prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Det gäller alltså inte bara vad trafikutskottet har attarbeta med, utan det gäller att på varje politikområde föra en ordentlig ochaktiv regionalpolitik och på det sättet ge oss bättre förutsättningar för enbra kollektivtrafik här i landet. 85 () replik: Eftersom mina meddebattörer inte har någonytterligare replikrätt skall jag inte ställa några frågor eller attackera dem på nytt. ° Jagvillbarasägatill hon bör läsa pås, 17 i betänkandet. Där stårdet tydligt och klart hur stort utfallet blev i förra årets budget och vad somföreslås i årets budget. Där kan man se att det inte blir någon minskning med44 resp. 47 miljoner, som det talas om i reservationen. Det är i stället frågaom en ökning av anslagen med 17 milj, kr. När det sedan gäller ochkonkurrensneutraliteten ser jag just införandet av en vägtrafikmodell som ettsätt att få konkurrensneutralitet. Det innebär faktiskt en kostnadsminskningför med i runda tal , talade om att jag satt på två stolar. Jaghoppas att jag inte gör det. Jag kan inte med gott samvete sitta i SJ-styrelsenoch äska investeringsmedel på utöver tidigarebeslut. Jag står fast vid den petita som SJ har lämnat, och jag står fast vidSJ-styrelsens förslag, men jag ser de politiska realiteterna när detgäller vad som går att genomföra. Precis som hoppas jag att 1988 årstrafikpolitiska beslut verkligen skall bli ett beslut på . Men dåmåste vi förmodligen pröva helt nya grepp vad gäller trafikpolitiken. Vi måstekanske våga oss på litet större offensiva satsningar och chansningar äntidigare. Jag delar också uppfattning att man med enaktiv regionalpolitik också stärker transportpolitiken och trafikpolitiken ochatt man därmed ger människorna ute i bygderna en bättre service. Sammantaget vill jag säga att jag har upplevt denna debattsom ganska lugn och sansad. Man bör inte heller konstruera motsättningar mellanolika partier. Jag tror, att om alla riksdagspartier tar sitt ansvar för denframtida trafikpolitiken, får vi förutsättningar att 1988 lägga fram entrafikpolifisk proposition som blir till förmån för hela Transportsverige. Tredje vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 86ARNE (): I det betänkande från trafikutskottet omanslag till m, m, som debatteras har utskottet tagit ställningtill ett par motioner som tar upp problemet med viltolyckor längs vårajärnvägar. En sträcka som alldeles speciellt är drabbad av dessaolyckor är den som går mellan och Källeryd på västra stambanan.Under åren 1985 och 1986 har 49 älgar förolyckats på nämnda sträcka - härtillkommer en okänd mängd mindre vilt. Olyckorna fortsätter, och som har gått under innevarande år har ytterligare 6 älgar dödatsav tågen på sträckan. fann ett av de jaktlag som inspekteradebanvallen en avklippt älgklöv intill spåret. Trots ett intensivt sökande kundeman inte finna det skadade djuret. Allt talar alltså för att en trebent älg nuhoppar omkring i markerna i närheten, med det lidande som skadan medför. Vad som ytterligare oroar är det faktum att SJ av någonanledning underlåter att rapportera när viltolyckor har inträffat. Utskottethar inledningsvis yttrat sig rätt välvilligt över motionerna. Prot.1986/87:113 Utskottet säger; 29 april1987 "Enligt utskottets mening ärdet angeläget att så långt möjligt undvika olyckor avdet slag som tas upp i motionerna. Utskottet vill erinra om alt det längsjärnvägen finns viltstängsel som finansierats med hjälp av sysselsättningsmedel.Denna möjlighet kan självfallet även utnyttjas på den i de två motionernautpekade sträckan." "Detta är emellertid en sak för i första handarbetsmarknadsmyndigheterna och SJ att avgöra. Utskottet, som förutsätter attSJ noga följer denna fråga, är inte berett att föreslå att särskilda rriedelanvisas för vilistängsel eller alt skall föreskriva att stängselskall uppsättas på viss sträcka. Motionerna avstyrks därför." Utskottet konstaterar alltså all del på andra sträckorfinns viltstängsel som åstadkommits med hjälp av