prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Den stillsamma tonen, i ,motsvaras naturligtvis av en insikt om att vi infe kan få allt, infe i denna riksdag,I vissa fall tvingas vi konstatera: O,K,, åtgärdsprogrammet var inte bra mendet är en bas för atf kunna göra något. Låt oss genomföra det som ärföreslaget, så har vi en utgårtgspurtkt för ytterligare åtgärder! 8 i () replik; Det är väl ändå ganska bedrövligt om denstillsamma tonen skall skörda triumfer i sakdebaffcrt. Jag lyssrtade på televisionen under det gångnaveckoslutet, och jag förstod att det i vänsfcrpartiet kommurtisterrta firtrtsresurser, som ger anledning till både ett högt röstläge och bestämdauppfattningar i sakfrågorna. är jag inte nöjd med att åberopa den stillsammatonen och def trivsamma umgänget, , Jag vill fråga: Vad vill ni när detgäller Norrlartd? Vill ni någonting mer? Vill ni aft det tvä år gamlajordbrukspolitiska beslutet skall stå fast när det gäller , eller villni att vi skall krypa undan, och, i sä fall, vill ni skydda regeringen genomaft krypa undan? Anf.9 (vpk) replik; Jag anser infe att det är att krypa undan, omvi genomför de åtgärder som föreslagits och det som vi gemensamt med centernoch har reserverat oss för, hade också funderingarom varför ni inte harställt upp på det. Kanske kan vi få till stånd endiskussion även kring detta, . Prot.1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livs-medelspoliliken, m. m. Förste vice talmannen anmälde atf Arrtc i Ljunganhållit att till protokollet få antecknat atf han infe ägde rätt fillytterligare replik. 10 (): Det blev en litet annorlunda ordning i dessadebatter än vad som var sagt från början. Jag kommer i huvudsak ätt uppehållarnig vid betänkande 26 men även något kommentera betänkande 22. fick jag några uttalandert frånden socialdemokratiska kvinnoklubben i . Alla handlar de om våralivsmedel och har kommit till då medlemmar läst studiecirkeln Strategi för ettbättre liv. Jag skall återge en merting i ett av dessa uttalanden: Ge ossfärska, friska, hälsosamma produkter, byggda på kvalifetsråvaror, inga onödigatillsatser för lång förvaring. De artdra uttalartdena haudlar om bestrålning avvåra livsmedel och om rädslan för vad vi får i oss när vi äter importerad mat. Jag vet att dessa åsikter som kvinnorna i franiförhar stark förankring hos människor ute i landet. Man kan med fog instämma i detsom lantbrukare från sade i söndagens radioprogramLantbruksnytt, nämligen att detta med kvalitet inte är en fluga som gåröver.Debatten om och kraven på bättre matkvalitct har kommit för att stanna. Viväntar nu bara på ett förverkligande. Dagens betänkartde 26 orti prisregleringen handlar om vadkonsumertterna skall betala för maten, hur vi skall fä balans mellan produktionoch konsumtiort samt delvis hur deuna mat skall produceras. De nödvändigamiljöhänsynen kommer infe till direkt uttryck i uppgörelsen om priserna, menlåt mig säga att jag tror atf det är alldeles nödvändigt att kommande år gemiljöfrågorna plats i prisförhandlingarna. Jordbruksfrågorna har på grund av människors allt störreintresse och medvetenhet blivit populära och på ett helt annat sätt än fidigareomskrivna i massmedia. Då och då har frågan huruvida vi nu slagit in på en nyjordbrukspolitik skymtat fram. Man kan också ana den i någon av reservafionerna.På den frågan vill jag svara nej. De mål som lades fast 1985 gäller. Men manmåste komma ihåg vad de innebar, nämligen en ganska stor förändring jämförtrned beslut. Den största förändringen var naturligtvis att kvalitets-,miljö- och resursmålen lyftes fram på ett helt annat sätt . Def ärdessa mål som utvecklas. Regeringens beslut angående ochförbudet mot stråförkortningsmedel är två enskilda exempel. Jag är säker på attvi kommer att få fler. kommer t. ex. dert särskilda experfgruppcrt,som skall uudersöka hur vi kan minska intensitctcrt i jordbruket, att läggafram sina förslag, spannmålsgruppen arbetar med produktionsanpassningen osv.Def pågår således ett intensivt arbete med