prot · GA097 · 1986-12-31 00:00:00 — På så vis kankollektivtrafiken göras mer attraktiv för flera grupper. Vi vill göra denattraktiv med verkliga åtgärder, inte med kosmetika. "En trafik föralla" bör vara något som både socialdemokraterna och skullekunna stödja. Med detta yrkar jag bifall till reservation 6 och tillreservationerna 1,3,7,8 och 9 i trafikutskottets betänkande 2. 59KURT () replik: Jag vill på utskottsmajoritetens vägnarunderstryka att det är ytterst angeläget att handikappanpassningen av våratransportmedel sker i den takt som är möjlig. Låt mig bara erinra om vad somstår i utskottets betänkande, att vi nu har fått föreskrifter om hurhandikappanpassningen skall ske för samtliga färdmedel som finns. är nu sammanförda i ett dokument som har utgivit.Föreskrifterna skall gälla med omedelbar verkan för nya fordon som levereras,och i den takt som vi har ekonomiska möjligheter att hålla skall de tillämpasför de färdmedel av olika slag som redan finns. har till uppgiftatt se till att föreskrifterna följs. Jag tycker att det är beklagligt ifall HCK, som nysssades, har lämnat rådgivande kommitté. Det brukar ju faktisktvara mycket bättre att sitta kvar i ett organ och försöka påverka utvecklingen änatt i protest lämna verksamheten. Men jag känner inte närmare till bakgrundenhärvidlag. Jag vill emellertid understryka att vi i trafikutskottethar den bestämda uppfattningen att detta med handikappanpassningen är någotytterst angeläget. Självfallet är det dock också en kostnadsfråga. Vi kanfatta ett beslut om att alla bussar, alla spårvagnar, alla turinelbanetåg ochvad det nu är i morgondag skall vara handikappanpassade. Men i praktiken kanbeslutet inte genomföras därför att huvudmännen inte har de ekonomiskaresurserna. När vi säger att det är ytterst angeläget att man arbetar ienlighet med de nya intentionerna utövar emellertid detta ett tryck på dem somhar ansvaret för saken, ochdet är min förhoppning att de handikappades situation inomkommunikationsområdet och när det gäller de olika färdmedlen successivt skallförbättras. 60 () replik: Vi är inom helt medvetna om att,som säger, allt inte kan komma på en gång. Det har vi inte hellerbegärt, men vi anser att man skulle kunna sätta upp delmål. Jag tror att man har velat ta för stora grepp.Lika väl som man i ett tåg har en vagn som t. ex. är anpassad för småbarn, såatt där finns skötbord, skulle man väl kunna ha en vagn som är anpassad så atten rullstolsburen person kan benytta sig av den. Och kunde man inte ilänstrafikens bussar på långlinjerna åtminstone ha någon förbindelse om dagenför vilken man annonserar att det är möjligt för handikappade att åka med den? Vidare anser jag att SJ närmare skulle kunna se över hurman har det med perronger för tågen, insteg osv., så att människor känner sigsäkra om att kunna komma av och på tågen. Det gör folk inte - många äldresäger detta. Trafikpolitiska frågor m. m. 61MARGARETA (): Det står många bra ord i betänkandet om attdet är vikfigt att handikappanpassningen av kollektivtrafiken följs upp medkraft. Jag tror också att det är som sade, nämligen att detta ärsamtliga partiers uppfattning. Man hänvisar i betänkandet fill att det ärtransportrådets uppgift att vara den myndighet som skall initiera, planera ochfölja upp anpassningen. Om nu verkligheten såg ut som det skrivs i betänkandetskulle det vara ganska bra. Det är bara det att den myndighet som skall skötaärendet, transportrådet, tycks ha svårt att klara sin uppgift i enlighet medriksdagens önskemål. Det står uttryckligen att transportrådet skall initiera,planera och följa upp. Hur det är med initiativkraften kan nog diskuteras. På transportrådets initiativ har Gotlandsbolaget börjatköra lastbåtar i stället för båtar för persontrafik. För den som ärvig och kan klättra är det kanske uthärdligt att åka lastbåt, men för den somhar det minsta problem med rörelseförmågan är det totalt omöjligt. Det betyderatt många inte kan åka till och från på