sysselsättningsmedel. Ja,visst ärdet så. I vårt län arbetar nii markägare inkl. domänverket,jakträttsinnehavare och för en sådan lösning, så alt vi kan fåett viltstängsel utmed den aktuella sträckan. Redan nu finns ett löfte frånlänsarbetsnämnden i länet all ställa upp med arbetskraft, och från Herrljungakommun har utlovats arbetsledning för projektet. Till delta kommer att markägare och jakträttsinnehavareefter sträckan har lovat att svara för underhållet av ett vilistängsel efterdet att ett sådant hai' kommit upp. För SJ återstår nu att ställa upp med material tillstängslet. Det vore enligt min mening en mycket välmotiverad investering. Delsskulle risken för förseningar i trafiken orsakade av viltolyckor påifrågavarande sträcka kunna undvikas, dels skulle SJ:s anseende bland resenäreroch närboende i hög grad förbättras, vilket är inte minst viktigt i dagensbekymmersamma läge för . Berörda intressenter är kallade till ett mötepå i för all söka lösningar för att fåtill stånd ett vilistängsel utmed sträckan HerrljungaKälleryd. Det är minförhoppning att SJ vid det mötet lar sin del av ansvaret och lever upp till denmening som trafikutskottet uttryckt i sitt betänkande, nämligen att det ärangeläget att så långt möjligt undvika olyckor av det slag som las upp imotionerna. Jag har inget särskilt yrkande med anledningav detta betänkande, men jag skall med intresse följa vad som kommer all skeför alt undvika viltolyckor på sträckan : AnL 87 (); Jag har begärt ordet med anledning avmotionerna T520 och T543, i vilka föreslås att den nya fjärrtägsstalionen isamband med Grödingebanans utbyggnad skall lokaliseras till Syd.Bakom motionerna finns företrädare föi såväl socialdemokraterna som moderatasamlingspartiet, , och vpk. Jag vill särskilt betonadetta, eftersom del i råder politisk enighet i den här frågan.Dessutom har såväl de politiska partierna som det lokala näringslivet ochhandeln en samstämmig syn på hur järnvägskommunikationerna måste lösas för attden fortsatta utvecklingen i skall kunna karakteriseras som positivoch framtidsinriktad. Kommunikationerna i har sedan lång tidtillbaka varit dominerande i den regionala debatten. Det återspeglas här iriksdagen bl. a. i att allt flera motioner i frågan lämnas för varje år.Utskottets betänkande innehåller ett särskilt avsnitt omStockholmsregionen, vilket bekräftar kommunikationsfrågornas centrala betydelsei denna befolkningsrika region. När det gäller bannätet för spårbunden trafik har vikapacitetsmässigt bildligt talat slagit huvudet itaket. Nya investeringar i infrastrukturen är nödvändiga. Vi frånStockholmsregionen sätter mycket stort värde på de tidigare beslut som harfattats här i och av regeringen om en utbyggnad av bannätet iStockholmsregionen. De besluten innehåller bl.a. frågan om ett nytt dubbelspårmellan och . Genom en överenskommelse mellan SJ ochlandstinget pågår dessa mycket omfattande arbeten. Utbyggnaden ger ossytterligare kapacitet och medför en förbättring av järnvägsstationerna. Mendenna utbyggnad av den aktuella banan får inte stanna vid . Enfortsatt utbyggnad av nytt dubbelspår på sträckan är nödvändig.Det är en stor investering, men den är absolut nödvändig. Jag kan med glädjekonstatera att det inte råder några delade meningar därom. Debatten gällervilken sträckning det nya dubbelspåret skall få och om den nyafjärrtågssta-tionen skall lokaliseras i eller till platsen SödertäljeSyd. kommun, näringsliv och handel förordaralternativet Syd. Detta alternativ är från alla synpunkteröverlägset förslaget om en lokalisering i . Det tror jag äventrafikutskottets ledamöter blev övertygade om vid sitt studiebesök iSödertälje. Jag skulle vilja ange fördelarna med Syd i följandepunkter. Ett näringslivmed en alltmer internationell prägel får sina krav på lättillgängliga järnvägskommunikafionertillgodosedda. Den nuvarandestationen Södra är den station som har flest resenärer på helasträckan mellan och . En nyfjärrtågsstatiön, Syd, skullébli en utomordentligt stor tillgång