att förverkliga de nya mål somriksdagen 1985 satte upp. En annart del i detta betänkande är det särskildaåtgärdsprogram för sorn beställde . Utöver detsärskilda prisstödet fill jordbruket i norra anslås 100 milj. kr. föratt delvis ge detta jordbruk en alternativ chans och inriktning. Detta är, frutalman, däremot ett uttryck för en ny syn på jordbrukspolitikert i de glesaredelarna av norra . Programmet har varit föremål för en remissomgång och har -tvärtemot vad i Ljuug hävdade - fått ett positivt mottagande.Jag har intenågonstans kunnat utläsa att lantbrukarnas organisationer skulle anse attprogrammet är "torftigt". Däremot har en anrtart krifisk syrtpunktkommit från flera håll. Den har gällt det låga anslaget. Men den principiellainriktningen har t. o. m.harangerats från vissa håll. Det är dock enligt min mening viktigt att slå fast att manrned denna nya hållning i Norrlandspolifikcrt inte är garanterad attmålsäftnirtgen atf behålla produktionert rtivå bibehålls. Det ärfortfarartde så att det traditionella familjejordbruket bildar grund förprimärproduktionen och också utgör en bas för den förädlirtgsindustri somfortfarande finns kvar. Hundrarniljonersprogrammct är ett komplement, och dessstora värde ligger i ambitionen att också de glesare, mindre bördiga områdenaskall kunna behålla produktion och mänrtiskor och därmed också service. Detta program är etf första steg för atf uppfylla denbeställning som riksdagert gjorde 1986. Till betänkande 26 har fogats 16 reservationer. Tvåbehandlar investeringsförbudet, fast utifrån något olika aspekter. Moderater och folkpartister vill helt upphäva förbudet,med motiveringen atf det är principiellt felaktigt, byråkratiskt ocheffektivifetshämmande. och vpk vill ha kvar förbudet också förfjäderfän. Förbudet mot nyinvestering tillkom i avöverproduktion. Syftet var aft försöka begränsa detta överskott. Man kandiskutera vad som är skälet till att produkfionen och konsumtionen av animaliernu börjar balansera varandra. Det är förvisso en rad åtgärder som satts in,varav investeringsförbudet utgör en del. Med tanke på alla de medel som finns och väntar på att fåbli investerade i främst i anläggningar för nöt och svin, är enförlärtgning mofiverad. Motsvarande situation föreligger inte beträffartdefjäderfän. I reservation 3 frän moderaterrta tar mart upp den gamlafrågan om arealbidrag. Vi har också hört att är irtne pä denlinjen. Jag vill säga att utskottsmäjoriteten ingalunda är främmande för dennatanke. Det finns ett visst mätt av både klokhet och nödvändighet i den. Vi trordock atf denna tanke - utan något särskilt tillkännagivande - är föremål förintresse i . regeringen och i de arbetsgrupper som funderar överproduktionsanpassning och miljökrav. De moderata ledamöterna i reservatiort 4 vill inte geregeringen mandat att - utan hörande -besluta ornproduktiousanpassade åtgärder. Till det vill jag säga följande. En regering måste ges en viss form av självständighet. Detgäller inte bara inom jordbrukspolitiken utan också inom ändraverksamhetsoinråden i vårt samhälle. Den självständigheten skall rnan ha inomde ramar som har saft upp. pekar jusf på vikten avatt i den här frågan kunna handla snabbt. Regeringen behöver få frihet attbesluta i vissa av de här frågorna utan ett långdraget parlamenterande iutskott och kammare. Det kan dessutom vara så att beslut måste tas var för sigoch rnen ändå ingå i ett helhetsperspektiv. Det är svårareatt gå till med varje enskilt ärende där vi inte ser hela bilden. reservation 5 angående ansvaret för jordbruketsutveckling ligger i linje med vad spannmålsgruppen arbetar med. Jordbruks- och livsmedelspolitiken, m. m. Jordbruks- och livs-medelspolitiken, m. m. på annathåll, och jag vet att jordbruksministern kommer att redovisa bl.,a. detta isitt anförande. Eftersom arbetet infe är klart är det omöjligt att lägga framnågot förslag frårt regeringens sida på den här punkten. reservation nr 6 angåertde formerna för överläggningarnaär något diffus. Jag blev infe