prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — protokoll 1986/87:127 Förhandlingarna leddestill en början av andre vice talmannen. 1 ^S^ Justerades protokollet för den 12innevarande månad. 2 § Föredrogs ochhänvisades 1986/87:102 tillskatteutskottet 3 § Föredrogs menbordlades åter ^betänkanden /87:23, 27 och 29-31Socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:19 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /87:13 1986/87:33om granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning ^m.^m. ^Dechargedebattenuppdelas i flera avsnitt. Varje avsnitt behandlas som ettsjälvständigt ärende och talarlistan för de olika avsnitten kan alltså utökasmed ytterligare talare. Då alla under ett avsnitt anmälda talare haft ordet,övergår kammaren till att debattera nästa avsnitt. Voteringarna ägerrum i ett sammanhang sedart samtliga avsnitt, ^slutdebatterats. Förstupptas till behandling avsnittet Granskningsarbetets ^inriktnirtg, ^m. 1986/87:127 20maj 1987 Granskningsarbetetsinriktning, ^m. 2 (); Årets granskningsbetänkande från ^konstitufionsutskottet är historiskt.Utskottet riktar bestämd kritik bl. a. mot ett nuvarande statsråd, , för att han inte har varit tillräckligt öppen mot . Detslås fast att han undanhållit viktig information. Ocksåpå en rad andra punkter är utskottet kritiskt. Det gäller förra åretsavtalsrörelse, det gäller sjukvården i krig, ^m.m. Det är, herr talman, ettovanligt fränt ^KU-betänkande. Det är sakligt motiverat. Utskottet har en ^grundlagsenlig skyldighetatt granska regeringen och minst en gång ge till känna vadsom framkommit under granskningen. Interiktigt alla, herr talman, tycks ha förstått innebörden i detta. Årets arbetehar varit grundligare än kanske . Antalet utfrågningar harvarit ^rekordstort, betänkandets volym likaså. Ett stort och unikt material hartagits fram för att man skulle kunna fullgöra utskottets uppgift. Dethar vidare varit en intensiv diskussion om formerna för utskottets arbete. Detär bra att vi har fått en sådan. Vad som emellertid är förvånande är reaktionenfrån dem som har granskats, statsråden och regeringen i dess helhet. Därhar det varit sura miner. Statsministern och finansministern har gått i spetsenför kritiken mot granskningsorgan. Det har skett på ett sätt som ärägnat att förvåna. Mer eller mindre omfattande utskällningar har ^beståttsutskottet. Galla har östs över enskilda utskottsmedlemmar, vilka liknats vidden romerske kejsaren ^Caligula. Att den nuvarande regeringen inte tycker omatt bli granskad framstår efter vårens arbete som tydligt och klart. Dethar också varit svårt att få fram information. Det har framkommitatt statsråd och personer i har vetat mera än de har berättatför utskottet. Vi vet fortfarande, herr talman, inte hur mycket eller vad somkan döljas. Ingen bör bli förvånad om fler uppgifter kommer att dyka upp dennärmaste tiden som kan bli av värde granskning. Denordning som rått på informationsområdet inom regering och regeringskansli ärinte imponerande. Det verkar finnas ett klart behov av bättre samordning ocheffektivare kommunikation. Mångaav problemen med vem som vetat vad och möjligheterna att nå ut till allmänhetenmed en korrekt information under granskningsarbetet beror på att vi inte harhaft öppna utskottsutfrågningar. De diskussioner som förts om vad som sagtseller inte sagts under utskottsutfrågningarna hade undvikits om dessa hadevarit öppna. Dettahade varit möjligt, herr talman, att genomföra . Tekniskt setthade en ändring av riksdagsordningen varit enkel att genomföra. Nuhar moderata samlingspartiet ensamt fått kämpa för att öppna utskotten - idetta fall - . Låt mig, herr talman, änen gång understryka att det är bra att det förs en offentligdebatt om ^KU;s granskningsarbete. Självfallet skall också granskarnagranskas. Detär glädjande att konstatera att de statsvetare som yttrat sig i debatten om^KU;s granskning i vår har gett sin anslutning till de former som denna hartagit. Låt mig bara nämna tre kända professorer