förboende i gehom att elegant knyts ihop med såvälvästra som . Hela behöver denna tillgång.Södertälje Syd är en investering som i hög grad påverkar den framtidautvecklingen i Södermanlarid. De ekonomiskakalkyler som framtagits för allernafivet Syd är i högsta gradrealistiska Pch visar på ett posifivt utfall. Om SJ:s nuvarande förslag skullevinna majoritet, måste vi från påvisa en rad nackdelar. Denackdelarna är följande: En kommun med 80 000 invånare,som alltid har haft fjärrtåg genom kommunen, skulle helt plötsligt ställas i en situation där järnvägen ligger längre bort. Det blir längre restider för alla och sämre konkurrenssituation för SJ, 2, kommun skulle med stor sannolikhet upplevassom en andra rangens kommun, eftersom järnvägskommunikationerna blir sämre och det blir svårare att få tillgång till dem. Prot.1986/87:113 3. Ett framtidsinriktat näringsliv får sämre förutsättningaratt verka i , och möjligheterna tillnyetableringar minskar. Järnvägspolitiken Sammanfattningsvis får vi från sida framhålla följande; Vi har mycket svårt att förstå hur SJ över huvud laget harkunnat planera på det sätt som man gjort, dvs. för att fjärrtågen i huvudsakskall gå .utanför . när kommun har presenteratalternativet Syd inser även företrädare för att detta alternativär överlägset. Det noterar vi som mycket positivt. Kommunfullmäktige i beslöt så sent som imåndags att kommunen skall ingå i en gemensam arbetsgrupp med SJ för attsamarbeta om projekteringen av den nya sträckningen pä delsträckan genomSödertälje. Vår förhoppning är naturligtvis att man i denna projekteringsgruppskall finna gemensamma lösningar. Utskottets värdering tar sig uttryck i följande skrivning:"Utskottet anser för sin del att detta är ett intressant alternativ somingående bör prövas i utredningsarbetet." Vi utgår därför ifrån att denutredning som skall starta under landshövding ledning verkligeningående prövar möjligheterna till en lokalisering av den nya fjärrtågsstationentill Syd. Jag är helt övertygad om att även kommer attfinna att de ekonomiska kalkylerna är realistiska och att dettalokaliseringsalternativ är överlägset andra alternativ som harpresenterats. När det slutligen gäller finansieringen är denna investering även sä utomordentligt stor betydelse att den påverkar utvecklingen i regionenför . Då kan inte 250 milj, kr, få vara avgörande, utanvi måste på olika sätt tillsammans kunna finna finansieringsmöjligheter fördetta, så att en stor region skall kunna se fram emot en positiv utveckling iframliden. Jag har med hänsyn till utskottetsskrivningar och den förestående utredningen inga särskilda yrkanden , 88 (vpk): återkommer med sin årligalitania, där man säger att vi i inte skall bry oss om vad SJ planeraroch tänker göra när det gäller järnvägssträckningar m.m. Man har den filosofinall inte skall bestämma över SJ annat än möjligen på del övergripandeplanet. Sedan skall SJ i princip få bära sig åt hur det vill, sade alldeles att han inte kundebegripa hur SJ har kunnat planera att lägga en järnvägslinje utanförSödertälje, Det är mycket man skulle kunna hålla med om när det gäller SJ ochdess planering eller snarare brist på planering. Att man tänker lägga en såpass stor kommun som utanför järnvägsnätet kan kompletteras med altdet finns intressen, i varje fall inom SJ, som vill se till att hela landsändarmed mångdubbelt fler invånare än skall föreslås bli utan järnväg. Såarbetar man från SJ-ledningens och dess konsultbolags sida. Oavsettalt utskottet väljer att skriva som det gör, att vi inte skall diskutera dessafrågor i , föreligger del med tanke pä SJ:s planering och den bristandehänsyn som SJ visar verkligen ett behov av all dessa frågor kommer gg upp till debatt och beslut iriksdagen. Del är ett samhällsintresse att föra dessafrågor vidare och se till att det finns kommunikationer på järnväg i de delarav landet där sådana behövs och att man inte bara utgår ifrån de s, k.lönsamhetsprinciperna och rättar sig därefter. Som sade i sitt huvudanförande