prot · GA0954 · 1986-12-31 00:00:00 — I handlingsprogrammet, som i sin första del handlade omhur vi ytterligare skulle kunna minska de svenska utsläppen av försurandeämnen, förutsattes att flera utredningsuppdrag skulle lämnas ut för att fåvissa speciella frågor belysta. Meningen var och är att programmet fortlöpandeskall revideras och kompletteras sedan dessa utredningar har slutförts. Jagmåste därför göra besviken: Vi måste få detta underlag innan viår beredda att ytterligare skärpa de bestämmelser som gäller. På ett område har vi också fått enny lagstiftning. Det gäller avgasområdet, där fattade de definitivabesluten så sent som , När det gäller svavelhalten i oljan har statens energiverkslutfört en utredning som beställdes av när beslut omhandlingsprogrammet fattades. Denna utredning visar att en sänkning avsvavelhalten kan vara motiverad och genomförbar för den lätta eldningsoljan.Men för den tyngre eldningsoljan är läget ett annat. Där har vi dehårdaste kraven i - 1,0 viktprocent - och en sänkning till hälften avdetta, som krävts i reservationerna, skulle ge de svenska raffinaderierna enklar kostnadsnackdel. Utredningen och remissvaren på denna är nu underbehandling i industridepartementet, och vi kan vänta oss ett förslag underinnevarande år. Även när det gäller kväveoxidutsläppen kan vi vänta ossförslag till handlingsprogram. och har fåttregeringens uppdrag att utarbeta ett sådant program, och enligt denbudgetproposition som framlades kommer ett sådant program i början av1987, På de områden som jag nu har berört har vi alltså förslagatt vänta, och jag yrkar därför bifall fill utskottets förslag och avslag påreservationerna. Reservationerna 4 och 5 tar upp utsläppskrav för eldningmed kol och med biobränsle. Dessa krav var uppe till behandling även när viantog handlingsprogrammet , När det gäller kolet är def enligt vår uppfattning intemöjligt att skärpa kravet på rening även i små anläggningar i den grad somkrävs i reservationen, Def skulle vara att stänga av dessa anläggningar, ochdet anser vi inte vara motiverat; så stora är inte problemen i den delen. Även när det gäller biobränsle är def praktiska skål somtalar för att bibehålla den ordning vi nu har, aft normerna är desamma som förkol, I reservationerna 7 och 8 kommer det gamla kravet igen påatt avgiftsbelägga utsläppen. Denna form av styrmedel har krävts under mångaar från borgerligt håll, och vi har alltid avvisat det och gör så fortfarande.Vi vill ha kvar den nuvarande ordningen med klart utformade regler ochkoncessionsbeslut som skall övervakas av vederbörande myndighet. Vi vill intevara med om att på detta sätt sätta ett pris på miljön, Ireservationerna 12 och 13 berörs några internationella frågor. inledningsvisnämnde är dessa miljövårdsfrågor i hög grad internationella fill sin karaktär,Def är av stor betydelse att.vi får en bred internationell förankring föråtgärderna. Regeringen har också aktivt drivit dessa frågor både i bilateralaförhandlingar och i större konferenssammanhang. Den harunder i hög grad inriktat ansträngningarna på aft breddaunderlaget i aktione n för aft minska svavelutsläppen i framfill 1993, Regeringen har också tillsatt en särskild ambassadör med uppgift attdriva de internationella miljövårdsfrågorna. När def gäller de yrkanden som ställs om särskildainsatser mot vissa länder vill jag säga aft utskottet har uttalat sig emotsådana åtgärder på grund av att def pågår en posifiv utveckling. Deinternafionella kontakterna bör skötas i en positiv anda. Det kan ocksåredovisas en viss framgång på några av områdena, I miljövårdsarbetet intar bekämpningen av de luftburnaföroreningarna en framträdande plats. Detta arbete måste göras på många olikaområden för att vi skall kunna flytta fram våra positioner, Defprogram som antogs av för nu drygt ett och eft halvt år sedan är ettkraftfullt uttryck för viljan att angripa problemen på ett konstruktivt sätt.Programmet kommer att fortlöpande kompletteras och skärpas på