Det var då somstafsbudgetcrt försämrades från aft i stort sett vara balanserad till att haett underskott på ungefär 90 000 miljoner. När det gäller den tredje programpunkten - den som gälleravmortopolise-ring - skulle jag vilja fråga folkparfiet; Är folkpartietmotståndare fill alla statliga monopol? Vad är i så fall era skäl för att i dagha den uppfattningen? När det gäller den fjärde programpunktcrt, som gälleravskaffande av byråkrati och krångel, vill jag än en gång värtda mig fill NilsG. Åslirtg; Är . Åslirtg mostårtdare fill jordbruksreglerirtgcrt? Var gårgränsen för centerparfiets borgerliga politik? När det gäller den femte programpunkten, om lönebildnirtg,vänder jag mig till alla de tre borgerliga partierna; Vad har rti emotregeringens förslag till nytt lönebildningssystem? Hur skulle ert eventuellasystem för en bättre fungerartde lörtcbildrtirtg urtder dert rtärmaste tidertse ut? I reservatiort 2 anger vpk sina riktlinjer för denekonomiska politiken. Vi har alla rtyligert njutit av Hans Peterssonsintroduktion fill sin nyideologiska, kroniska debatt med . Def ärju infe säkert att den i fortsättrtirtgen kommer att ske här i kammaren. Den ekonomiska politiken m. m. Dcrtkrifik som vpk rtu riktar mot regeringens förslag om åtgärder gäller i förstaharid lönebildrtingens område. Sedan för vpk också fram uppfattrtirtgert bör höja omsäftningsskatten på aktier och dra irt 10 miljarderextra av företagens likviditet, för att fa etf par exempel. Vpk anser, som HansPetersson med skärpa här framhöll, att det är fel av regeringen att ensidigtsatsa på en exporfiedd fillväxt av ekonomi.. Omdetta vill jag säga: Regeringerts förslag irtrtebar att löntagarna skall få uten lörtcökning som ger en verklig standardhöjnirtg. Det är irtte fråga omnågontirtg annat. Det skall inte vara fråga om löneöknirtgar som smälter bortpå grurtd av att priserna stiger lika mycket som lönen eller mer. Friaförhandlingar skall det vara, mcrt det gäller då att kunrta förhartdla om påtagligaförbättringar och inte om hur hög irtflatiortsfaktert i fortsättningert skallvara. Har vpk rtågot emot det? Visstskall aktieägarna vara med och betala skatt för att vi skall få en acceptabelfördelning. Men det skall då ske på ett förnuftigt sätt. Att ytterligaredrasfiskt höja omsättningsskaffcrt på akfier skulle iunebära attaktieförsäljnirtgen kraftigt minskade. Omvi inte satsar på en ökad export kommer vi inte atf kunrta betala dcrtutlartdsskuld vi har. Vi gör det då irtte heller möjligt för folkets bredalager aft höja sirt standard, eftersom en höjning av standardert för dem kräverimport av varor från utlandet. tredje och varanrtartindustriarbetare är sysselsatt med att framställa varor som skall säljasutomlands. Inte minst," , gäller det - på dcrt punkten är vihelt eniga - och Västmartland. Är det något fel med attskapa fler och bättre jobb i ASEA? Närdef gäller lönebildnirtgcrt redovisar regeringen sina planer för atf göra nästaårs avtalsförhandlingar förcrtliga med det ekortomiska utrymme som då kommeratt finnas. Dels säger sig regeringen vara villig aft sänka den allmärtnaarbetsgivaravgiften, om förhandlingarna mellan arbetsmarknadcrts parter hållersig irtom det fakfiska lörteutrymmet, dels skisserar regerirtgert ett systemmed cash limits för aft den offentliga sektorns avtalsförhartdiirtgar skallfölja samma eller åtmirtstortc likartade spelregler som dem som gäller denkonkurrcrtsufsafta sektorrt. Förslagen rätt tillämpade förtjänar verkligenriksdagens fulla stöd. Folkparfietoch accepterar i reservatiort. rtr 5 förslaget vad beträffar dcrtöffertfliga sektorn, men förordar här liksom så ofta förr främst enskattesärtkning till de bäst betaldas fördel. Det skall bli fackförenirtgarnasom i högre grad än tidigare genom höjda avgifter till arbetslöshetsförsäkringenskall betala arbetslöshetens kostnader. På så sätt anser ochmoderaterna atf lönerörclscrt skall sluta irtom det samhällsekortomiskautrymmet. Centernhar valt att i en formellt sett egen reservafiort - reservatiort nr 6 -framförai huvudsak liknartde synpurtkter. Andart hos de tre borgeriiga parfierna äruppenbar: fackföreningsrörelsen skall tämjas. Självfallet delar intesocialdemokrater den uppfattrtirtgert. Vpkhar då det gäller lönebildrtingcn crt artnan ansats i reservation 7, där manframhåller att som vpk ser det "sätter regeringert gcrtom dertrta åtgärden ytterligare press på de anställda inom den gemensamma sektorn utöver denpress som redan bristande resurser ger". En fråga,; Kan man ge mer ärt vad resurserna tillåter? När det fill sist gäller budgetregleringen har samtligaoppositionsparfier valt att denrta gång som så tidigare gå var sinväg. Moderata samlirtgspartiet är mest konsekvent av de treborgerliga parfierna. Det intressartta med moderata samlirtgspartiet är atf detnu i realiteten varnar för att finanspolifikert blivit för stark. Moderatasamlingspartiet varnar faktiskt för atf den offentliga sektorn nu visar ettöverskott. Därvid räknar in förutom stafcu också kommurterna ochsocialförsäkringssckforrt. I stället för dertna polifik vill moderata samlingsparfietfå fill stånd ett ökat sparande inom den privata sektorn. Därmed är def klartatt den krifik som länge från moderata samlingsparfiet har riktats mot denekonomiska politik som socialdemokraterna fört inte varit strikt ekonomisk utanhuvudsakligen varit ideologiskt betingad. Detta är ju inget fel i och för sig -vi har olika uppfattnirtgar här. Vad det gäller för moderata samlirtgspartiet är attförsvaga samhället. Det skall ske genom kraftiga skattesänkningar huvudsakligentill de bäst ställdas fördel. Det försvagade samhället skulle naturligtvis intekunna ge folkflertalet det stöd i olika sammanhang som ligger i detsocialdemokratiska begreppet folkhemmet. Klarast uttalas detta i den moderata reservationert nr 13,där det sägs om förslågeri: "Avvägningen mellan besparingar och skattesärtkrtingarär gjord så att hushållens ekonomiska situation inte skall försämras.Åtstramningen träffar i stället staten, kommurterna, företagen ochutlandet." Precis som om inte många htishåll har nytta av staten, avkommunerrta, av företagert och i det här sammanhartget också av utlandet försina jobb, sin sociala trygghet och sirt levnadsstandard! Man förstårverkligert de fördelningspolitiska ambitionerna bakom den moderatabudgcfpolitikcrt. Folkparfiet reserverar sig på ett likartat sätt menuttrycker sig mindre rakt 'på sak. , sluthgen, fortsätter sirt budgetmässigacirkuskortst från fidigt . I det här sammanhanget vill jag bara erinraom den s, k, firtänsicrirtgcrt av skatteutjämningsbidragert till kommurtcrrta.Dertna skulle ske genom att de specialdesfineradc bidragert sänktes med 2 800miljoner. Men något konkret förslag om vilka neddragningar som då var aktuellaangav inte alls. Frågan är om man kan ta centerrts budgettekrtik påallvar. Vpk, slutligenj ser inga bekymmer med att kraftigt ösa utresurser utöver det som samhällsekonomiskt finns tillgängligt. Den fråga somHarts borde svara på är; Vilka drabbas extra svårt ominflafiortskarusellen kommer i gång igen? Som jag ser det blir det verkligen desvagaste i samhället - hyresgästerna, barnfamiljerna och de som saknar s. k.realtillgångar och har svårt att få ett bra betalt arbete. I en radikal polifik, Harts , ser man det somviktigast att få balans i landefs ekonomi. I ert radikal politik, HansPetersson, ser man det som vikfigt att främja en ekonomisk tillväxt. För man ensådan polifik blir det resurser som gör det möjligt att föra en radikalomfördelnirtgspolitik. Allt detta är regerirtgert i full färd med aftgenomföra. betänkartde hemställer vi att ansluter sig till en Den ekonomiska politiken m.m. Prot.1986/87:137 sådan politik. Jag yrkar bifall till hemställan ifirtartsutskottets betärtkande 30 i alla dess delar: Den ekonomiskapoli- () replik: För ovanlighetens skull innehöllfinansutskottets ordförandes artförande en del intressartta irtfallsvirtklar,åtminstone inledningsvis, men förartledde harts kommcrttarer nyafrågor. ArneCJadd talade om aft utsikterna i våra granrtlärtderNorge, och hade försämrats jämfört med bedömnirtgen ibörjart av året. Vi har på den borgerliga sidan dragit den slutsatsen härav attdetta måste påverka bedömningen även av den