som understrukit detta. NamnenNils ^Stjernquist, Hans ^Ragnemalm och ^Heckscher torde härvidlag talaför sig själva. Hardå ^KU:s granskningsarbete någon effekt? Jag tillåter mig, herr talman, att trodet. De argsinta uttalandena från olika regeringsledamöter ger ändå vid handenatt den inte går spårlöst förbi i kanslihuset. Det dåliga humör och deförlöpningar som ägt rum från detta håll får mot den angivna bakgrunden tas somett tecken på att kritiken inte helt har kunnat viftas bort ens frånkanslihusets sida. Dethar riktats kritik mot hur KU, som jag har sagt, har fullgjort singranskningsuppgift. Från regeringens sida har man mot blodtörstiga borgerliga^KU-ledamöter velat tona fram bilden av hovsamma, neutrala socialdemokratersom aldrig missbrukat utskottets granskningsverksamhet. Dettaär naturligtvis inte en sann bild. Det är tvärtom så att dåsocialdemokraterna var i opposition, 19761982, anmälde man det mesta som rördesig, kallade mängder med personer ^fill utskottet, pratade glatt utanförutskottsrummet vid och klämde i med allvarliga fördömanden ireservationerna. Särskilt aktiv var den nuvarande ordföranden "syndaregister" är avsevärt. Enligt egen utsago, och det är ettcitat från en artikel av hans egen hand , ägnade han sig åt att "jagastatsråd" för brinnande livet . Ackja, herr talman! Allt detta är nu glömt. Vem kommer ihåg hur "reprimander" åt utskottsledamöter som han inte gillade ochhur han pratade framför ^TV-kamerorna. Glömt är också alla läckorna tillmassmedia med dokument och uppgifter, som kanske var mindre trevliga för denborgerliga utskottsmajoriteten. Visstskulle man kunna raljera mycket över detta, mycket . Det skulle inte varasvårt att stå här och ge exempel på vad socialdemokraternasade då och hur de uppträder . Men det är egentligen bara en sak som behöverläggas till. Underalla dessa år klagade eller ^krifiserade aldrig de borgerliga ledamöternaeller partierna ^KU:s socialdemokrater för deras jakt på borgerliga statsråd,deras anmälningar, deras utfrågningar, etc. Vi gjorde det inte, eftersom vihade respekt för och dess konstitutionsutskott. Detta, herr talman,förtjänar i varje fall att bevaras till eftervärlden. Ytterligarenågra ord om formerna för årets granskningsarbete. Det finns anledning attställa följande fråga; Hade det varit rimligt - som socialdemokraterna i århar hävdat - att inte lämna allmänheten någon information omhur granskningsarbetet fortskridit? Skulle det ha varit acceptabelt att ha haftlocket på när vi började fram till ? Dettahade naturligtvis varit en önskedröm för en regering som blivit granskad. Tänkatt därigenom slippa besvärliga journalister som har bedrivit Granskningsarbetetsinriktning, ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. ett egetgranskningsarbete vid sidan av utskottets, som bidragit till öppenheten i det svenskasamhället. Nufinns det dock anledning att konstatera att utskottets socialdemokratiskaledamöter, med ordföranden ^Svenssort i spetsen, inte i alla delar harinstämt i regeringens fördömanden. Där finns en viss känsla för utskottetsintegritet, som det finns anledning att notera med tacksamhet. Socialdemokraternasi KU uppgift har förvisso inte varit lätt. Medvetandet om att regeringen gärnavelat mota i grind kan inte ha stämt upp humöret. Men utskottetssocialdemokratiska ledamöter kan inte göras ansvariga för regeringens dåligahumör. Åretsgranskning har resulterat i ett betänkande som är fränare hållet i tonen äntidigare. Det är bra att ett.riksdagsutskottinte tvekar att kritisera när det finns anledning därtill. Årets betänkande ^inrtehåller, utöver de politiskt mer kontroversiellafrågorna, en rad frågor som har kommit i skymundan av de massmedialt mestuppmärksammade frågorna. Detta är att beklaga. ^Utskot^r^ tets högtkvalificerade och hårt arbetande kansli har dock inte lämnat någon möda sparadför att se till att betänkandet har fått en omfattning och ett innehåll somutan tvekan kommer att ge ett viktigt bidrag till kännedomen om stora och