olika områden itakt med att forskning, teknisk och ekonomisk utveckling och inte minst deninternafionella utvecklingen ger möjlighet till det, . Jag yrkarbifall fill utskottefs hemställan och avslag på reservationerna, AnL 50 () replik: Jag skall bara ta upp några delar av MartinSegersfedts anförande och kommentera dem. Enligt vår uppfattning är reduktionen av framför alltsvavelutsläppen av utomordentlig vikt, och det gäller för oss aft gekoncessionsnämnden stöd i det betydelsefulla arbete som den utför. Här och därmåste det ske genom politiska beslut, Def är uttryck för just den uppfattningensom återfinns i reservation 4 när det gäller kolet. Som jag sade i mitt anförande är vi medvetna om att dessautomordentligt starka krav inte kan riktas mot små anläggningar, men de får dåenligt vår uppfattning välja andra bränslen, där utsläppen på olika sätt kanbegränsas. Def finns all anledning aft verkligen framföra de här kraven. Motbakgrund av regeringens verbala förkunnelse i de här frågorna är detegendomligt att man inte kan tillstyrka kraven. Def är dessutom så att anläggningar som redan har fåtttillstånd har det även i fortsättningen. Krav ställs alltid på nyaanläggningar, och jag håller med om att def skulle tvinga fram en omprövning avmindre anläggningar, svavel per MJ är dessutom ett mycket hårt krav ävenför stora anläggningar, men vi tycker.aff det finns all anledning att ställahårda krav. På samma sätt är våra krav när det gäller biobränslensakligt mycket väl motiverade. Starka skäl talar för att även här få framgränsvärden som minskar riskerna för människor. Vi vet att bl, a,cancerframkallande ämnen från biobränslen i vissa anläggningar kan nä enbetydande omfattning och utsätta människor för risker. Här finns behov avgränsvärden, som ger stöd ät koncessionsnämnden i dess arbete. På samma sätt vill jag något bredda debatten om densvavelhaltiga oljan. Det är infe bara fråga om aft ta ned svavelhalten i den.Man kan också åstadkomma en rökgasrening. Båda alternativen finns detmöjligheter till. Framför allt tycker vi det är rimligt att ställa mycket hårdakrav på större anläggningar. AnL 51 () replik: Som redan har sagts i debatten kommer dettabetänkande i otakt med riden, Def är ju ett nytt år med en nybudgetproposition. Jag fick dock eft klarläggande av ,nämligen att man i energipropositionen kommer aft ta upp riksdagensbeställningar om svavelfrågorna och över huvud taget gränsvärdesproblematiken.Det är bra, därför aft vi då får upp dessa frågor till behandling, Iproposifionsförteckningen finns nämligen ingen annan proposition där dessaämnen behandlas, Alla dessa frågor kommer således i energipropositionen. Det har här diskuterats en del om kolet och gränsvärdena.Jag känner ocksä till att det ställs hårda krav på industrin därvidlag. Det kanbehövas övergångsbestämmelser för mindre anläggningar. Men har verkligen MartinSegerstedt så liten tro på den tekniska utvecklingen, som på så många sättvisar hur långt det går att nå, att han inte inser aft det inte går att ställadessa skärpta krav på koleldningen? Det är en viktig fråga, som vi hade hoppatsatt alla partier i utskottet hade kunnat komma överens om. Men står deborgerliga partierna på en sida och socialdemokraterna och vpk på en annan. Jag kommer sedan åter in på sfyrmedelsfrågan,som har diskuterats mycket. Men jag får väl upprepa aft vi självklart skall hakoncessionsbeslut och fastställda regler om utsläpp. Men vår devis är attförorenaren skall betala. Vederbörande skall inte få förorena och sedan slippaundan kostnaderna. Vi anser att svavelavgifter och annat kan komma till användning.Jag är mycket förvånad över att socialdemokraterna inte är beredda att gå medlängre i den diskussionen. Miljökostnaderna måste komma in i produktionen.Tycker ni aft de far för stor del av kakan i industriprodukfio-nen, eller vadär det annars som gör att ni är så negafiva i den frågan? AnL 52LENNART BRUNANDER (c) replik: säger att de långsiktigaproblemen är invägda i den målsättning som finns för programmet motluftföroreningar och att det ställs krav på aft utsläppen inte får bli så storaatt naturen inte långsiktigt kan tåla dem. Vad vi kritiserar är att man rentverbalt talar om hur det bör vara för att därefter infe följa upp det när mantalar om vad man tänker göra och vilka krav som skall ställas. Då räcker definte att göra de begränsningar på utsläppen av svaveldioxid och koldioxid somhar fastlagts. Ord och handling stämmer helt enkelt infe överens, och def ärvad vi kritiserar. Förhoppningsvis, , kan det komma förslagsom åtminstone närmar sig vår målsättning. Det vore i så fall roligt att fåveta när socialdemokraterna tänker lägga fram dessa förslag. tar sedan äter upp ett resonemang om hurmycket man kan ha råd att rena eldningsoljan. Som jag sade i mift anförande harvi inte reserveratoss på den punkten. Vi räknar nämligen med att det kommer ett förslag, eftersomregeringen har fått i uppdrag att lägga fram ett sådant. Om jag förstod MartinSegerstedt rätt är han litet tveksam till om det går att vidta de föreslagnaåtgärderna, eftersom dessa kan bli dyra för raffinaderierna. Men dessa kommernaturligtvis att fa betalt för sina produkter och därför inte lida avkostnaderna, utan det blir i sä fall förbrukarna som får göra def. Def är påsamma sätt med dessa avgifter som med de svavelavgifter som vi föreslår. Miljönär sä viktig att vi måste våga ta kostnader för att förbättra den. I annat fallnår vi aldrig resultat. Är vinstutvecklingen hos de företag som släpper utdessa föroreningar viktigare än vad miljön är för ? Det vorebra att få veta. säger åter def vi har fått höra så mångagånger tidigare, nämligen att man inte får köpa sig fri. Jag trodde att dendebatten var avslutad. behandlade vi nämligen eft betänkande med enenig skrivning om att det inte skall gå att köpa sig fri. I stället skall, somLars sade. en kostnad tas ut av dem som förorenar. AnL 53 (vpk) replik: att det blir svårigheter för de svenska raffinaderierna att sänkasvavelhalten ytterligare vid framställning av tjock eldningsolja. Det har varitdet ständiga argumentet i dessa tider.. Omsorgen om bolagens ekonomi är störreän omsorgen om miljön. Det blir för dyrt för oljebranschen, heter def. Att defblir för dyrt för svenska folket att betala med ohälsa, förstörd natur ochproduktionsresurser är tydligen mindre viktigt. Däremot tål alltsåoljebranschen att det läggs skatt på dess produkter för att finansieramilitärutgifter. Det är ett uttryck för vad man tycker är viktigt i dag och imorgondagens . AnL54 () replik: handlar debatten i mycket storutsträckning om energipolitiken. Lät mig återkomma till vad jag sade i mittanförande, nämligen att det pågår en ordentlig översyn på detta område. Vi kanförvänta oss att framför allt fördelningen mellan de olika energislagen blirett av de stora debattämnena. Volymen av de fossila bränslen eller andrabränslen som skall användas påverkar naturligtvis utsläppen i luften. frågar vilka förslag som skall läggas fram.I miljödepartementefs del av budgetpropositionen talas om att det kommerförslag om svavelhalfen i oljan, en fråga som har varit under utredning, somhar remitterats och som man nu arbetar med i . Förslag kommerockså om kväveoxiderna och kväveoxidufsläppen, frågor om vilka det har gettseft utredningsuppdrag. Förslag väntas komma . Förvisso skall förorenarna betala miljöavgifter. Men vivill absolut inte blanda ihop den saken med de koncessionsgränser som gäller.Vi vill infe att företag skall lägga in kostnader för utsläpp i sinaföretagsekonomiska kalkyler. Det betyder aft det företag som bedriver en lönsamverksamhet kan tillåta sig att förorena mer än andra företag. Vi vill ha kvarden grundläggände förutsättningen, aft det skall finnas koncessionsgränser ochatt dessa skall efterlevas. Så tillraffinaderierna och den tunga oljan. Raffinaderier arbetar i en Prot. internationellkonkurrens, och här som på många andra områden är det väsentligt att vi kan någorlunda hänga med i den internationella utveckling- Deftjänar alla på. AnL 55 () replik: Jag skall fatta mig mycket kort i den här repliken. måste förstå att vi blir litetirriterade när man gäng på gång kommer tillbaka med talet om att företagen inteskall kunna köpa sig fria. Vi vill att den som är ansvarig för utsläpp skall fåbetala miljöavgift. Def är inte fråga om att köpa sig fri. Gång på gång säger vi att så vill vi ha def, men ändåkommer och partikamrater till honom upp med sammaargumentering. Vi är ganska överens om tagen, men folkparfiet anser att ävenmiljöavgifter skall kunna användas, vilket jag tycker att det är tveksamt omsocialdemokraterna vill vara med på. Sedan är jag också fundersam över när förslagen kommer. Ibetänkandet skriver majoriteten att vi skall få ett förslag , ochdef sade också här förut. Jag har tittat ipropositionsförteckningen och funnit aft def är bara i energipropositionen somdet kan tänkas komma - i miljöbudgeten finns endast allmänna beskrivningar. Detär därför jag har frågat om det verkligen kommer något förslag. Men får viväl se vad som händer och sedan får vi fortsätta att ställa våra krav. AnL 56 () replik: .fag begärde replik av samma skäl som LarsErnestam, nämligen påstående att man inte skall få köpa sigfri. Jag skulle vilja fråga : Vem har föreslagit att man skallkunna göra det? Faktum är ju att vi har lagt fram förslag om hårdarebegränsning av svavelutsläppen och dessutom svavelavgifter. Men inte hellerhärdare begränsningsregler vill socialdemokraterna vara med om. AnL 57 ()replik: Avgiftsbeläggning har vi nu diskuterat imänga år. Visst är def viktigt att de som förorenar skall betala. Vi har ocksäsagt i olika sammanhang att man framför allt inte skall tjäna på att förorenamiljön. Det är naturligtvis ett resonemang som kan föras vidare.Jag vill absolut inte helt stänga dörren för det resonemanget, och def har vialdrig gjort heller. Men att ge utrymme för att i förväg upprätta en kalkylöver vad det skulle kosta att förorena miljön vill vi inte vara med om. Därförär det så viktigt att behålla det grundläggande, att koncessionsgränserna skallgälla och att det finns myndigheter som kan följa upp hur dessa gränserefterlevs. För den som överskrider gränserna skall def kosta pengar.I varje fall skall ingen kunna tjäna på att bryta mot gällande bestämmelser.Det har vi också lagt fast . 5 protokoll 1986/87:54-56 Prot,1986/87:54 AnL 58 ALFSVENSSON (c): I skuggan av den allmänna motionstidendebatterar en av vår tids stora, jag skulle vilja sägaverkligt stora, ödesfrågor, nämligen försurningen och miljöförödelsen. Frånalla partier har vi sysslat med kraftfull retorik och uttalat vårförkastelsedom över förödelsen av vår miljö och framtid. måste def ocksåhandla om kraftfulla åtgärder, behandlar flera motioner som har detgemensamt att de vill gå eft steg längre pä miljöpolitikens område än vadregeringen och utskottsmajoriteten vill. Utskottets historiebeskrivning visaratt vi utifrån vårt höjda miljömedvetande successivt, med skärpta regler ombegränsning av svavelutsläppen från oljeeldning m, m,, medverkat till attsvavelutsläppen i vårt land minskat i betydande omfattning. Trots detta är detlångt kvar innan utsläppen reducerats till en sådan nivå aft naturenlångsiktigt kan ta emot dem utan att skadas. Vi har från kds sida begärt ett handlingsprogram motförsurningen, där svavelutsläppen reduceras fram fill 1990,Känd reningsteknik finns när det gäller rökgasrening med skrubbrar somavlägsnar svavlet ur rökgaserna. Svenska företag tillverkar och exporterarsådana skrubbrar. har man gjort gällande att miljökraven hotatjobben, tycks def glädjande nog vara så aft insikten ökat om miljökravensbetydelse som eft hänsynstagande till miljön också skapararbetsfillfällen. Frän kds sida menar vi aft vidtagna åtgärder för aftminska försurningen är otillräckliga inte minst med hänsyn till försurningenseffekter. Närmare 20 000 av våra sjöar och 9 rinnande vatten är enligtnaturvårdsverket så försurade att de behöver kalkas för att hållas vid liv. Enligt regeringens kalkningsprogram borde kalk spridas i våra sjöar och våtmarker, I praktiken harspridningen omfattat endast kalk . Av de 20 000 försurade sjöarna har kalkats.Försurningen påverkar infe bara sjöar och öppna vattendrag. Det harunderstrukits här fidigare. Den påverkar också grundvattnet och därmed mångamänniskors dricksvatten, inte minst utanför tätorterna. De låga pH-värdenamedför inte bara frät- och rostskador pä ledningar och VVS-installationer, utande medför också att vattenkvaliteten påverkas och därmed vattnets tjänlighetsom dricksvatten. Tungmetaller löses ut i dricksvattnet, I för höga koncentrationermedför de risker för hälsan. Man har beräknat att om dessa brunnar skulleåtgärdas, är behovet ungefär 600 milj, kr, I och med att försurningen också påverkar våra skogarhotar den stora ekonomiska intressen för vårt land. Härigenom har de som imiljödebatten poängterat den ekonomiska tillväxtens betydelse framför nästanallt annat fått ett fullgott skål aft kräva samma miljöpolitiska åtgärdsprogramsom de som krävt detta för aft säkerställa tillgången till frisk luff. rentvatten, hälsosamma livsmedel och oförstörd natur. Det finns de som gör gällande att värden för över 30miljarder kronor förstörs i på grund av försurning ochluftföroreningar. Det gäller sjöar som dör. mark och grundvatten som försuras,skog som skadas etc. Det gäller också byggnader, broar, ledningar och andrakonstruktioner som fräts sönder. Människan, som det sades här tidigare, drabbasockså, Def är kanske därför attdet är så svårt att kvantifiera rent medicinskt hur vi människor drabbas avförsurningen som def så sällan finns med i fal och utredningar. Jag tycker då, herr talman, att det finns anledning attvidta de åtgärder som föreslagit när det gälleraft reducera svavelhalfen i eldningsoljor, SNF föreslår aft svavelhaltenhalveras i den funna eldningsoljan till och att svavelinnehållet i dentjocka eldningsoljan minskas fill , En sådan åtgärd skulle minska desvenska svaveldioxidutsläppen med nästan . Det är visserligen sant att har dehårdaste kraven i , men det kan bero på att de åtgärder som hitintillsvidtagits i omvärlden också är klart otillräckliga, Def försurande nedfalletkänner inga nationsgränser, def vet vi. Den förhärskande vindriktningen motSverige gör att vi har all anledning aft intressera oss för Storbritanniensåtgärder, eller snarare brist på åtgärder, för aft minska svavelutsläppen. Utskottets uppgift om att regeringen i nuförbereder en brittisk anslutning till 30-procentsklubben är därför glädjande.Jag hoppas bara att def är eft sant konstaterande. Även om denna reduktion ärlångt ifrån tillräcklig för att lösa problemen är det dock ett steg i rättriktning. Det internationella arbetet måste fortsätta, kan med större krafthävda Ståndpunkten av en fortsatt nedskärning, om vi själva vidtagit mycketlångtgående reduktioner. En hävdar att en halvering avEuropas svavelufsläpp år fullt möjlig. Kostnaden för en sådanåtgärd, alltså en tioarsåtgärd, skulle ligga , per persori,enligt rapporten. Rapportens bedömning är att en sådan insats skulle varadirekt samhällsekonomiskt lönsam. Försurningar åsamkas också av kväveoxider, men tyvärromfattas inte dessa av , Vår egen ambition att reducerakväve-dioxidutsläppen fram fill kunde ha varit högre.Kvävedioxiderna anses ha stor betydelse när det gäller skogsdöden. Vissa hävdar att en minskad användning av konstgödningskulle minska försurningen, I en motion som behandlas i jordbruksutskottetsbetänkande nr 9, som diskuterats i kammaren, har vi från kds sida begärten awecklingsplan för användningen av konsfgödselkväve. Även om en minskning avkonstgödselanvändningen i jordbruket skulle få sin största betydelse genom éttminskat läckage av växtnäringsämnen till vattendragen, skulle den ocksåresultera i en minskning av mängden försurande gödselmedel. Det har också enbetydelse om man vill minska de försurande effekterna, inte minst därgrundvattnet är påverkat. En åtgärd som vi tror är verkningsfull är en successivtökad avgift på konstgödsel enligt en fastställd skala. Då avgiften enligt kdsförslag förs tillbaka till jordbruket i form av arealbidrag, medel tilljordbrukets regleringskassor och medel till stöd för jordbruksforskning ochförsöksverksamhet, skulle denna konstruktion ge de odlare som vill minskakonstgödselanvändningen i jordbruket ekonomiska möjligheter till detta, Ivissa lägen skulle deras ekonomi bli bättre än vad deri är med dagens högakemikalieanvändning. Indicierna är klara: Krafttag måste fas Prot.1986/87:54 14januaril987 för attminska försurningen i snabbare tempo än vad de nu gällande reglerna medför.Någon ytterligare fördröjning bör inte tillåtas. Vi kan i längden infe tillämpaen miljöpolitik som innebär att skadorna blir mera påtagliga, vilket de blir,eftersom utsläppen är högre än vad naturen kan tåla. Dagensresurser och kunskaper räcker för ett mera kraftfullt handlande. Jag yrkardärför bifall till min motion 1985/86:Jo776 mom, 1, där def föreslåsaft riksdagenbeslutar begära att regeringen i enlighet med motionen låter utarbeta etthandlingsprogram mot försurningen, AnL 59 (vpk): I detta betänkande behandlas också min motionom , som har följts upp i reservafion 13, Jordbruksutskottetförmodar i betänkandet att verksamheten vid kommer att läggasned och föreslår därför ingen åtgärd. Jag har väldigt svårtatt motbevisa def påståendet, även om jag ställer mig rätt tvivlande. Norrmännen har en alldeles särskild takfik i sinaansökningar om att få fortsätta: de begär kortfidsdispenser. Vid varjetillfälle frågan har prövats i har man sagt, att eftersom verketändå snart skall läggas ned kan man naturligtvis infe ålägga det de nödvändigamiljöåtgärderna, Def är mycket möjligt att någon sådan ansökan redan harbehandlats i , men jag är infe säker. Jag kan därför inte yrka bifall tillreservationen, eftersom det är möjligt att jordbruksutskottet har rätt. Detskulle vara intressant att av utskottets talesman höra vilkabetryggande försäkringar utskottet har fått från norsk sida om att manverkligen kommer att lägga ned eller att man kommer aft vidta miljöåtgärder. Senast jag undersökte Sulif jelmaverkets utsläppkonstaterade jag, att trots att man blott framställde en tiondel avRönnskärsverkens kopparproduktion hade man fre gånger så stora utsläpp. Dåjämför jag ändå med den värst förorenande industri vi har i , Def är alltsåinga små smulor som släpps ut. befinner sig också bara någrafå kilometer från gräns, och dessutom är de förhärskandevindriktningarna alltid västliga och nordvästliga, varför huvuddelen avSulitjelmaverkets utsläpp verkligen är en svensk angelägenhet, AnL 60 (): Några garantier av den art som kräver av utskottet eller av mig kan jag naturligtvis inte ge, utan jag haratt falla fillbaka på vad utskottet har inhämtat. Däremot vill jag påstå attutskottets skrivning är mycket stark. Vi säger ju att utskottet "utgårfrån att berörda svenska myndigheter uppmärksamt bevakar vad som framgenthänder" och att vi finner att icke någon åtgärdär erforderlig. Det, menar jag, är mycket starkt skrivet, speciellt eftersomdet gäller ett annat land. AnL 61PAUL LESTANDER (vpk): Jag har fakfiskt själv lagt märke fillutskottets sätt att skriva, och det är delvis därför jag infe yrkar bifall fillreservafionen. Men def år endast under den förutsättningen att man i utskottetvisste vad man gjorde när manskrev så här. så, som nu påstår, aft Prot.1986/87:54 utskottet infe har fått några bindande försäkringar, har man juutgått frän en okunskap om vad som verkligen skall ske ochbaserat utskoffefs betänkande på den okunskapen. Det är en mycketanmärkningsvärd handläggning av ett sådant här fall. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattades efter debatten omjordbruksutskottets betänkande 11,) Kammaren övergick till attdebattera jordbruksutskottefs betänkande 11 om djurförsök. AnL 62VIOLA (vpk);