är detfaktiskt en angelägenhet för det svenska samhället att man upprätthållerjärnvägskommunikationer även om järnvägen enligt de rent företagsekonomiskatermerna inte är självbärande. har ungefär 1,5 miljoner invånare, bosattapå ett relativt, i varje fall efter svenska förhållanden, begränsat område. Detställer självfallet stora krav pä hur trafiken bör ordnas och framför allt påhur kollektivtrafiken skall skötas om. Kollektivtrafikens utbyggnad måsteställas mot intresset av att man inte skall ha en ökad privatbilism. är det tyvärr på det viset, både här iStockholmsregionen och på andra håll, alt man inte tar sådana hänsyn frånregeringens sida. Här skulle det behövas väsentliga satsningar påkollektivtrafiken, men man är inte beredd att göra sådana. Jag kan rekommendera de ledamöter som inte bor i regionenatt prova på att åka pendeltåg eller tunnelbana i rusningstid och sehur överfulla de är. Det behövs alltså ökade turer, I det här fallet är detfråga om pendeltågstrafiken. För att kunna öka turtätheten på pendeltågen krävs enutbyggnad av spårkapaciteten. En del beslut har tagits, en del ligger i den s.k. Strängska överenskommelsen, en del ligger litet vid sidan om. Ändå finns detviktiga delar av regionen, där man inte kan öka kapaciteten därför att det intefinns tillräckligt med spår. Ett sådant exempel är sträckan mellan och bor ett hundratusental människor i de här områdena, som inte har någon möjlighetatt få den turtäthet som man skulle vilja. Dessutom är orter som och Broundantagna, därför att pendeltågen stannar i . Man väljer alltså attköra buss på landsväg i stället för att utnyttja den järnväg som finns och somgår förbi både Bro och . Vi menar att man måste göra dubbelspår här, och likaså påavsnittet mellan och . är en kommun i sydöstra delen avStockholmsregionen, där man också har stora behov av att kunna få människornatransporterade in till stadskärnan. Vi har föreslagit att man även där gör enutbyggnad till dubbelspår. Vi har också en annan diskussion omjärnvägsutbyggnaden i det här länet. Jag skall strax återkomma tillGrödingebanan. Först tänker jag bara nämna något om Arlandapendeln. , när man beslutade att flytta inrikestrafikenmed flyg från till , skrevs i utskottets betänkande att manskulle utreda och få till stånd en Ariandapendel. hänvisar utskottettill,att frågan håller på att utredas. Det är gott och väl. Det är bara attbeklaga att vi har behövt stå här och efter 1980 innanman ens har kommit fram till att man skall utreda huruvida man skall göra enAriandapendel eller inte. Det utrymme som då blir ledigt i den bussterminal somplaneras i samband med det nya Centralen-bygget skulle då också kunna nyttjastill att ta in i förstahand Södertörnsbussarna till centrum i stället för att som hänvisa demtillplatser söder om centrala , Jag kommer in på frågan om Grödingebanan och detresonemang som var inne på . Han nämnde attdet pågår diskussioner om sträckningen av den nya linjen från tilleller utanför , Det gör det, i allra högsta grad. Den kommun som blir hårdast drabbad av den nya sträckningsom har planerats är , är en av de mänga söderkommu-nersom har ett relativt stort friluftsområde, ett område som är nödvändigt medtanke på all det bor så mycket människor inte bara i själva utan ihela södra , SJ:s ursprungliga förslag till spårdragning, med utbyggnadsöder om och , har fått en hel del kritik. Förslagetnedsablades av de flesta som tilläts komma fram med synpunkter i frågan. kommuns dåvarande förslag-om utbyggnad söder om sjönGetåren hade man på SJ redan på ett tidigt stadium spolat, utan att göra någonnärmare utredning av detta alternativ. Men det finns också andra alternativ somman har spolat. Ett alternativ är nämligen alt bygga spår längs den nuvarandesträckningen från till , Vi har från vpk:ssida ide här sammanhangen fört fram atten sådan lösning måste vara till fromma för utvecklingen. Man skär av det storafriluftsområdet genom den nya järnvägssträckningen som kallas förGrödingebanan. Såvitt jag kan-förstå är del inte heller speciellt mycketnärmare att förlägga banan över , med utgångspunkt i att man nutydligen också från SJ:s och även utskottets sida är intresserad av allförlägga sträckningen till Syd. 1 anslutning till SödertäljeSyd-alternativet är det alltså fullt möjligt, realistiskt och t. o.m. bra attförlägga det nya dubbelspåret utmed den gamla sträckningen. Man bör tjäna endel i längd på banan. Slutligen skall jag bara nämna något omfrågan om en fjärrtågsstatiön i Syd. Det diskuteras två alternativ.