svenska ekortomirt, men dettaavvisade fullständigt. Det var otänkbart. Jag måste fråga: Pä vadgrundar denna bedömnirtg? Jag ber att få påminna om att det i DagensIndustri fanrts en sammansfällnirtg av de olika progrtoser som gjorts över dcrtsvenska industrins utveckling. Där låg siffror från denreviderade finansplartcrt gcrtomgåcrtde över medelvärdena, i många fall långtöver. Vad gäller t.ex. industriinvesteringarna, som Gadd talade om, angerfinansdepartementet medan den gertomsnittliga bedömrtingen ligger . En annan intressant vinkling var att avfärdadeden budgetförbättring som man har kunnat konstatera som dels ett utslag avlägre ränta, dels och framför allt en konsekvens av atf inkomsterna stigit försnabbt, vilket givit upphov till ökade skatteintäkter för staten. Jag hoppasatt finansministern rtoterar detta irtlägg, så att hart möjligert korrigerarsirta förberedda tartkar vad gäller talet om dcrt så gyrtnsammabudgetutvecklirtgen i landet. Slutligcrt sade att vi hade haft en besvärandeosthyvelspolifik i den offentliga sektorn under etf antal år, aft man där verkligenkände av knappheterts kalla stjärna och aft det var svårt atf se hur man skullekunrta gä vidare på denna väg. Han hälsade med tillfredsställelse en del nyagrepp som skulle tas. Får jag fråga Arrtc Gadd: Vilka nya grepp är def som hantänker sig och som på något sätt skulle ge större utrymme irtom den offentligasektorn framöver? ställde några frågor om bl. a. finanspolitikenunder gångna år. Får jag påminna om att under de år rtär budgeturtderskoffenonekhgcrt växte var socialdemokraterna ständigt framme med förslag omytterligare höjda statsutgifter. Den inställrtirtg som med uttryck som "osthyvel" och "knapphefcrtskalla stjärrta" hade socialdémokraterrta verkligert inte på den fiden. frågade vilken uppfattrting de borgerligaparfierna har om lönesystemet . Det ligger något i ordet sysfem somär betecknande. Vad vi eftersträvar är att organisationerna påarbetsmarknadert skall få behålla sin fria förhandlingsrätt. De offentligaorganen skall se till att skapa sådana förutsättnirtgar aft den kan utövas. Detär inte vi som pä det viset som antydde är ute efter att tämjafackföreningsrörelsen. Det är tvärtom regeringen som gör detta genom aft viljaförorda en statlig inkomstpolitik. 7ANNE () replik: sade irtledrtingsvis attoppositioncrt mest kritiserar och att vi inte har mycket positivt att kommamed. Jag tycker faktiskt inte att det var ert korrekt beskrivning avoppositionen. Jag minns ganska bestämt att jag inte sade någonting specielltnegativt om den utveckling som har-varit utan uppgehöll mig rätt mycket vidframtiden och efterlyste dert strategi som utskotfsmajoritetert till äverttyrskart ha någonsfä-des för att beskriva vad för slags ekortomisk politik man villföra framöver. uppehöll sig egentligen inte vid de härriktlinjerrta för den ekonomiska politiken utan pratade mest omsfabiliseringspolitikcrt. Jag tolkar det som ett irtdirekt erkärtrtartde aftdet är litet si och så med de för det mesta obefintliga riktlinjerna för denlångsiktiga ekonomiska politiken. Det är ju ändå så att beskrev deninternationella ekonomiska situationert, som har blivit sämre. sade attdef kortimer aft ställa till trassel för den svenska ekonomin, och det kan viinfe göra något åt. Det var liksom en brasklapp över aft det kommer att gåsämre framöver. Men def kan manfaktiskt göra något åt, . Man kan skaffasig en beredskap, man kan se till atf ekonomin är i ett sådant skick och attdef finns en sådan anpassningsförmåga att ekonomin klarar av att hantera sådanastörningar som förmodligen kommer från uflaudet arttingen nu eller scuare. Jagtycker def Urtderstryker behovet av aft ha en långsiktig strategi snarare änatt bara uppgivet säga att det kan vi infe göra någonting åt. ställde en fråga. Jag skall svara på den i hoppom att han dä kartske svarar på min . Han frågade om folkpartietvill ta bort alla statliga monopol. Jag är ledsen atf han faktiskt behöverfråga det, för detta har vi debatterat jag vet inte hur under desenaste åren. Det handlar om enskild eller offentlig produktion av socialatjänster.