samma villkor som . Härhar alltså en försämring skett och detta genom den myndighet som skall ligga påoch pressa fram att andra myndigheter skall skärpa sin handikappanpassning.Det är sådant som kan kallas för dubbla budskap. Det vet väl alla som har barnatt om barnet skall kunna lita på vad man säger måste man uppträda trovärdigt.Man kan inte säga: "Det är farligt att äta godis, sluta med det", ochsamtidigt ha munnen full med karameller. Men ungefär så uppträdertransportrådet i det här sammanhanget. I går fick jag se det brev daterat ochundertecknat av HCK och DHR, sorh talade om. Ibrevet begär HCK och DHR att med omedelbar verkan få lämna sina platser itransportrådets rådgivande delegation för handikappfrågor jämte sin plats somadjungerad i transportrådets styrelse. Jo, man motiverar Trafikpolitiska frågor m. m. det medatt transportrådet har en så ringa insikt och förståelse för handikappfrågoroch inte svarat mot det av antagna handikapppolitiska programet attdet känns omöjligt för handikapprörelsen att stanna kvar. Handikapprörelsenupplever sig "som en gisslan i ett samhällsorgan som saknar vilja attagera utifrån våra behov", skriver man. Som exempel nämns svårigheternamed riksfärdtjänsten och de senaste händelserna kring Gotlandsbolaget. Det kannog tolkas som droppen som kom bägaren att rinna över så att man inte längrekan delta i arbetet. Naturligtvis kan man invända, vilket ocksågjorde, och säga att.det väl är bättre att stanna och försöka påverka, och såbrukar handikapprörelsen agera. Dejina åtgärd är såvitt jag vet tämligen unik.Handikapprörelsen är oerhört mån om att få föra fram sina åsikter och försökeratt i alla sammanhang vara samarbetsvillig. Den kan knappast beskyllas för attvara en rörelse som inte accepterar de demokratiska spelreglerna. När mandärför från HCK och DHR säger att man kan vara en gisslan är detett uttryck för och en mycket stark markering av att man uppfattar att enmyndighet inte klarar sina uppgifter. Jag tror därför att utskottet framövermåste tränga något djupare in i vad transportrådet i praktiken sysslar med påhandikappområdet. Jag har med tillfredsställelse noterat att hårt markerat vikten av handikappanpassning. Men det känns ändåotillfredsställande om vi här i stor enighet beslutar om bra saker och denverkställande myndigheten inte förmår leva upp till våra beslut. Då fungerardet i alla fall inte i praktiken. Anf; 62ROLF CLARKSON (m); Jag känner mig som ledamot av transportrådetsstyrelse manad att gå i svaromål när här i kammaren lämnarupplysning om att DHR lämnar den rådgivande delegationen i transportrådet ochdén adjungerade plats i dess styrelse som organisationen har. Det är i så fallmycket beklagligt. Jag kan, säkerligen med instämmande av andrastyrelseledamöter i transportrådet, intyga att vi i transportrådets styrelsehar tagit synnerligen allvarligt på handikappanpassningen av kollektivtrafiken.Det kan inte begäras av transportrådet att det skall driva handikappanpassningeni en takt som går utöver de ekonomiska och tekniska ramar som finns och som viär ställda inför. Jag kan bara än en gång försäkra - jag har gjort det tidigarei dag - att vi är helt och hållet positivt inställda till all möjlig anpassningav kollektivtrafiken till de handikappades krav och behov. Vad som har skett när det gäller färjan mellanGotland och fastlandet är beklagligt. Här har ett kollektivtrafikmedel råkat ikollision med de ekonomiska villkor som i dess helhet har bestämt,. Jag kan bara beklaga att det är så och peka på att det trotsallt finns högmoderna färjor som går mellan och fastlandet och som dehandikappade kan använda sig av. Låt mig säga att de handikappadeutgör ca 500 000 av den svenska befolkningen. Det är självfallet en så storandel av landets befolkning att den kan lägga stor tyngd bakom alla sina kravoch att vi alla är lyhördaför att människor som har drabbats av handikapp i görligaste mån Prot.1986/87:7 och i så snabb takt som möjligt skall få