prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:113 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 21 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1986/87:150Bil. 3punkterna 1-4 till skatteutskottet Bil. 4 punkt 1 till utbildningsutskottet punkterna2-4 till socialförsäkringsutskottet punkt 5 till kulturutskottet Bil. 5 tilljordbruksutskottet Bil. 7såvitt avsäg förslaget, om ändring i lagen om statlig fastighetsskatt tillskatteutskottet i övrigt till bostadsutskottet Bil. 8 till näringsutskottetpropositionen i övrigt till finansutskottet /87:153 fill näringsutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Sfll7-Sfll9till socialförsäkringsutskottet 1986/87; 12 om anslag tilllantmäteriet och m.m. (prop. 1986/87:100delvis), 1986/87:15-om anslag påtilläggsbudget II för /87 (prop. 1986/87:109 delvis) samt Prot.1986/87:113 utbildningsutskottets betänkande Jaktlag, m. m. 1986/87:27 om verkställd granskningav Stiftelsen verksamhet och förvaltning under år1986 (redog. 1986/87:20 och 21). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:15om jaktlag, m.m. (prop. 1986/87:58). Jaktlag, m. m. 1 (): Vi behandlar jordbruksutskottetsbetänkande 15 om jaktlag, m. m. Det handlar också om jakt- ochviltvårdspolitiken. Det är ett ganska omfattande område, även om det i denallmänna debatten ofta sätts ett likhetstecken mellan diskussionerna om jaktoch diskussionerna om älgjakt. Utskottet har i stort sett varit enigt, men på vissapunkter finns det naturligtvis olika uppfattningar. I stora stycken harutskottet också gått på samma linje som regeringen. På några punkter har utskottet ändrat i regeringensförslag, bl. a. i fråga om koppeltvång för hundar. Utskottet föreslår i ställetatt hundägare skall vara skyldiga att hålla sina hundar under sådan tillsyn attde hindras från att löpa lösa i marker där det finns vilt. Också i fråga om älgjakt har utskottet gjort ändringar iregeringens förslag. Jag skall återkomma till detta om . Jag tänkte närmast kommentera några av de reservationersom finns fogade till betänkandet, bl.a. reservation 2 som handlar omersättning för viltskador. Vi har från sida haft uppfattningenatt regeringen inte har tagit tillräckligt allvarligt på dessa frågor. Viföreslår därför i reservationen att ett mer samlat grepp borde tas i fråga omviltskadeproblematiken och att regeringen borde göra en översyn avviltskadeförordningen och återkomma till med förslag i delta ämne.Bertil kommer senare i ett anförande att vidare utveckla denna fråga. I reservationerna 3 och 4 tas älgjakten upp. I reservation3 föreslår centerpartisterna enalternativ motivering till det beslut som kammaren kommer altfatta. Från sida är vi nämligen oroliga över attutskottsmajoriteten är något för restriktiv när det gäller behandlingen av desmå markerna. Jag tycker emellertid att det är viktigt att i dettasammanhang något se tillbaka på den debatt som har varit. hartidigare förordat all man skulle kunna ha den typ av jakt som har funnits underlång tid, nämligen en generell jakt på de små markerna. Men vi har insett altdel inte finns majoritet för detta förslag. Jakt- och viltvårdsberedningensförslag var att det på allasmå marker bara skulle bli fråga om att jaga kalv. Under diskussionerna i utskottet försökte vi under långtid att bli eniga om någon typ av flerårslicenser för att också mindre marker,som inte går att registrera, skulle kunna garanteras som älgjaktsområden,licensområden. Del skulle innebära ett system som medger tilldelning av ettvuxet djur av två eller . Ett bekymmer med ett sådantförslag, som återfinns i reservation 4 av moderater och folkpartister, är inte går till botten med problemet. Ett mycket stort antal småområdenskulle fortfarande bli utan denna rätt. Det förslag som har vunnit majoritet i utskottetinnebär att det blir möjligt att efter ansökan få rätt att skjuta ett vuxetdjur också på sådana marker som är generella marker, under förutsättningatt vissa krav uppfylls. Vi tror att detta är den lösning