Älvsjö och . förs främst fram av näringslivet som harintresse av att få en station som ligger i anslutning till Mässan, men frånregionalpolitiska utgångspunkter för är det faktiskt inteÄlvsjö som är del angelägna utan . Såvitt jag kan förstå skulle detinte behöva kollidera med att man låter tåget fortsätta att stanna i Södertäljekommun och ha en fjärrtågsstatiön även där. Jag vill med det sagda yrka bifall till reservationerna 9och 10. Jag har avstått från att ställa några frågor till utskottels talesman,vis av förra årets debatt. 89RUNE () replik: Vis av förra åretsdeibalt skall jag ge TommyFranzén chansen till en replik. Då hade jag tyvärr, på grund av etttelefonsamtal, inte möjlighet att vara närvarande i kammaren vid , vilket han blev niycket ledsen, över. I många stycken delar jag uppfattning ombetydelsen av en väl fungerande spårtrafik i ; En försening avett täg i genererar nämligen förseningar i hela landet;Därför är detangeläget att göra riktiga satsningar på den spårbundna trafiken här i PrOt. 1986/87:113 . Jag vill också erinra om att det 'harsatsats i runda tal 2 på upprustningar iStockholmsområdet. 1 årets budgetproposition har det specialdestinerats 500milj. just till ökade satsningar här i . säger vidare att SJ bör upprätthållajärnvägstrafik även på de bandelar där det inte är företagsekonomisktmotiverat. Det är just vad man gör, . I budgetpropositionen och iutskottsbetänkandet godkänner man att staten köper tjänster av statensjärnvägar för , bara för att järnvägstrafiken skallupprätthållas på sträckor där SJ av företagsekonomiska skäl inte kanupprätthålla trafiken annars. Det är alltså statens ansvar att se till atttågtrafiken går i de bygder som inte har tillräckligt stort underlag. är glad åt att frågan om ett Arlandaspårutreds. Det gläder mig också att vi får ett samlat grepp om de stora ochkostsamma investeringarna i hela det tätbefolkade , sä all vikan göra en samhällsekonomisk bedömning om vilka prioriteringar vi i framtidenskall göra. Jag utgår från att vi när den utredningen är klar och propositionenär lagd kan ta upp en diskussion om de olika enskilda projekten. 90 (vpk) replik: Det är bra att vi i varje fall den här gångenkan få till stånd en debatt. Vad säger är naturligtvis heltriktigt, nämligen all man har satsat en hel del pengar i investeringar iStockholmsområdet. Ändå hävdar jag att de investeringar som görs, tyvärr, inteär tillräckliga. Det behövs alltså definitivt fler investeringar. Just därföratt den relativt begränsade yta som det här rör sig om är tätbefolkad krävs delsåledes väsentligt bättre resurser till den kollektiva spårbundna trafiken. Pådet sättet skapar man framför allt från miljösynpunkt bättre möjligheter förmänniskorna att vistas och att resa i . När man resonerar om dessa frågor bör man ta medmiljöaspekten. Jag tror att gör del,,och i så fall förslår hannaturligtvis att det är synnerligen viktigt att privatbilismen minskas och attmänniskor i stället nyttjar den miljövänliga spårbundna trafiken. Det ärnödvändigt med tanke på människornas överlevnadsmöjligheter. Sedan till frågan om icke lönsamma bandelar. Jag sade inteatt man inte gjorde någonting. Jag vill poängtera det. Vad jag däremot sade varatt det inom SJ och inom det konsultföretag som SJ anlitar finns intressen somtalar för att man inte skall ha olönsamma bandelar. Om man sedan ger anslag viariksdagen eller på annat sätt är egalt. Det finns dock krafter här i landetsom, tyvärr, finns i ledningen