sina intressen tillgodosedda. >S ... . ... , , . Överläggningenvar härmed avslutad. m. m. Först biträddes reservation 1 av m. fl. -som ställdes mot reservation 2 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 198 röster mot110 för reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (som högsta tillåtna hastighet) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 17 förreservation 1 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (åtgärder mot hastighetsöverträdelser) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 72 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (bilbältesplikt för barn, m. Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 44 förreservation 4 av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (förslag om en "ungdomsbil") Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 18 (traktorkort för 15-åringar) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(utvärdering av trafikpolitiska beslut) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 149 förreservafion 1 av m.fl. Mom.'2 (viss styrning av utvecklingen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 237 röster mot 71 för utskottets hemställan med godkännandeav den i reservation 2 av m. fl. Mom. 3 (avreglering och liberalisering på trafikområdet) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mof 111 förreservafion 3 av m.fl. 55 Mom. 4(regionalpolitiska hänsyn vid investeringar inom kommunikationsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 39 förreservation 4 av och . Mom. 7 (visst stöd till utveckling av miljövänlig trafik) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 39 förreservation 5 av och . Mom. 8 (fullföljande av handikappanpassningen avkollektivtrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 210 röster mot 97 förreservation 6 av m.fi. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (minskning av affärsverkens monopol) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (förändring av affärsverken till aktiebolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (försäljning av affärsverkens dotterföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf Clarkson m.fl.- bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. jordbruksutskottetsbetänkanden /87:1 om trädgårdsnäringen, 1986/87:2 om avfallshantering och1986/87:3 om naturvård. betänkanden 1, 2 och 3 kommer attdebatteras i tur och ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efteravslutad debatt. Först upptas alltså jordbruksutskottets betänkande 1 omträdgårdsnäringen. 64INGVAR (); I jordbruksutskottets betänkande 1986/87:1 omträdgårdsnäringen behandlas ett antal motioner väckta . a. behandlas motion nr 260 som och jagväckt angående Det är inte första gången denna fråga tas upp. Ävendenna gång är utskottet avvaktande, och man avstyrker motionen. Majoriteten iutskottet anser att inte skall vidta någon åtgärd. Manhänvisar till att vissa överläggningar pågår mellan regeringen ochjordbruksnäringens företrädare om ett nytt skördeskadeskydd förjordbruksgrödorna. Därför vill man avbida resultatet av dessa överläggningarinnan vidare åtgärder på trädgårdsnäringssidan vidtas. Hänvisning ges också till proposition 1983/84:6 angåendeskador till följd av naturolyckor. Det speciella bidraget härför upphörde i ochmed utgången av 1983. Enligt samma proposition bibehålls ändå tills vidaremöjligheten att erhålla ersättning av statsmedel vid skada på trädgårdsgrödor. Mot bakgrund av att utskottet anser sig böra avvakta vadsom sker på jordbruksområdet med skördeskadeskyddet finns det anledning attpåpeka vad som hänt i det avseendet. Det är faktiskt inte mycket. Jag tog till orda i denna fråga redan 1979med dåvarande jordbruksministern. Jag har senare tagit uppfrågan om nytt skördeskadeskydd inom jordbruksnäringen. Vi har dessutom enmoderat kommittémotion i ärendet under innevarande år. håller skördeskadefonden på att urholkas,och oron över vad som skall ske på området