småpolitiska händelser . Jagskall,, herr. talman, sluta med att citera vad ,socialdemokraternas dåvarande gruppledare, sade när vi granskade^Telubaf-^färert: "Attefter en opinionsyttring från av det slag som sannolikt kommer att göras i stort sett utse ^någort av dekritiserade' statsråden för en ny regeringspost skulle, innebära en bristande respekt för och vara ett steg på en väg som leder till en urholkning av auktoritet--------- ^." Iår har vi riktat kritik. Det är statsministern som skall dra konsekvenserna avden kritik som ges i är. Sker inte så i lämpliga former, får vi konstatera attdet som sades i ^Telubaffären var hyckleri. Det får naturligtvis ocksåkonsekvenser för framtiden: Några socialdemokratiska tidningar har påledarplats ^ojat sig,över att vårens ^hårdbevakade granskning inte har letttill mera kritik, vare sig i sakeller i omfattning. får kritiken ändå betraktas som hård, ja, som historisktunik. Skulle inte detta vara tillräckligt, finns det anledning att till ettkommande års ^granskrting efterkomma de krav på skärpta uttalanden som detuppenbarligen finns önskemål om på visst håll. 3 ^FRIGGEBO(fp): Många.har haft åsikter om granskning av regeringeni år. Man må ha vilka åsikter som helst om vad som hänt utanförkonstitutionsutskottets dörrar, men granskningen innanför har varit bådeambitiös och saklig. Det är min uppfattning att redan nästa års granskning börske inför öppna dörrar, så att vi slipper den cirkus som vi har varit med om iår. Allmakt måste kontrolleras. All makt riskerar att korrumpera, dvs. att moralisktfördärva innehavaren. Det är därför en nödvändig och viktig del av demokratinatt makthavarna granskas. I politiken sker detta på olika sätt. ^Parfierna lägger framolika förslag som kan jämföras. Det ställs frågor och ^interpellationer iaktuella frågor här i kammaren. kan göra en grundligareoch mera formell genomgång av beslut och kan utfråga människor. Pressen bevakaross alla. Det är en nyttig granskning. Att ett och annat statsråd kan känna siglitet irriterad över att bli synad i sömmarna är kanske mänskligt. Men när bådestatsråd och tidningar börjar ifrågasätta granskningen över huvud taget är detfara på ^färde. Någon ^fidning tyckte att pressen var mycket bättre somgranskare och att KU kunde lägga ned sin verksamhet. Men den ^enes arbeteförtar inte den andres. Tvärtom är vi beroende av varandra: Vi politiker skämsinte över att vi kan få tips via tidningarna för olika granskningsuppgifter.Samtidigt kan vi gå till botten med en sak, begära fram handlingar och kallatill utfrågningar. Jaghar med intresse noterat att tidningarna och medierna över huvud taget veckornaefter det att granskningsrapporten presenterades med förtjusning har refereratur rapporten och presenterat det som stora nyheter. Varenda liten förening i har en revisor som granskarföreningens ärenden. Man kan faktiskt jämföra den konstitutionella granskningenmed detta. Detblir ju inga resultat av era bemödanden och granskningar,^'^ säger-någon. Jovisst, bara vetskapen om att en granskning sker förebygger maktmissbruk ochrisk för olagliga beslut. Det är faktiskt heller ingen merit att bli granskadav . Dessutom gör utskottet flera enhälligauttalanden, som får effekt. Dessa uttalanden riktar sig inte hellerbara mot statsråden utan mot hela och dess anställda. Såsvenska folket kan vara lugnt, visst får vår granskning effekt. Blir det inteså, får vi återkomma och ta upp frågan igen. Ingen skall heller tro att MatsHellström går omärkt ur granskning. Dessutom går detinte att komma ifrån att granskningen redan har haft en inverkan för MatsHellströms del genom hans förflyttning till frånutrikesdepartementet med ansvar för bl. a. vapnen. Jaggick igenom ^granskningsbetänkandet ganska noggrant och hittade dåatt vi varit överens och totalt eniga i utskottet i-20 olika påpekanden. Jaghar inte gjort samma noggranna genomgång , men det finns ett antal punkterdär vi är helt överens. Det har inte synts särskilt mycket i den offentligadebatten. Jag skall redovisa några av dessa punkter; Regeringenhar själv bestämt vilka krav som skall ställas på vissa personer som vill blisjuksköterskor. Det skall bestämmas i lag av . Vi ger såledesregeringen ett påpekande om detta. Det har ^inrteburit att en minoritet isocialutskottet, som vände sig till oss i denna fråga, har fått stöd i sinakrav på att det skall vara ordning och reda och att vi skall ha lag och rätt iSverige. ^.^Med litet olika formuleringar kritiseras av alla partier för atthan har påstått att han har varit bunden att sända vapen till . Detär nu fullt klart att han hade haft full frihet att säga nej om han hade velatfullfölja den politik som han drev.hårt som riksdagsman. Ordvalet är litetolika, men vi menar alla att han borde ha hållit sig mera till sanningen. Regeringarna har intekontrollerat exporten till tillräckligt. 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. 1986/87:127 20maj 1987 Granskningsarbetetsinriktning, ^m. takt med de alltintensivare anklagelserna om ^oegentligheter borde regeringen ha ageratkraftfullare. Detta slår ett enigt utskott fast. Regeringensinblandning i avtalsrörelser måste ses över. Det konstateras att regeringen ikänsliga lägen i förra årets avtalsrörelse gjorde uttalanden, som väcktenegativa reaktioner hos fackförbunden. Vi minns att de ^var^.så arga att dekrävde ^Feldts avgång. Regeringenmåste bli aktivare ^närdet gäller jämställdheten i : Det ärett annat enhälligt uttalande från . Regeringskanslietfår sig en näsbränna för att man inte kunnat komma överens med deanställda om att ta fram en plan för jämställdhetsarbetet. Det har gått sålångt att de anställda tvingats begära skadestånd och att de lokalaförhandlingarna brutit samman. har det högsta ansvaret förjämställdheten i landet. Handläggningstidernaför ^invandrarärendena kan inte accepteras, säger ett samfällt utskott. Detmåste verkligen ske något på invandrarverket. Regeringarnaborde har varit aktivare för att garantera att sjukvården skall fungera bättrei krig. ^Biörck i ^Värmdö har i sin nu sista granskning innan han lämnarriksdagen verkligen fått in en rejäl salva, både mot nu sittande regering ochmot tidigare regeringar. Detvar fel av regeringen att dra in.nattbevakningenvid kustbevakningscentralen i Gryts skärgård i . hade jusagt ifrån att så inte. Det säger också ett enhälligt utskott. Denhär genomgången visar på att vi är överens i stort och i smått. Men även detsom är smått kan vara viktigt för dem som berörs. Och är vi inte noga i småttkommer vi inte heller att vara det i stort. Mendet är inte detta som syns i den offentliga debatten. Det är när vi har litetolika uppfattningar som det skrivs och hörs. Vi harfrån sida reserverat oss på nio punkter, ibland därför att vi äroense med de andra, ibland bara därför att vi önskar att tala mer. klarspråk.Jag är övertygad om att ^gransknirtgen också här - även om vi inte har fåttnågon majoritet bakom oss - kommer att få effekt . Deinteriörer som har öppnat sig bl. a. när det gäller hur vi genomför ^s. k.personalkontroll i fråga om säkerhetsrisker är skrämmande. Kritiken kommer attmedföra stramare regler - det är jag helt övertygad om. Självagranskningen har öppnat ögonen för en hantering som gränsar till rättsskandal.Människor utpekas som säkerhetsrisker på sina arbetsplatser utan att kunnaförsvara sig, och folk ^f^lyttas ifrån sina arbeten utan att få veta orsakerna. Vihär på ytterligare några punkter reserverat oss. Det kommer den kommandedebatten att visa tydligare. Jagtycker det är uppseendeväckande att socialdemokrater och kommunister t. o. ^m.med facit delvis i hand inte harupptäckt några brister i regeringens handläggning av den ^s.k.Palmeutredningen. Regeringen har haft en observatör i , ochalla vet att regeringar inte får lägga sig i domstolars, polisers och myndighetersarbete. Det får inte ens finnas ett uns av misstanke om politisk styrning avpolisutredningar. ^-^ Justitieminister ^Wickbom har inte visat sig vuxenuppgiften att handla kraftfullt för att försäkra sig om att polisens utredningoch arbete för att söka efter statsministernsmördare har skötts effektivt. Det fick gå med den ena offentligaskandalen efter den andra utan några ingripanden. Så svaga kort i regeringeninger otrygghet. Vi harockså tagit upp flyktingpolitiken. Det hävdas att praxis har hårdnat när detgäller flyktingarna. Vi säger att det är svårt att veta det eftersom regeringenvägrar att göra ert ^praxissammartställrting, så att det går att granskaverksamheten - trots att regeringen gett löfte om detta . Jag tycker det är beklagligt att den nya öppenheten hossocialdemokraterna att också våga fullfölja granskningen med kritik avregeringen inte har fullföljts också i de här frågorna. Den kritiken omfattarockså i viss mån , som ^hesiterar att hävda rättssäkerheten när detgäller flyktingpolitiken och när folk utsätts för säkerhetskontroll. ,herr talman, vill jag personligen redovisa att det inte alltid är särskilt njutbartatt ägna sig åt den här granskningen. Tvärtom kan det vara plågsamt att utsättamänniskor för kritik. Men detta personliga obehag får inte hindra denna viktigadel av vår demokrati. Jag yrkar bifall tillsamtliga reservationer i betänkandet. 1986/87:127 20maj 1987 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskningsarbetetsinriktning, ^m. 4 Tredje vicetalman (): Den mängd av ^s. k. affärer som på löpande banddrabbat vårt land är naturligtvis inte bra, varken för allmänhetens tilltro till ledande personer i samhälleteller för respekten för vårt land i andra länder. Det gäller oavsett om det ärföreträdare för stora företag, förvaltningen eller regeringen som ärinblandade. Detär visserligen alltid sunt med en viss misstro mot de styrande och ledande i endemokrati. ^Mert det är inte sunt omdenna misstro bekräftas i fall efter fall. Det krävs också-framför allt om en demokrati skall fungera^bra-^ert grundläggande tilltro tillsystemet som sådant och en på denna tilltro grundadvilja till delaktighet och medverkan. Avgörandeför denna tilltro tror jag i hög gradär öppenheten. Det måste vara sä att korten läggs på bordet även när det ärobehagligt, och det måste också vara sä att obefogade rykten kan redas ut ochavfärdas. Det är i detta sammanhang som granskning skallses. Denna ^gransknirtg är ^irtte - som man skulle kunna tro när man ser vissainlägg i den allmänna debatten - någon självpåtagen uppgift, utan den ärföreskriven i grundlagen och skall alltså fullgöras. höllgranskningen på att somna in, under ett rätt begränsat ^kriarättande, men under70-talet påbörjades en ^vitalisering som sedan har stått sig. Utvecklingen harvisat att granskningen har en viktig funktion att fylla, även om den inte päett enkelt sätt faller in under ^de^u^ parlamentariska regelboken. ^Gfanskningsarbetethar en tendens att svälla år . Det visar att det behövs ett organ iriksdagen som frän speciella utgångspunkter håller ögonen på regeringen och harbefogenhet att plocka fram omständigheter som annars inte skulle bli kända ochventilerade. Den ständigt ökade aktiviteten 1986/87:127 ^ Granskningsarbetetsinriktning, ^m. från utskottets sida trorjag är ett utslag av den ständigt ökade aktiviteten från statsmakterna inkl.regeringen. För brukar jag i de här debatterna, som jag nu deltagit i under ,understryka den ^preverttiva - förebyggande - betydelse som konstitutionsutskottetsgranskning har. Jag menar att det är nyttigt för folk i kanslihus och regeringatt veta att det i finns ett utskott som vakar och är berett attlägga sig i vad som helst - inte minst sådant som en regering helst skullevilja sopa under mattan. Det utskottet i efterhand drar fram har dessutom ettstort värde för den allmänna debatten och för den allmänna politiskarenhållningen. Även omdet direkta ^ansvarsutkrävandet i den nya författningen formellt getts andraformer tjänar i långa stycken granskning reellt ävendetta syfte. Statsråd och andra i kanslihuset tvingas redovisa sina skäl föragerandet i vissa kontroversiella frågor, och utskottet kan granska och vägadessa skäl. Detta göratt man kanske kan ha en viss överseende förståelse för det förargade grymtandesom ibland kommer från besvärade statsråd. Men det är definitivt inte bra närman som t. ex. statsminister och finansminister ^Feldt under dettaårs granskning går ut och påstår att utskottet överskrider sina befogenheter.Sådana påstående har inte kunnat beläggas, och det är för övrigt ingenting somstatsråden har med att göra. Jag tidigare tillfällen haft anledning att säga, och jag upprepar det: Det ärkonstitutionsutskottet som granskar regeringen, och inte tvärtom. Statsråd börvänja sig vid att deras fullkomlighet kan ifrågasättas, hur smärtsamt detta änkan vara. Det börockså inskärpas att utskottet har rätt att få ut allt material som utskottetbehöver för granskningen^.^ Utskottet förväntar sig givetvis också att depersoner som kallas till utskottet talar om allt vad de vet i de aktuellaärendena. Det finns ett särskilt påpekande om detta i årets^granskningsbe-^tänkande. Det ärinte möjligt att inledningsvis svepa över alla de ärenden som kommit upp tillgranskning och som behandlats i årets betänkande. Ärendena kommer undan förundan att belysas i andra inlägg i den följande debatten. En punkt som formellthar tagits in under det inledande avsnittet vill jag dock beröra något. Dengäller regeringen och lagrådsgranskningen. Vi har årefter år haft anledning att kritisera regeringen för att regeringen inte harutnyttjat lagrådet på det sätt som är föreskrivet och för att regeringen intehar behandlat lagrådet så som detta bör behandlas. Vidare har lagrådets^yttrandcrt ideligen inneburit kritik mot regeringens sätt att bereda ärendenainnan de remitterats till lagrådet. Detta tycker jag är synnerligen allvarligt.Det visar att regeringen har slarvat med utredningar och förberedelsearbete.Det visar också att regeringen nonchalerar behov av underlagsmaterial.Vi har haft många debatter om detta i kammaren. Jag erinrar om den storadebatten i samband med att den ^s. ^pensionsskattcrt hastigt drevs igenomhär i . Den drevs igenom mot ett enhälligt lagrådsutlåtande och trotsatt lagrådet liksom den efterföljande debatten visade att, denna fråga varytterligt illa förberedd. Vi har avgivit enreservation på denna punkt. Jag beklagar att vi i utskottet inte harkunnat bli eniga om kritik motregeringen i det här avseendet. Vi har alltså avgivit en reservation i dettaärende^,^ reservation ^nr-1^,^ som jag ber att få yrka bifall ^fill. Regeringen och företrädare för socialdemokratin brukar framhålla hurbra de är på att regera. Jag har i friskt minne de salvor företrädare försocialdemokraterna i tidigare granskningsdebatter - jag var Ordförande ikonstitutionsutskottet då - levererade mot de borgerliga regeringarna på dentid det begav sig. Sanningen^'^ är att de nuvarande makthavarna minsann inte ärnågra mästare i ^regerandets konst. Vad vi ideligen får bevittna är hastigttillkomna och illa förberedda förslag, propositioner som överges och^tastillbaka, brutna löften och ^frånsprungna ståndpunkter. Att man konstaterardetta är vardagsmat här i . Den sittande regeringen är enimprovisationernas och den kortsiktiga politikens regering. Den långsiktiga,målmedvetna politiken svävar i dunkel. I trängda lägen tillsätter manytterligare en kommission. granskningsbetänkande innehåller regelmässigt,vill jag betona, en del anmärkningar mot.regeringen. Den nu sittande regeringenär enligt betänkande den mest anmärkningsvärda vi haftunder de som jag har deltagit i granskningen. I ärende efter ärende harutskottet som.helhet funnit anledning till allvarlig kritik. Ytterligareanmärkningar framställs reservationsvis. Värstutsatt är, som framgått av tidigare inlägg,. som ansvarig förett stort antal vapenaffärer. Det gäller den strida strömmen av vapen tillSingapore och den bristande vaksamheten gentemot . Det gäller vidareexporten till , där i det längsta hänvisade till atthan skulle vara bunden av tidigare avtal, vilket utskottets utredningvederlagt.