för bl. a. SJ och som inte anser all man bör hakvar alla de järnvägsförbindelser som finns . När det gäller de många nedläggningar av järnvägslinjersom har ägt rum vill jag framhålla att del är beklagligt att sådanabefattningshavare får finnas kvar på ell statligt verk som SJ. Sedan sade att vi, när utredningen är klaroch förslag har lagts fram, kan diskutera dessa saker. Jag tycker att det är viktigt, och dettror jag att också är klar över, att man inte väntar till dess att 91 Prot.1986/87:113 byråkraterna är färdiga med sitt arbete. I stället skall mandiskutera dessa saker och driva på arbetet meddessa frågor polifiskt innan beslut fattas. då finnsdet förutsättningar för att styra utvecklingen i den riktning som är 91 () replik: Jag har fullförståelse för att agerar som regionalpolitiker när det gällerinvesteringar i järnvägen. Men jag skulle vilja rekommendera attåka till eller ned till och där hävda att SJ:s investeringari är alldeles för små. Då kommer att få upplevaden reaktion som möter oss som skall försvara och förklara prioriteringen av deinvesteringar som görs över hela landet. Det är litet skillnad! 92TOMMY (vpk) replik: Jag har inte varit i Bergslagen. Men jag harfaktiskt varit i . Och även om jag inte har varit på någontrafikpolitisk konferens, har jag ändå diskuterat sådana här problem med olikamänniskor. Jag har då mött förståelse hos dem. De är nämligen utsatta för sammanedpressning från SJ:s och statsmakternas sida som stockholmarna är. Man haralltså full förståelse för att också vi måste strida för att få bättre resursertill . Problemet är alltså att det finns korkar i ledningen somförhindrar ett ordentligt utnyttjande av kollektiva färdmedel, som i siginnebär besparingar samhällsekonomiskt sett, i förhållande till det andraalternativet - privatbilismen - med alla de kostnader och all denmiljöförstöring som det medför. Samhällsekonomiskt är det alltså lönsamt attsatsa pengar på kollektiva färdmedel när det gäller järnvägstrafiken, 93 (): Jag har begärt ordet med anledning av minmotion T511, som tas upp i det betänkande som behandlas. är ju det absolut förnämligaste transportsättetöver huvud taget. Den är både trafiksäker och energisnål. Dessutom ärtågtrafikens miljöstörningar förhållandevis små. Detta skall ses i relation till de utsläpp av dioxiner ochtungmetaller som landsvägstrafiken förorsakar. Dessa i sin tur bidrar i högstagrad till att försura och döda skogar, mark och vatten. Från regionalpolitisk synpunkt är det angeläget att ha enväl fungerande järnväg över hela vårt land. Utformningen av vårt transportsystem har visat sig ha endirekt avgörande betydelse för samhällsutvecklingen. Näringslivets tillväxt ochlokalisering är till stor del beroende av ett väl fungerande transportsystem. Med dessa synpunkter som grund råder det inget tvivel omatt det finns ett stort behov av att bibehålla och utveckla järnvägstrafiken såatt den klarar konkurrensen med andra transportmedel och transportsystem. Från regionalpolitisk synpunkt har detta stor betydelse,framför allt vid lokalisering av tyngre industrier. Trots detta kan man konstatera att utvecklingen äroroväckande när det gäller de bandelar som ligger norr om . Vi upplever att det i de södra delarna av vårt land skeren någorlunda positiv utveckling såväl beträffande järnvägsnätet som beträffandeden service och den komfort som resenärerna erbjuds. Det tycker vi är bra, ochdet är en riktig åtgärd. Men måste en liknande utveckling ske vad gällerbandelarna i norr. Om en sådan uteblir, kommer de regionala skillnaderna attytterligare förstärkas. De anställda inom känner stor oro överutvecklingen . Allt fler resenärer vittnar om dålig service och dåligstandard på vagnar. Då är det självklart att resenärer också uteblir i relativtstor utsträckning. Ju längre norrut man kommer desto större blir avvikelsernai tidtabellerna. Detta är inte enbart ett vinterproblem, utan det handlar ocksåi många avseenden om att här måste planering och organisation förbättras.