ökar. Ett ställningstagande hastar,och jag vill därför till regeringssidan ställa frågan: När kan riksdagenförväntas få möjlighet att ta ställning till förslag om enlösning på dessafrågor? Orsaken till att vi envisas med att ta upp frågan omskördeskadeskydd inom trädgårdsnäringen är att ett enda års misslyckad skördslår kolossalt hårt och kan äventyra ett företags ekonomi helt och hållet.Inträffar en stor skördeskada och inget skydd finns, får det till följd attbehovet av stöd från staten i enlighet med vad som tidigare framhållits omdenna möjlighet kan bli stort. Näringen har ojämna resultat och skulle, om man t. ex.införde något slag av trädgårdskonto, kunna jämna ut goda och dåliga år ochdärigenom bli mindre sårbar. Då skulle anspråken på statlig hjälp kunnaminimeras. Det finns starka skäl till att påskyndaärendet och därigenom göra det möjligt att uppnå större trygghet ute blandodlarna. När jordbruksutskottet i går var på besök hos statens jordbruksnämndi , underströk man också där vikten av att något snart händer på dettaområde. I reservation 2 till betänkandet, som tillkommit i anledning av vårmotion, framhålls vikten av att det kommer förslag. Vår reservationstöds även av centerledamöterna. Vi hade hoppats på ett ännu bredare stöd. Jag yrkarbifall till reservation 2 i betänkandet. 65LENNART BRUNANDER (c); I detta betänkande om trädgårdsnäringen, somär jordbruksutskottets första betänkande för detta riksdagsår, behandlar viett antal motioner som tar upp trädgårdsnäringens bekymmer och problem. Dettaär inte något nytt ärende utan en fråga som behandlats vid flera tillfällen.Från sida har vi försökt få regeringen att kommamed förslag, dock utan något större resultat. Utskottetskriver i sitt betänkande: "Utskottet har under de senasteåren understrukit vikten av att åtgärder vidtas sorii vidmakthåller den svenskaträdgårdsnäringen och stärker dess internationella konkurrenskraft." Dethär lever inte trädgårdsnäringen särskilt länge på. Ord är naturligtvis bra,men det måste komma något annat än ord också för att det skall ge någotresultat. Den svenska trädgårdsnäringen lever under rhycket stark konkurrensfrån utlandet och har ganska olikartade villkor i förhållande till trädgårdsnäringeni andra länder. trädgårdsnäringsutredning, som 1982 avgav ettbetänkande, hade en rad tankar och idéer om hur problemen skulle kunna lösas påett vettigt sätt: Vad som då framhölls har därefter inte gett mycket resultat. Jag sade att den svenska trädgårdsnäringen lever underlitet hårdare förhållanden än trädgårdsnäringen i andra länder. Vi harbetydligt lägre tullar än inom EG. Dessutom subventioneras inom EG export avträdgårdsprodukter till , något som också är till nackdel för densvenska trädgårdsnäringen. Man tillåter användning av en rad preparat som intetillåts i , vilket också försvårar den svenska trädgårdsnäringenskonkurrensförhållanden. Jag menar inte att vi skall tillåta dessa preparat, menvi måste ställa samma krav på alla livsmedel, även dem som importeras. Om det här kommer att tala litet senare.Utskottet framhåller att det har gjorts ändringar i tulltaxorna, senast ivåras, men enligt uppfattning är detta för blygsamt. Det innebärinte den likabehandling av svensk trädgårdsnäring som man skulle önska. Vibehöver en sammanhållen trädgårdsnäringspolitik, som skapar bättreförutsättningar på olika områden. Den ekonomiska situationen för de svenskaträdgårdsföretagen är ganska pressad. Framför allt gäller detta de nystartadeföretagen, som har stora lån. Skall det vara möjligt att driva en verksamhet,det må gälla trädgårdsnäringen eller vad som helst, måste det till en ständigförnyelse. Ekonomin måste skapa förutsättningar för förbättring av vad man haroch för uppförande av nya anläggningar, osv. Vi har ju hoppats på - och vi harockså fått löften av den förre jordbruksministern - att det skulle komma ettförslag med anledning av den utredning som jag talat om. Men det har stannatvid löften. Vi får