som bäst tillgodoserde små markägarna men som inte motverkar en samlad lokal syn ochsamverkan i fråga om jaktfrågor och jaktvård. kommersenare under denna debatt att vidare utveckla dessa frågor. Jag vill även säga några ord om reservation 5 där ett heltannat område tas upp, nämligen skyddsjakten på säl. Utskottsmajoritetenföreslår att denna typavjakt skall utgå, dvs, någon skyddsjakt på säl skallinte få förekomma, I vår reservation menar vi att problemet med att sälstammeni håller på att försvinna inte beror på att skyddsjakten har varitför stor och att fiskarna har dödat för många salar. Vi anser att det beror påmiljögifterna. På är emellertid förhållandena helt annorlunda. Därfinns det en livskraftig och växande sälstam som kan innebära problem förframför allt kust- och skärgårdsfisket. Vi anser därför att denna rättgenerellt sett bör kunna behållas framför allt med hänsyn till västkustfisket.Vi anser att en sådan rätt kan återinföras på ostkusten när giftutsläppen harreducerats, så att sälstammen kan fortleva och föröka sig igen. Det är en annanfråga; men det är utomordentligt viktigt att den får en lösning. Vi brukardiskutera detta i ett annat sammanhang här i kammaren. Jag skall inte gå in ytterligare på dessa frågor utanendast kort och gott yrka bifall till de reservationer där centerpartisternafinns med och i övrigt till utskottets hemställan. Jaktlag, m. m. 2 i (): Det är nu ganska exakt jakt-och viltvårdsberedningen lämnade sitt betänkande till regeringen. Det harsåledes gått en utomordentligt , under vilken regeringenförhoppningsvis har kunnat förbereda den proposition vi har att taställning till. har naturligtvis den framtida jakten bådeingående och i en del fall också inlevelsefullt diskuterats. Jag skall om enstund återkomma fill detta, men jag vill ändå erinra om att det under så långtid givetvis har kunnat ske en viss förändring av synen på en del av dejaktliga frågorna. Det är angeläget att erinra om att propositionen i myckethög grad biträds av ett enigt utskott. Det innebär nu inte att det inte finnsdelar av propositionen som vi har fört och förmodligen också kommer attföra en ingående diskussion kring. Jag villockså erinra om - för att det inte helt skall glömmas bort på grund Prot.1986/87:113 av de praktiska ting kring jakten som säkerligen kommer att upptaen mycket stor del av debattiden - att dagensbeslut innebär att vi beslutar om en ny Jaktlag, tn. jaktlag,jaktlag får med detta beslut en något modernare utformning och på endel punkter också en annorlunda utformning vad gäller sakfrågan. Att jakten tilldrar sig ett betydande intresse här iriksdagen kan bl, a, avläsas av det stora antal motioner som har väckts. De förslagtill förändringar som framförts berör emellertid relativt få frågor iförhållande till de vidare perspektiv som propositionen omfattar. Det har redansagts här att huvudintresset har knutits till älgjaktens utformning, och del ärknappast någon överraskning. Så pass små saker som propositionens förslag omkopplingstvångel för hundar har emellertid tilldragit sig ett utomordentligtstort och vitt intresse, och det återspeglas också i flera motioner. Vi har gjort en uppdelning av debatten här,och och kommer att hålla anföranden vid sidan av mitt.Jag kommer att ta upp en del av de, som jag bedömer det, mindre sakfrågorna ochdärefter behandla älgjakten. Jag vill inledningsvis säga att jag anser det värdefulltatt de grundläggande målen för jakt- och vilivårdspolitiken så pass ingåendehar behandlats i propositionen. Jag skall återge några av dessamålformuleringar, som jag tycker är värdefulla. Jag konstaterar att det klartsägs ut att jakträtten är knuten till markägandet. Enligt jaktlagen harjordägaren jakträtt på det markområde som tillhör honom. Vidare konstaterar jagatt bra många avde enskilda markinnehaven inte är tillräckligt stora för attmedge en meningsfull jakt och än mindre en rationell viltvård. Genom samverkanmellan fastigheter eller delar av fastigheter i ett jaktvårdsområde