klokare när jag hörde tala. Åena sidan motsätter man sig exempelvis inte förbudet angående stråförkortningsmedeloch åtgärder beträffande , men å andra sidan förutsätter man attdenna typ av ordning inte upprepas. kan aldrig föreskriva förregeringen när den - inom de ramar som har fastställt - får läggafram sina förslag. Det måste vara upp till parterna atf när sådant - som harskett - inträffar, bedöma om man anser aft det är värt aft väga in det inästkommande förhandlingar. Beträffande reservationen om självförsörjningsgraden försocker hänvisar jag fill utlåtandet och proposifionen, där det klart framgåratt man tagit hänsyn till att driften vid samtliga betbruk skall upprätthållas. Betänkandets största reservation rör förslaget fillprogram för Norrlands-jordbruket. Jag blir något förvånad när jag läser den ochännu mer förvånad när jag hör debatten här . Jag skall därför gå igenom deolika punkter sorn finns i reservationen, och som här har komrricntcrats. Uppgift om livsmedelssektornsbetydelse som underlag för sysselsätt nirtg saknas, skriver man. Det har en ganska enkel förklarirtg, nämligen atf statistiken rörande detta, som finns i folk- och bostadsräkningen för , ännu inte är framtagen och färdigbearbetad. Siffrorna fanns rned i LMK och kan läsas där. Varje län har dessutom en uppfattrting och uppgifter om hur stor andel av den vuxna befolkningen som för sin försörjnirtg är berörd av de olika Icdert i jordbrukssektorn. Beträffande de regionalpolitiska målen blir jag än merförvånad, därför atf hela programmet artdas. Det står iinledningen och det återkommer ständigt. För oss som bor och verkar i Norrlartdär det t. o. rti. så att vi ibland tycker att de regionalpolifiska aspekternalitet grartd dominerar över de jordbrukspolifiska aspekterna, som vi faktisktockså gärna vill hävda i det norrländska jordbruket. Dessa 100 miljoner är juägnade atf främja sysselsättning, hålla bygderna vid liv och stödja strävandenaaft bibehålla rtaturen öppen. Ni kritiserarsedan atf man inte har tagit hänsyrt till beredskapsskäl. I mårtdagsdebatterades det nya försvarsbeslutet. Där ingick etf avsnitt omlivsmedelsbcrcdskapcrt. Jag hänvisar fill detta. Ni kritiserarden, som ni hävdar, uteblivna samordningen mellan de jordbrukspolifiskairtsatserna och de arbefsmarknadspolitiska. Möjligheten atf använda en del avdessa 100 miljoner fill att bygga upp annan verksamhet än rentjordbrukspolifisk verksamhet är en arbetsmarknadspolitisk fråga. Anslagetligger visserligen kvar under titeln jordbruk, men det är väl infe det formellautan det materiella inrtchållef som man skall räkna. Ni klagar överatt regeringen inte föreskrivit hur och på vilket sätt alternativ produktionskulle kunna kombineras med de rtorrländska jordbruken. Det är mycketunderligt atf ni borgerliga partier på detta sätt underkänner länens egenförmåga aft tänka och hartdia. vill niavreglera, decentralisera och ge ökad makt och befogenhet fill mänrtiskor somberörs av beslut. Staten skall faktiskt lägga sig i så litet som möjligt. Menhär kräver ni förslag till hur och var man skall odla bär, var grönsaker växerbäst osv. Nog kan vi väl ha det förtroendet för kommunerna, lantbruksnämndernaoch länen att vi låter dem fatta dessa beslut? Er sista kritiska puukt behartdlar tillkomsten ayprogrammet. Ja, man kan naturligtvis hävda atf berörda intressenter skulle havarit rned och hållit i pertnan . fann regeringen ettsmidigare sätt som framför allt, och det är viktigt för Norrlandsbönderna,gjorde def möjligt att ta ett första steg . Def är ingalunda så att någon har hållits utanförslutskrivningen. Förslaget har, som jag sade tidigare, gått ut på remiss ochjag hävdar åfcrigeii att mottagandet över lag blev positivt. LRF,hushållningssällskap, lantbruksnämnder och många andra intressenter har lämnatsina remissvar. Jag menar sammanfattningsvis att deborgerligas krifik mot åtgärdsprogrammet saknar grund och därför kan lämnasutan åtgärd frän sida. Reservafion nr 9 berör de kraftigt skuldsatta. Densärskilda