hoppas att den nye jordbruksministern kommer att göranågonting. I det avseendet ställer vi vissa förhoppningar på honom. Den svenska trädgårdsnäringen ligger ju bådeproduktionstekniskt och kunskapsmässigt mycket väl framme. Härvidlag är denfullt konkurrenskraftig. Därför är det synd om den skulle slås ut på grund avutländsk konkurrens. Vi säger ju ofta att vi vill har mer trädgårdsprodukter iSverige, både av näringsfysiologiska och av regionalpolitiska skäl. Utredningenpekar på att det kunde bli sysselsättningstillfällen genom bl. a. bärodling inorra . Men då måste det skapas förutsättningar för detta. Vi talarmycket ofta om att för produktion av trädgårdsprodukter använda en del av denåkermark som vi inte behöver för jordbruksändamål. Även här blir det ju baraord utan värde, om vi inte skapar förutsättningar för odling av produkterna. Det krävs alltså en ny politik. Vidare krävs det forskningoch utveckling för att man skall kunna tillvarata de möjligheter som faktisktfinns. Vi kan förbättra de sorter som vi har - genom resistensförädling ochannat - och genom att forska fram alternativ till sådant som vi i dagimporterar, därför att vi inte kan odla det här i landet. På detta områdefinns mycket att göra." Om det skall kunna bli ett genomslag måste vi ha enrådgivning för trädgårdsnäringen, så att de som arbetar med den härproduktionen kan få hjälp, impulser och stöd. De besparingsåtgärder somregeringen har vidtagit när det gäller statlig verksamhet - som ibland i ochför sig kan vara motiverade - har ju lett till att rådgivningsverksamheten ävenpå detta område minskat i omfattnirig. Dessutom avgiftsbelägger män rådgivningsverksamheten,vilket motverkar vad man säger sig vilja gagna. Inom trädgårdsnäringen finnsdet ett stort behov av rådgivning, och jag tror att det är viktigt att vi påalla sätt försöker att tillgodose detta talade om skördeskadeskydd. Jag skall intenärmare gå in på detta, men mycket talar för att vi behöver ettskördeskadeskydd och det mycket snart. Väntan har blivit lång även när detgäller den här saken. Det är uppenbart att regeringen inte alltför myckettänker på att hjälpa den svenska trädgårdsnäringen. Egentligen finns detutomordentliga möjligheter att öka produktionen av trädgårdsprodukter, eftersomvi importerar oerhört mycket varor av det här slaget, varor som skulle kunnaersättas med svenskproducerade produkter. Jag yrkarbifall till våra reservationer i detta betänkande. Innan jag slutar skulle jag också vilja säganågonting om de särskilda yttranden som är fogade till betänkandet. Vpk talar i sitt yttrande i princip om samma sak som denvi- från har tagit upp i vår reservation, men man vill inte gå sålångt som till att ge trädgårdsnäringen det ökade stöd vi förespråkar. Vpknöjer sig med ett resonemang om att åtgärder inom tullväsendets område borde haföreslagits. går rakt motsatt väg och säger att tullar påträdgårdsnäringens produkter egentligen är ett elände och något som borde tasbort. Det resonemanget begriper jag inte. Att ta bort tullarna innebär att viförstör våra möjligheter att ha en trädgårdsnäring. talar om attkonsumenternas önskemål om färska trädgårdsprodukter motiverar att tullarnatas bort. Jag tror snarare att det skulle bli tvärtom. Utan ett tullskydd slåsju den svenska trädgårdsnäringen ut, och då får vi ett ännu mindre mått avfärska frädgårdsprodukter. Jag yrkar än en gång bifall till våra reservationer. 