kan mansamordna jakten och viltvården över ägogränserna på ett för jägarna och framförallt för viltet bra sätt. Lagstiftningen om jaktvårdsområdena är följaktligenav stor betydelse för både jakten och viltvården. Jag vill redan här säga attde förändringar i lagen om jaktvårdsområden som man motionerat om kommer attanstå , då en översyn i kommer attgöras och vi följaktligen kan vänta en proposition om detta. Målen för viltvärden bör vara att bevara de arter somtillhör landets viltbestånd och främja en lämplig utveckling av viltstammarnamed hänsyn tagen till allmänna och enskilda intressen. Vad beträffarutvecklingen av viltstammarna måste en balans eftersträvas i fråga omstammarnas storlek. När det gäller jakten bör samhällets insatser inriktas motatt främja ett tillvaralagande äv dels de ekonomiska värden som viltetrepresenterar, dels de möjligheter till rekreation och avkoppling som jaktenger. Till de viktigare delar av förslaget som utskottet ärenigt om hör bedömningen av viltstammarnas storlek. Samspelet i naturen mellande areella näringarnas intressen och kraven på rimlig trafiksäkerhet med hänsyntill viltstammarnas storlek har kunnat lösasmed ett enigtulskotlsuttalande.-Detta är viktigt och lägger en bra grund för deställningstaganden som utskottet gör i andra sammanhang beträffandeersättningen för viltskador. Vad gäller ersättningen för viltskador föreliggeren reservation frän de borgerliga partierna där vi påtalar viklen av all ensamlad översyn kommer till stånd. Detta motiveras främst av att vi, som jagstrax skall beröra, accepterar nya arter av vilt i våra marker, nämligenvildsvin, och all problemenmed redan befintliga arter tenderar att öka.. Jag tänker här i första Prot. 1986/87:113 hand på frekvensen av skador orsakade av en på vissa ställen alltför stor kronhjortsstam. Till detta kan läggas, vilket såväl beredningen som proposi- tionen tämligen lätt gått förbi, stora problem i vissa delar av landet med ag,m.m. betningsskadororsakade av gäss. Vi förordar i reservation 2 en översyn, och jag yrkarhärmed bifall till reservation 2. Propositionen förutsätter en ny syn på frilevandevildsvin. har vildsvin funnits frilevande, främst ien betydande koloni i och . I början på 80-taletbeslutade att en försöksverksamhet med en frilevande vildsvinsstamskulle genomföras i . En av förutsättningarna för beslutet varatt markägarna i länet skulle hållas skadeslösa fullt ut. Försöket och denutvärdering som gjordes ger vid handen att skadorna vissa år kan varabetydande. Sannolikt gavs också besked om att vildsvinens reproduktionsförmågai fritt tillstånd är något lägre än vad man tidigare bedömt. Då regeringen nu återkommer i denna fråga konstateras attden frigående stammen i utanför är relativt obetydligoch att stammen i befinner sig inom de ramar 1981beslutade. Detta leder fram till att regeringen nu föreslår atttillåta frilevande vildsvin i hela landet. Det vore säkerligen överilat att mederfarenheterna från säga att problemen med vildsvin förjordbruket är så ringa att beslutet frän den utgångspunkten saknar intresse. Vad beträffar utanför är det docktroligt att den förhållandevis lilla stam som finns i förening med den relativtsvaga reproduktionen gör att jägarna där har möjlighet att från börjankpntrollera stammens omfattning och med detta också- hålla skadorna på en förjordbruket rimlig nivå. Vad återigen gäller vildsvinsstammen i länkan man inte utan vidare.avfärda problemet med skador, då förutsättningarnaför ersättning jämfört med de förhållanden som gällerefter riksdagsbeslutet är väsentligt förändrade. Enligt min högst privata mening hade det varit mestnaturligt att man haft en särskild övergångsbestämmelse, justmed hänsyn till den förhållandevis stora stammen i . Jägare ochmarkägare i det aktuella området skulle under en övergångstid med lämpligavskjutning kunnat anpassa vildsvinsstammen till de nya förutsättningar somersättningsreglerna ger upphov till. Så har inte blivit fallet. Detta germig ytterligare anledning att understryka vikten av att den översyn viföreslåri reservation 2, till vilken jag yrkade bifall, verkligen kommertill stånd. Viltskadornai övrigt kommer att tas upp av . De borgerliga partierna har i reservationer invänt motutskottsbetänkan dets text beträffande prisutvecklingen på jaklupplåtelser och besittnings skyddet för jaktarrendatorer. Vad gäller besittningsskydd går propositionen enligt vår mening mycket långt. Vi har i vår reservation pekat på att desociala och ekonomiska skäl som är grunden för besittningsskydd vid jordarrende rimligen inte föreligger vid jakträttsupplåtelse. För den skull har vi gjort invändningar mot den likställighet mellan jord- och jaktarrende som propositionen eftersträvar. Vi anser att förslaget i propositionen med så 7 Jaktlag, m. m. långtgåendebesittningsskydd rent av kan leda till minskat utbud av jaktarrenden. Näraliggande problem är de frågor som las upp beträffandepriskontroll m,m, på jaktarrenden. Oaktat att utskottet inte ställer sig bakommotionsyrkandena framförs den bedömningen att det finns tendenser till enutveckling där företrädesvis ekonomiskt starka personer far möjlighet att jaga.Detta uttalande från utskottsmajoritetens sida tyder inte på någon som helstkunskap om vilka delar av jaktutövningen som drar de verkligt storakostnaderna. En utredning om detta gjordes av jakt-och vitlvårdsberedning-en.Den ger på intet sätt stöd åt iilskoltsskrivningen. Vapen, resor, förloradarbetsersättning etc, väger oftast långt tyngre än jaktarrendena. Jag yrkar med detta bifall till reservationerna 6 och 8, I en annan moderat reservation, nr 10. som jag härmedockså yrkar bifall till, har vi pekat på det förhållandet att propositionenförutsätter - enligt vår mening något aningslöst - alt betydligt ökadekostnader i fortsättningen skall betalas med oförändrade medel. Alternativet ärordentligt höjda fällavgifter. Vi har inte uteslutit att allmänna medel även ifortsättningen bör tillföras viltvårdsverksamheten då detta på intet sätt ärenbart ett jägarinlresse ulan i hög grad ett allmänt naturintresse, I reservation 9, som jag likaledes yrkar bifall till, larde borgerliga partierna upp fördelningen av medel för viltforskningen. Vi seringa rimliga skäl till att på det sätt som propositionenföreslår skall ges en starkare ställning än . Vi anser det angeläget attjägarkåren har ett starkt inflytande över viltforskningsmedel. Vi villunderstryka viklen av all erhåller medel för i förstahand den tillämpade viltforskningen. till den del av propositionen därmeningarna på ett mera påtagligt sätt går isär. Det gäller jakten. Jag sägerdelta trots att utskottet är enigt pm hur jakt skall bedrivas på ungefär 96 %av den jaktliga arealen. På denna stora andel av jaktmarken skall självfalletbedrivas licensjakt, precis som . Om detta råder fullständig enighet. Jag antydde inledningsvis att diskussionen under de fyraår sedan utredningsförslaget om vilt och jakt lämnades har varit livlig. Underden tiden har många synpunkter framförts, framför allt vad gäller de mindremarkägarnas möjlighet att i fortsättningen fälla vuxet djur. Jag har lyssnat päoch delvis deltagit i denna debatt och funnit att de framförda intressena intevarit oförenliga med de grundläggande principer som utskottet varit enigt om.Den grundläggande principen är att avskjutningen skall varaproduk-tionsanpassad. Det bör sägas att del föreslagna kalvskyttet pä småmarker lika litet som den nu gällande generella jakten på små marker sannerligeninte har varit produktionsanpassad. Det har varit ett sunt sätt att jaga älgsom inte varit väglett av någon grundläggande princip. Det har sett ut som ombeslutsfattarnas förmåga eller kanske rent av vilja att åstadkomma en principsom är gemensam för små och stora marker inte har funnits. Del förslag sommoderata samlingspartiet liksoin framfört i anledning av propositionenhar syftat just till att samma princip för avskjutning bör gälla på såväl småsom stora marker. Efter attha lyssnat till framför allt det senaste årets debatt har vi formuleratvåra motionsyrkanden, där vi försöker tillgodose mindre markägares intressenulan att frångå principen om produktionsanpassad jakt. Även inom vpk liksom hoscentern och hos enskilda socialdemokrater har man tydligt tagit intryck avdenna debatt. Motioner om förändring har också lämnats från dessa partier. Avdetta framgår att det således i jordbruksutskottet harfunnits majoritet för en förändring av propositionsförslaget beträffande frittkalvskytte. I den uppkomna situationen vidtog i det socialdemokratiskalägret en mer politiskt betingad aktion än omsorgen om jaktens utformning. 1delta skede tillfördes förslaget om de s.k. särskilda skälen. Vad dé särskildaskälen i praktiken kommer-alt betyda är det fortfarande ingen som säkert vet.Den motivtext som finns och som utskottsmajoriteten står bakom ger intesärskilt mycket stöd för vare sig den ena eller andra uppfattningen. Denledning som man kan få för en tolkning av de särskilda skälen ger underlag fören tolkning som innebär en utomordentligt snäv tilldelning av älg. Såledeskonstaleras på något ställe: "Accepterandet av de minsta licensområdenabör närmast betraktas som ett steg på vägen mot den samordning someftersträvas." Vidare finns klart uttalat att en grundläggandeförutsättning för registrering skall vara att den som söker licens på ett litetområde skall ha visat att han är villig att ingå i en jaktlig gemenskap medangränsande niarker. Det är alltså i fortsättningen inte lovligt att enbart hauppfattningen all det för mig själv räcker att jaga på den egna marken och attjag rimligen borde få göra det. Klarare än så kan del inte sägas att jakt avvuxen älg pä små marker är avsedd som en parentes från socialdemokraternas,och vpk:s sida. Detta, herr talman, ger vid handen att de särskilda skäleninte har tillkommit av någon annan anledning än att jämka ihop och kanske rentav vilseleda sä pass mycket alt man uppnår en majoritet i utskottet. Detframgår att man ingalunda accepterar en liten markägares rätt att jaga på sinmark med mindre än alt en större "licensgranne" samtycker till jaktpä det lilla området. Det ger mig anledning att ställa en fråga främst tillkammarens vpk-are och centerpartister. Var i era programförklaringar finns detuttalat att ni finner det rimligt att en liten markägare skall stå med mössan ihand och vackert be en större jaktgranne om lov - inte för att få jaga på hansmark utan häpnadsväckande nog föratt få jaga på den egna marken? Tokigare än såkan det nästan inte bli. Jag trodde uppriktigt sagt att det sättet att behandlafolk enbart därför att de är små tillhörde en svunnen tid. Hur är det hu förliden i vpk? Ni medverkar nu till att socialdemokraterna, som tydligen ocksåtycker på detta sätt, upphöjer denna klart diskriminerande handling gentemotsmå markägare till lag på jaktens område. Skammens rodnad borde rimligen synashär i kammaren. Detta ställningstagande överensstämmer inte heller med demotioner som era partier väckte . Det tyder på att ni harövergett intresset för jakten och de intressen som då ledde fram till eramotioner, för att numera delta i ett låt mig kalla det politiskt gyckelspel. Demindre markägarnas rätt att i förhållande till den egna markens omfattning jagaäven vuxen älg företräds nu enbart av moderata samlingspartiet och . I ställetför att, som jag uttryckte det, få stå med mössan i hand anser Jaktlag, m. Prot.1986/87:113 , Jaktlag, /n. moderaternaoch att ett system med flerårslicenser tillgodoser såvälprincipen om produktionsanpassad avskjutning som den mindre mai-kägarensintresse av att.varje år få fälla en älg. Att härutöver tillämpningen - sådansom texten kring dessa punkter är - kommer att ge anledning till betydandegodtycke är naturligtvis närmast en självklarhet. Ett av de viktigare skälenför flerårslicenser anser vi vara att en liten markägare med ett sådant systemkan förutse vilken tilldelning han rimligen får pä sin mark. Meddetta skulle jag kunna sluta, men jag vill med anledning av säga att jag i hög grad betraktar ställningstagandesom ett uttryck för att man inom är vilseledd av Landsbygdens jägaremed avseende på det särtryck om jakten som utdelats och där det talas om A- ochB-licenser och om registrering av befintliga områden. De tio rader det rör sigom innehåller faktiskt helt felaktig text. Jag vill gärna säga tillcenterpartiets företrädare: detta grunden till att ni tar ställning på detsätt som ni gör, då har ni fortfarande en och en halv eller kanske två timmarpå er alt ändra er. Jag vill vädja till er alt ni i de mindre markägarnasintresse faktiskt tar reda på om beslutsunderlaget för ert ställningstagande ärriktigt eller inte. Anf.3 (): Betänkandet om jaktlag tar upp många frågeställningar somhör samman med jaktfrågorna. Hemställan redovisas i 29 punkter, och det finns10 reservationer. har en proposition och ett betänkande engagerat såmånga människor, och sällan har sä många människor och organisationer hört avsig till riksdagsledamöterna. Det visar att dessa frågor är angelägna förmånga. De frågor som utåt rönt den största uppmärksamheten gällerpropositionens förslag om koppeltvång för hundar och om reglerna förälgjakten. Regeringsförslaget om koppeltvång har ändrats avutskottet, som i stort sett föreslår alt nuvarande regler behålls. Det har varit svårare ,att komma fram till engemensam uppfattning om älgjakten. har tillsammans med moderaternaavgivit en reservation med förslag som skiljer sig från majoritetens. Jagkommer att ägna huvuddelen av mitt anförande åt att belysa våra synpunkter påälgjakten. Jag vill till att börja med redovisa några grundprincipersom är viktiga för . En sådan är att så långt som möjligt ge olikagrupper av jägare så stor frihet som möjligt när det gäller att genom egnaställningstaganden samverka med andra. Vidare är det viktigt att få ett sårättvist system som möjligt och också att så långt som möjligt tillfredsställajägare med mindre jaktområden. är det angeläget att främja en rimligutveckling av älgstammen och ge utryrnme för god jaktvård. Propositionen uppfyller enligt vår uppfattning inte alladessa mål. Vi har i en motion, redovisat våra förslag, som efterutskottsbehandlingen finns redovisade i reservation 4, vilken vi har avgivittillsammans med . De stora bristerna i propositionens förslag är bl, a, allinnehavare av mindre jaktmarker missgynnas och att stora grupper jägare skullekomma att ställasutanför möjligheten alt jaga vuxet djur. Vi anser att innehavare av mindrejaktmarker böi" behandlas efter i stort sett samma principer sominnehavare av större marker, en uppfattning som vi delar med moderaterna.Därför föreslår vi införande av flerårslicenser avpassade till markens storlek.Man får då - och det har anförts mot vårt förslag - inte utan samverkan jagavuxet djur på de allra minsta markerna. För jakt på sådana områden måstemarkägarna samverka. Men de allra flesta som jagar enligt bestämmelserna förden generella älgjakten torde med vårt förslag få möjlighet att jaga vuxetdjur, även om de inte får jaga . Förslaget är rättvist och bygger på en genomgående principsom underlättar administrationen. Vi människor måste få vara olika. De flestavill kanske jaga i grupp, men många vill jaga ensamma på sin mark. Ett av de många brev som influtit om jakten fick jag . Det kom från en person som ville jaga ensam. Han äger en skogsgård , och han har blivit vägrad licens. Han skriver så här: Det behöver inte vara något fel påvare sig mig eller mina grannar bara därför att jag inte kan jaga tillsammansmed dem och lösa de här problemen. Det är inte alla som vill fiska, vandra iskogen, plocka bär och svamp eller gå i fjällen tillsammans med andra. Jagbehöver ju inte vara ovän med mina grannar för att jag vill jaga ensam. Enligt vårt förslag skulle den här markägaren få licens påden jakträtt som motsvarar hans areal. Det skulle inte försämra jaktvården, ochdel skulle dessutom medverka till fortsatt god grannsämja. Men den här jägarenär egentligen inte något typfall.