satsning som gjordes frän vår sida visade sig, detkan vi nog vara ärliga och erkärtrta så här i efferhartd, vara mindre bra. Denbidrog till orättvisor och i viss mån till godtycke. Därför är def rimligt aftha den ordrting som föreslagits i propositionen. Möjligheterna till förvärv av skogsmark behandlas ireservafion nr 10. Här är def äter domänverkefs rnark man vill privatisera. Avideologiska skäl vänder vi oss mot detta. skall dock självfalletmedverka i strukturarbetet på samma sätt som alla andra. Def är dessutomviktigt att lantbruksnämnderna driver en aktiv markpolitik. Jordfonden spelarhärvidlag en stor roll och komrner förmodligen atf få ännu-större betydelseefter vårt beslut om en ny jordförvärvslag. När det gäller reservafion nr 11 angående forskninghänvisar jag till den skrivning som finns i betänkandet. Jag vill gärna instämma i de tankar som förs fram icenterns reservation nr 12 om lokal produktion. Jag kan vitsorda vadutskottsmajoriteten hävdar, nämligen att lokal upphandling förekommer i storutsträckning i våra komrnuner och landsfing. Men jag vill också peka på desvårigheter av ett helt annat slag som kan finnas. De lokala producenterna harofta svårigheter med lagerhållningen, och kan därför inte tillgodoseuppköparnas behov i den utsträckning som rnan skulle önska. Beträffande reservationerna nr 13 och 14 hänvisar jag tilltexten i betänkandet. Reservationerna nr 15 och 16 tar upp lantbruksnämndernasrådgivningsverksamhet. vill minska anslaget, eftersorn man tror atfarbetsbelastningen kommer atf minska. Utskottsmäjoriteten delar inte dennasyn. Även om antalet jordbruksföretag förmodligen inte kommer aft öka iframtiden, kan man förutse andra arbetsuppgifter. En omställning till ett rnerekologiskt, miljövänligt jordbruk kräver, ny kunskap. Def är fel ochillusoriskt att tro att denna kunskap kommer av sig själv. 1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livs-medelspoliiiken, m, m. Prot.1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livs-medelspoliliken, m. in. reservation begär en översyrt avrådgivningsverksamheten. Det är i och för sig etf mera begripligt krav. Viförutsätter dock atf deu förändring man eftersträvar sker inom ramen för denfort- och vidareutbildning som bedrivs inom nämnderna. Jag skall kortfattat säga några ord ombetänkartde nr 22. Det innehåller exempelvis reservafion nr 6, som far upp ettenklare och mer flexibelt regleringssystem. Reservafionen redovisar infe iklartext hur man har tänkt sig dert här flexibla användningen. Om jag har tolkat reservationert rätt, innebär den dockatt olika produktionsgrenar skall kunna hjälpa varandra via regleringskassorna.Det finns skäl för förslagsställaren att ytterligare fundera överkortsekvenserna av en sådan metod. Vilka grenar skall betala och vilka skallerhålla betalning? Vilka konsekvenser skulle detta få? Reservation nr 7 berör det internafionella samarbetet.Förutom det som står i betänkandet vill jag hänvisa till de uttalanden om vårtbiståndsarbete som biståndsministern har gjort . Honförespråkar mycket kraftigt miljöpolitiken i biståndsarbetet. Reservation nr 8 framhåller def angelägna med en ökadlinodling. Majoriteten har inga invändningar mot detta och pekar på vad som harhänt på området. har för det första kommit med förslag till etffemårsprogram. Utskottet pekar för def andra på det projekt som har igångsattsi län, och för det tredje pä möjligheterna atf odla lin på mark som legati träda, med trädesersättning. Slutligen tar man i två reservafioner ibetänkande nr 22 upp frågan om minskad användning av gödselmedel ochbekämpningsmedel. Det råder inget tvivel om atf dagens debatt om mat ochjordbruk har kommit för att stanna. Det finrts ingen återvändo på den våg somkonsumenterna, regeringen och allt fler bönder nu börjar gå.Utskottsmajoriteten markerar detta gcrtom aft hävda att "Strävartderta motett jordbruk i ekologisk balans måste anses ligga i linje även med den grundsynsom företräds av den alternativa odlingens förespråkare." Detta är ord iett utskottsbetänkande som förplikfigar. Med detta vill jag yrka bifall tillbetänkandena nr 22 och 26 och avslag på samtliga reservafioner. 11KARL () replik: beställde ett Norrlandsprogram ochregeringen har lagt frarn ett sådant. Om man skall gå en viss vägsträcka ochbörjar från början, så är det klart aft man kommer en bit bara man börjar gå,och def är ungefär def som regeringen har gjort. I mitt inledningsanförande tog jag inte upp de punkter därjag tycker atf proposifionen är bra. Jag kan gärna nämna att det är bra t. ex.att man satsar pä kombirtcrade företag, men vad jag har tagit upp är de sakersom regeringen infe har gjort. Det anser jag vara vår uppgift atf göra somopposition, men vi gör def framför allt därför att det är angeläget förNorrland. Sedan är def litet synd att enigheten infe blev större änden blev, att vpk inte ställde ijpp när def gällde orden och att moderaternainfe ställde upp när Men mer om det . kritiserar den syn som vi utvecklat ireservation 6 om agerandet i frågorna om ochstråförkortningsmedel. Egentligen är det här bara fråga om att skapa ettförtroende mellan jordbruket och regeringen som innebär att jordbruket ställerupp på de nödvändiga miljöåtgärder som jag tror att i varje fall de allraflesta'är överens om. Då måste man ha en frarnförhållning, och def är detta vivill markera med kravet på ett tillkännagivande. Man måste få besked ,och det här är ingen fråga som är helt akut. Dert har diskuterats . Vi har medverkat till att regeringen skall få bemyndigandeatt agera. Det beror inte på atf vi har någon överdriven tilltro fillregeringerts förmåga och kapacitet utan på det prakfiska förhållandet attriksdagen inte sammanträder när det är nödvändigt att göranågonting. Det finns både en kritik och ett bemyrtdigartde i vårt sätt att sepä detta, nämligen kritik för att inte fler förslag har lagts fram till i dagsom vi nu kunde besluta om. Därför är det en tvingande nödvändighet aftregeringen får fullfölja det som inte har blivit färdigt tidigare. talade om färska, friska livsmedel, oroför bestrålning och oro för import. Det är väldigt bra. Men varför, MargaretaWinberg, röstar ni socialdemokiMter emot oss när det handlar om att skärpakraven på importen och när det handlar om lokal upphaudling? Det är inte längesedan ni här i kartimaren demonstrerade att ni inte står för de ord somMargareta uttalade. Jordbruks- och livs-medelspolitiken, m. m. 12ARNE i () replik: Mot slutet av sitt anförande blev MargaretaWinberg så till den grad mild och god aft hon rent av sade att det vi moderaterframför i reservafionen om rådgivningcrt var ett begripligt krav. Vi ärtacksartima för denna eftergift. Det hade kanske varit mera på sin plats atf vi inte enshade haft någon reservation beträffande Norrlandsjordbrukef. av det enklaskälet att ni inte hade behövt företa er någonfing annat än vidhålla denmålsättning beträffande åtgärdsprogrammet som vi var överens om . Denvar inte mera säregen än aft den direkt anknöt fill den tvä år gamlamålsättningen för svensk jordbruks- och livsmedelpolitik som antogs efterlivsmedelskommitténs arbete. Dcrt förutsatte att vi skulle bibehållaproduktionen i nivå. Jag behöver inte utveckla detta särskilt mycket mer, meneftersom bor i och rimligen skall försvarautskottets ställningstagande hemma, vill jag så här oss emellan ge en litenvink om vad Norrlandsbönderna möjligen kornmer att säga. De komrner att peka på den produktivitetsminskning som harskett i . De kommer att säga aft i och för sig är det illa, inte såmycket för svenskt jordbruk som för som glesbygd, aft jordbrukettunnas ut. De kommer att peka konkret på hur förädlingsindustrinsförutsättningar försvagas genorti att företagen fär ett för litet underlag. Detta kommer de att ställa små vänliga frågor om. Men detfinns fortfarande en chans - det gäller också - att ändra sig påden punkten. Prot.1986/87:136 4junil987 Jordbruks- och livsmedelspolitiken, rn. Vi bara vidhåller vad vi anförde , och jaginstämmer gärna i vad sade om att det inte är något större felatt man har kommit en bit på väg. Men det är obegripligt varförsocialdemokrater och kommunister nu faller undan. Ni kunde gott ha vidhållitfjolårets beslut och sagt aft nu går regeringen vidare. Det blir, fru talman, ett svar till såväl beträffande pengar. Vi har uppfattningenatt det går att använda medlen redan första året, om det befinns lämpligt.Pengar därefter fär motiveras med den vidare analys som vi efterlyser. Och däkommer vi nog att vara med på de pengarna, av det enkla skälet att vi tror attdet är nödvändigt för . 13MARGARETA () replik; Jag vill fråga vad det skallkallas när man vill utveckla kombinationsför-ctag, där den ena delen årjordbruk och dert andra delen är något annat. Det kan vara skogsbruk, rnen detkan också vara turism, hantverk, någon typ av indusfri eller en tjänst på någotannat vis. Vad innebär den synen om infe ett led i arbetsmarknadspolitiken? Det är illa, tyckerjag, atf det framförs kritik enbartutifrån detta att det inte fas medel från länsanslag, från länsarbetsnämndeneller var det nu finns pengar för den traditionella typen avarbetsmarknadspolitik. Det är väl ändå aft infe se till irinehällef utan barase till formalia! Visserligen har vi en duktig regering, men vad hade KarlErik och övriga väntat sig att man skulle kunna åstadkomma ?Jag sade att man har tagit ett steg, och det instämde i. Defär ett steg, och jag vidhåller att def är etf steg i rätt riktning. Detta harjag talat med mänga bönder om, och de inser och anser det. Resultatet skall utvärderas efter . Det kanske fort nog, kanske redan om . Då får vi väl se hur man skall tanästa steg. Def får vi se här i utskott och kammare. Eftersorn jag vet aftregeringen arbetar parallellt med ytterligare saker, kan det komma fler steg. Beträffande och stråförkortningsmedel sägerKarl atf frågan har varit aktuell . Men om den harvarit def, varför fanns då inte dert mcrttala beredskapcrt? Varför reagerademan så häftigt när besluten kom? I andra sammanhang får ministrar kritik föratt dra ut på besluten, att de infe är handlingskraftiga osv. När nu enminister visar handlirtgskraft, då är det för srtabba ryck. Till Arrte Artdersson i vill jag säga att det finnsingenting i programmet om Norrlandssfödet som motsäger att vi skall bibehålla1984 års rtivå. Sedart vill jag nog hävda aft mina kontakter medNorrlandsböndcrna är bättre än . Jag umgås väldigt mycket meddem, och de har irtte uttryckt aft det här programmet pä något vis är torftigt.Den kritik som hörts gäller huvudsakligen två saker. LRF har hävdat att det ärett för lågt belopp, och sedan finns det andra instanser i som ansettatt någon annan än lantbruksnämnden borde ha hand om genomförandet. 14KARL () replik; Det är bra att man satsar påkombinationsförefag. Jag vill gärna understryka en gång till att det inte ärinriktnirtgert av Norrlartdspro-grammet som vi vänder oss emot, utan detäromfattrtirtgenochden bristande överensstämmelsen med de krav som riksdagenställde sedart. När det gäller samordrtingen mellart å ena sidanjordbrukspolitiken och å artdra sidart arbctsmarkrtadspolifiken blir jag rtuäurtu mera orolig än jag har varit tidigare. anförde, atf mankart ta av de 100 miljortcrna som var avsedda för jordbruket för att anvärtdapå ärtdra områdert. Det irtnebar att man reducerar ytteriigare de medel som gårtill jordbruket. Vi har i stället utgått ifrårt att crt sartiordrtirtg skulleinnebära atf man skulle ta av de medel som normalt anvärtds förarbetsmarknadspolitiken för att utnyttja i en kombinerad verksamhet. Men förstår jag att jag fattar detta fel, och då anserjag atf det inte blir mycket över för att stödja det norrländska jordbruket. När det gäller åtgärderna i och stråförkortningsmedel;Visst har det funnits en mental beredskap. Jag har själv underlång tid uttryckt, atf om man från samhällets sida kan säga aft vi infe skallodla hela arealen, måste det också vara möjligt aft säga att vi kan avstå frånaft anvärtda vissa andra produktionsrtiedel.