66 (): Med anledning av vad som här har framförtsoch yrkandena om bifall till reservationerna i jordbruksutskottets betänkandefinns det kanske skäl att påpeka att svensk trädgårdsnäring internationelltsett har en mycket framstående position. Med den svenske odlarensyrkesskicklighet men även med odlingstekniken intar vi förmodligentätpositionen bland världens trädgårdsodlare. När man så sent som på 1960-taletdiskuterade tomatodlingar var målsättningen att man skulle uppnå en produktionav per kvadratmeter. finns det odlingar som ger över , medsamma odlare och samma växthus. Så har tekniken gått framåt. Det stöd i olikaformep som samhället bistått trädgårdsnäringen med har inte varit oväsentligtnär det gäller dess möjligheter att inta denna tätposition. När detsedan gällei- reservation nr 1 vill jag påstå att man där slår in öppna dörrar.Jag kan, herr talman, i detta fall fatta mig mycket kort - och det är intenågot som jordbruksutskottets ledamöter brukar vara kända för i denna kammare -ty de insatser som man pekar på i reservationen har redan aktualiserats. Såsent som yttrade sig jordbruksutskottet till skatteutskottetöver ett förslag om förstärkt tullskydd just för att stärka den svenskaträdgårdsnäringen. Att vi sedan inte tillhör de länder som har det starkastetullskyddet för konkurrerande import tror jag att vi skall se enbart positivtpä. Egentligen borde tullar i högre grad avskaffas, för det skulle innebära attkonsumenterna får billigare livsmedel och likaså att man får en internationellkonkurrens, vilket ju stimulerar också de svenska odlarna. Tyvärr kan vi inteensamma avskaffa ett tullskydd, utan det måste vi göra i samverkan med andraländer, men jag hävdar bestämt att vi inte behöver ligga i topp påtullskyddstabellen. Det har ju visat sig att den svenska trädgårdsnäringen fåtten betydligt starkare position. Samhället ställer också upp i fråga om de finansiellaförutsättningarna för bedrivande av trädgårdsodlingar. Det finns enoptimism och en framtidstro inom trädgårdsnäringen på grund av att de svenskaträdgårdsodlarna ökat sin hemmamarknad, i första hand på bekostnad av importenmen också genom ökad konsumtion. Därför har också intresset för nyinvesteringarökat. När det gäller det statliga stödet och kreditgarantierna till näringen ärtrenden att den andel som går till investeringar har ökat, medan andelen tilldriftslån har minskat. Detta kan vara ett tecken på att verksamheten så attsäga går runt, utan att man behöver uppta driftslån. Genom gödselmedelsavgiftenfick även trädgårdsodlingen nya pengar till ökade forskningsinsatser. Ocksådetta krav i reservationen är alltså tillgodosett. Trädgårdsnäringen lever under mycket svåra förhållanden,säger . Ja, det har den gjort. I 1982 årsträdgårdsnäringsutredning pekade vi på insatser som måste till för skyddande avden svenska trädgårdsnäringens framtid men dessa håller nu på att genomföras.Det var de sex olyckliga åren som var bekymmersamma för trädgårdsnäringen, Brunander.Ju längre vi kommer bort från dessa år, desto mer stärks trädgårdsnäringenspositioner, också genom de övriga insatser som görs från samhällets sida i formav räntesänkningar, tack vare en stabilare prisutveckling och även genom attkonsumenterna har fått en viss reallöneförbättring. Dessutom har tillkommitinte obetydliga oljeprissänkningar, som varit till gagn för trädgårdsnäringen. Reservanterna återkommer vidare till frågan om införandeav ett skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen. Vi har inget emot att manskapar ett effektivt, administrativt enkelt och billigt skördeskadeskydd. TillIngvar , som efterlyste ett förslag från regeringens sida, vill jagdock säga att det är två parter som förhandlar. Bör egentligen inte sådana härförslag komma fram på initiativ från näringen själv? Såvitt jag förstår är detta dock icke någon högtprioriterad fråga inom trädgårdsnäringen. Självfallet tycker många odlare attdet skulle vara bra att ha ett skydd mot skördeskador inom näringen, men detfinns trots allt ett katastrofskydd, som samhället också har ställt sig bakom.Jag ifrågasätter starkt om detta i första hand är en fråga för riksdagen.Näringen bör åtminstone lägga fram ett förslag till hur ett sådant här skyddskall utformas. Därefterkan vi studera detta och undersöka vilka insatser som kanske måste Prot.1986/87:7 till från samhällets sida. Mot denna bakgrund finner jag inte att det finns någonanledning att tillstyrka reservation 2. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. 67 () replik: