prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — I samband med frågan om resurshushållande teknik vill jaggärna knyta an till vad statsrådet sade om miljökonsekvensbeskrivningar när detgäller motorvägar, t. ex. ScanLink. Leder dessa miljökonsekvensbeskrivningarfill satsningar på en annan typ av vägar än de stora och kostbara motorvägarsom hotar miljön? 42IVAR VIRGIN (m) replik; Jag skall släppa frågan om - jagförstår aft den kommer upp . Jag fick däremot inte heller något svar på en annan frågasom har stor miljöpolitisk betydelse, och det är frågan om importen avlivsmedel som innehåller restsubstanser av ämnen som vi inte accepterar iSverige. Def är en principiellt viktig fråga, som fordrar ett svar. Vad gäller den senaste frågan vill jagalldeles öppet och ärligt säga till , att jag inte känner migtillräckligt påläst för att ge ett bra svar. Jag skall gärna återkomma vid ettannat fillfälle. Def är bättre än att nu ge ett ofullständigt svar. 6 § På förslag av tredje vice talmannen beslöt kammarenkl. 14.55 aft avbryta den allmänpolitiska debatten och ajournera sinaförhandlingar fill ;00, då dagens frågestund skulle börja. Om rättssäkerheten i skattebrottsärenden 7 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 8 § Meddelande om svar på interpellationerna 1986/87:9 och10 Jag vill meddela atf jag på grund avarbetsbelastning inte inom den föreskrivna tiden kommer att besvara KarinAhrlands interpellation om åtgärder rnot våldsbrotten och inte heller den omrekryteringen av domare. Jag har kommit överens med om attinterpellationerna skall besvaras . 9 § Svar på fråga 1986/87:3 om rättssäkerheten iskattebrottsärenden har frågat mig om jag tänkervidta åtgärder för atf stärka företagares rättssäkerhet mot, som han säger,obefogade myndighetsingrepp. far i sin fråga upp fall närförundersökning angående ekobrott inte har lett till fällande dom ochförundersökningen eller andra åtgärder har drabbat den misstänkte i personligteller ekonomiskt hänseende. Jag har förstått frågan så att efterlysernya regler om statens ersättningsskyldighet i sådana fall. Gällande ersättningsregler har införts under politiskenighet om att statens skadeståndsansvar inte bör gå längre än det nu gör. Frågan om en utvidgning av detallmännas skadeståndsansvar har akfuali- serats genom en motion till . Jag vill inte föregripa riksdagensbehandling av frågan. 46FILIP (); . Jag tackar justitieministern för svaret. Jag har exemplifierat min fråga med aft ta upp def kändaskattemålet i där en företagare anhölls som misstänkt för skattebrott.Man gjorde husundersökning i bostaden och på firman, belade egendomen medkvarstad och beslöt om betalningssäkring i hans egendom. Skattemyndigheternahöll presskonferens där det,öppet talades om omfattande skattebrott och grovtskattebedrägeri. fick bilhandlaren tillbaka sinaräkenskaper, skingringsförbudet hävdes och förundersöknirigen lades ned medmotiveringen aft det infe längre förelåg någon misstanke om brott. Ingen småföretagare klarar en sådan här pärs.Bilhandlarens livsverk.slogs i spillror. Naturligtvis har företagarenprotesterat mof behandlingen men fill ingen nytta. Myndigheterna menar att deuppträtt korrekt, skattechefen har inte funnit något anmärkningsvärt elleronormalt och JK menar atf ingen gjort sig skyldig till fel eller försummelse.Den alldeles tveklösa slutsatsen av dessa besked är att detta icke är någotonormalt och att fillämpningen av Den enskilde har helt sonika att finna sig i de åtgärder sommyndigheterna vidtar. Men, herr justitieminister, ett så orimligt förhållandesom. jag här exemplifierat kari vi väl inte acceptera i ett rättssamhälle!Detta, fru talman, är räftsröta, och det allvariiga är att det inte är någonengångsföreteelse. Jag förstår inte att justitieministern kan undgå attreagera och bara hänvisar till kommande motionsbehandling. Jag vill därförställa,en direkt fråga fill justitieministern: inte jusfitieministernatt vidta åtgärder för att stoppa sådana här övergrepp? Det är inte bara jägutan hela den svenska allmänheten som vill veta detta. Om rättssäkerheten i skattebrottsärenden Det är viktigt i en räftssäkerhetsdebaft avdeffa slag atf erinra om en del faktiska förhållanden. har alldeles redovisat enundersökning av hur polisens s. k. ekoroflar arbetar och fungerar. Denundersöknirigen visar att i de fäll polisen har börjat utreda ett brott såleder utredningen i av fallen till en fällande dom. Det är enutomordentligt hög siffra, högre än vid traditionella brott, t.ex. inbrott och misshandel. Undersökningen visar dessutom att tvångsmedelanvänds i ekoroflarnas verksamhet i betydligt mindre utsträckning än vid andrabrott av jämförbar grovhet. Det här innebär naturligtvis inte att vi inte skallfortsätta att arbeta för en allt bättre rättssäkerhet. Jag kan nämna att istort sett alla de lagar som är aktuella i detta sammanhang just nu är föremålför översyn. Det gäller regler om häktning och anhållande och det gäller reglerom skriftliga handlingar som skall tas i beslag. Vidare har vi fått förslag omen helt ny organisation för utredning av skaftebrott. Allt detta sker med detövergripande syftet att vi skall få en ännu bättre rättssäkerhet. 48FILIP (): Justifieministern säger att av depersoner som det här gäller fälls i domstol. Men hur är det med de sominte fälls? Jag trodde, fru talman, atf justitieministern ochjag-justifieministern som den som inom regeringen är ansvarig för dessa frågoroch jag som vanlig fotfolkspolitiker- skulle kunna vara överens om attnågonting måste göras på det här området, vare sig det nu gäller en lagändringeller utfärdande av tillämpningsföreskrifter. Men jag har grovt missbedömtsituationen. Justitieministern är intresserad av att se kollektivt på def hela- jag ser fill individen. Och jag måste.säga, fru falman, att ju längre jag äri , desto djupare blir jag förankrad i det parti som sätter individeni centrum. Har någon utmärkt medicinoch kan han anvisa något konstrukfivt sätt att åstadkomma en ordning sominnebär att varje polisingripande leder till fällande dom, då är jagnaturligtvis tacksam för upplysning om hur det förfarandet ser ut. Om kollektivanslutningen till det socialdemokratiskapartiet 50FILIP (); Jag skall infe ge justitieministern tips omhur man skall åstadkomma att alla som fas om hand av polisen skall fa fällandedomar. Men jag vill verkligen understryka att de som inte har gjort sigskyldiga till brott skall inte drabbas på det sätt som mitt exempel medbilhandlaren i visar. Han hade inte begått något brott, men hela hanslivsverk slogs i spillror. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på frågorna 1986/87:23 och 48 om kollektivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet i har frågatstatsministern om han avser atf medverka fill aft kollektivanslutningen tilldet socialdemokrafiska partiet upphör. har frågat statsministern om regeringenavser att komma med något förslag om hur kollektivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet skall bringas att upphöra. Frågornahar överlämnats fill mig. Jag har - -inför redovisat regeringens uppfattning i saken. Regeringen har sammauppfattning . Jag upprepar alltså att den föreningsfrihet som vi har häri landet och som är skyddad i grundlagen innebär atf det står var och en frittatt organisera sig politiskt. Ingen kan tvingas atf vara medlem i ett parti. En annan sida av föreningsfriheten är emellertid attmedlemmarna i fackliga och polifiska organisationer, lika väl som medlemmar iandra typer av ideella föreningar, själva bör få bestämma hur de vill ha det isin förening, vilka andra organisafioner föreningen skall samverka med och ivilka former samverkan skall ske. Regeringen avser inte att föreslå ellermedverka till någon begränsning av den friheten. 52 i Bengfsfors (c); Jag tackar justitieministern för svaret på frågan. Jag hade räknat med att statsministern skulle svara, fördef var en tidningsintervju med statsministern som föranledde mig att ställafrågan. Jag vill läsa upp en del av vad som stod i intervjun; "De somjobbar hårt på dagarna--- ochinte orkar gå på kvällsmöten upplever aft de genom kollektivanslutningenfår ett inflytande på samhällsutvecklingen." Def är sådana här påståenden som gör en litet osäker omvar socialdemokraterna står. Vi vet att frågan kommer på bord ihöst. Vi skall ta ställning till om man skall lagstifta. Man pratar i olikaomgångar om atf det skall bli en frivillig avveckling, man har ett par nyamodeller som man prövar osv. Men frågeställningen är; Tror socialdemokraternaatt de skall kunna övervintra när def gäller valet och få klararemajoritet för att ha Risken föreligger, och de svar som justitieministern gett här ärju inte förpliktigande. Han säger att ingen kan tvingas att vara medlem i ettparti. Det är helt klart, man har ju reservationsrätt. Men det är just detta,att man måste reservera sig och säga aft man inte vill vara med i detsocialdemokratiska partiet, som är så förnedrande för den enskilda individen.Varför skall man ha denna ordning? Justifieministern avslutar sitt svar med atf säga aftregeringen inte avser att föreslå eller medverka till någon begränsning avföreningarnas frihet. Vi har alltså en justitieminister och en regering somvärnar om kollektivets frihet. Den enskilda människans frihet, den sätter man iandra hand. Om kollektivanslutningen till del socialdemokratiskapartiet 53 Tredje vice talman (); Jag har gjort fill vana att engång varje höst fråga statsministern vad han tycker om kollektivanslutningenoch om när den skall avskaffas. Samma procedur har upprepats; Statsministern,oavsett vem det har varit, har överlåtit till justifieministern att svara,oavsett vilken justitieministern har varit. De svar som jag har fått har haft samma trista innehåll,dvs. att socialdemokraterna inte på något sätt avser att medverka till attdenna enligt min mening integritetskränkande och odemokratiskakollektivanslutning avskaffas. Jag hade hoppats aft det den här gången skulle finnas enöppning från socialdemokratisk sida. Kollektivanslutningen har ju utsatts förhård kritik, numera även inom socialdemokratin. SSU, med i spetsen,har tagit avstånd från kollektivanslutningen. har kallat kollektivanslutningenför en besvärande kvarnsfen som hänger om rörelsens hals. Men regeringen ochjustifieministern vill inte göra någonting. är def dess bättre så aft def vilar ett lagförslag iriksdagen, vilket har granskats av lagrådet och därvid befunnits vara heltförenligt med föreningsfriheten sådan som den är garanterad i grundlagen. Enligt min mening bör var och en ha full frihet att blimedlem i vilken förening eller organisation han eller hon så önskar och även hafull frihet att efter eget avgörande när som helst utträda ur vilkenorganisation som helst. Jag villfråga justitieministern; Vad är def för fel på den principen? Det är inte något fel på den princip som sägeratt man bör bli medlem i ett parti genom att själv begära medlemskap. Men def är inte mindre viktigt aft medlemmar i ideellaföreningar, bl. a. fackliga organisationer och politiska partier, själva fårbestämma hur de vill ha det i föreningen och hur samarbetet med andraorganisationer skall vara ordnat. Det är den senare principen, dvs. den omsjälvbestämmande inom föreningslivet, som har lång hävd i vårt land. Nuförsöker man från borgerligt håll med stor iver att komma åt samarbetet mellanden fackliga och politiska delen av arbetarrörelsen, och då ger man sig pådenna princip. förs inom arbetarrörelsen en konkret och konstruktivdebatt om nya former för samverkan. Denna debatt skall föras fritt inom de egnaföreningarna och utan inblandning av lagstiftaren. 6 protokoll 1986/87:14-15 För klarhets skull vill jag avslutningsvis framhålla aft jag aldrig harsagt eller menat att ett eventuellt förbud mot kollektivanslutning skullestrida mot grundlagen. Var och en som deltar i debatten bör emellertid ha klartför sig att föreningsfriheten skulle minska om statsmakten bröt traditionen attstaten inte skall gå in och lagstifta om verksamheten i ideella föreningar.Debattörerna borde litet noggrannare än vad de gör fundera på vad ett sådantprincipiellt nytt förhållningssätt skulle innebära i praktiken. Anf.55 i (c): Visst minskar friheten för de föreningar som kan kollektivanslutamänniskor, alltså enskilda individer. Det är helt klart. Det är ju detta som vianser vara riktigt. Man skall inte kunna tvångsansluta människor till ettpolifiskt parfi. Dennadebatt har pågått . Åtta olika riksmöten har gjortuttalanden om att man frivilligt skall avveckla kollektivanslutningen. Mensocialdemokraterna har inte tagit chansen utan har hårdnackat hållit emot. Manhar inte verkat i den andan. Nuhar vi chansen att få en lagstiftning. Vi kan alltså hjälpa socialdemokraternai det här fallet. Vi vill inte komma åt arbetarrörelsen, utan vi vill gemänniskor friheten och rätten att själva bestämma vilket politiskt parti deskall tillhöra. Det betyder inte att vi är ute efter arbetarrörelsen på någotsätt. Anf.56 Tredje vice talman (); Den i varje fall för mig i debattläget överraskande hårda position somregeringen upprätthåller i den här frågan gör att situationen inför riksdagensbehandling av lagförslaget kommer att bli mycket intressant. Jagvill avslutningsvis konstatera att justitieministern och regeringen har sattkommunisterna och deras partiledare i det läget atf de kommer attvara nödsakade att rösta för def lagförslag som vilar ikonstitutionsutskottet. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Svar på fråga1986/87:33 om arbetsvillkoren i polisdistrikt har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser atf vidtaför aft skapa rimliga arbetsvillkor vid polisdistrikt. Ensjälvklar utgångspunkt för statsmakternas beslut om resurstilldelning förpolisverksamheten är att alla polisdistrikt skall ha lika goda förutsättningaratf lösa sina uppgifter och att arbetsbelastningen så långt möjligt skall varalika mellan distrikten. Motdenna bakgrund har inom gjorts engrundläggande studie av fördelningen av polisresurser mellan poHsdistrikten.Rikspolisstyrelsen har uppdrag att fördjupa undersökningen och att tillregeringen lämna förslag till eventuella omfördelningar. Jag utgår från att personalsituationen i kommeratt uppmärksammas i detta arbete och att regeringen från iStockholms län och från kommer att få ett fullgott underlagför atf ta ställning till de problem som pekar på. När det gäller polisdistriktets lokalproblem vill jagerinra om att regeringen uppdragit åt attprojektera nybyggnad av en förvaltningsbyggnad i med lokaler förpolisr och åklagarmyndigheterna saint allmänt häkte. har i en skrivelse redovisatkostnader för projektet och i samband därmed även hemställt om bygguppdrag. Bygguppdrag kommer att lämnas med beaktande av bl. a.sysselsättningsläget på byggarbetsmarknaden och det statsfinansiella läget.Hänsyn måste naturligtvis också tas till andra angelägna byggnadsprojekt. Om arbetsvillkoren i polisdistrikt Under detta anförande övertog tredje vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. 58 (): Jag vill tacka justitieministern för svaretpå min fråga. Att situafionen i polisdistrikt är allvarlig är ganskaväl vitsordat vid det här laget. Det handlar både om en allvarlig lokalbristoch om en klar underbemarining. Man kan därför inte säga att situationen svararmot det mål som justifieministern här uttalade, nämligen att alla polisdistriktskall ha lika goda förutsättningar atf lösa sina uppgifter och attarbetsbelastningen så långt möjligt skall vara lika mellan distrikten. Jag troratt vi kan vara ense om att så är inte fallet. säger justitieministern som svar på min fråga att ettarbete är på gång hos och för att se överpersonalsituationen. Materialet skall tydligen redovisas den 1 januari 1987.Jag delar förhoppningen att det kommer att leda till aft man får en väsentligtannan situation vid polisdistrikt. Men frågan är hur den här processen kommer attta. Om justitieministern får ett underlag , när kanHuddinge polisdistrikt räkna med att få fler tjänster? Det är nog det som mandärute är väldigt intresserad av att höra. När det gäller lokalfrågan är det hela ännu oklarare. Härfinns färdigpro-jekterade lokaler, men bygguppdraget kommer att lämnas medbeaktande av bl: a. sysselsättningsläget på byggarbetsmarknaden och detstatsfinansiella läget och med hänsyn till andra angelägna byggprojekt, sägerjustitieministern. Då frågar man sig: Hur kan det tänkas ta innanalla dessa pusselbitar faller in, så att man verkligen får ett nytt polishus iHuddinge? Def vore mycket värdefullt att få besked på dessa två raka frågor.Jag förutsätter att justitieministern också vill lämna detta besked, bl. a. medhänsyn till Huddingepolisen och huddingeborna. Överläggningen var härmed avslutad. Om friköpsrätt för vissa arrendatorer Om polispersonalens säkerhet vid tjänsteutövning 12 § Svar på fråga 1986/87:53 om friköpsrätt för vissaarrendatorer har frågat mig om - och i såfall när -regeringen kommer att lägga fram förslag om friköpsrätt i någon formför innehavare av s. k. historiska arrenden. Jag har tidigare här i kammaren upplyst omatt regeringen infe tänker ta ställning till friköpsfrågan förränfriköpsutredningen (Ju 1984:01) har slutfört sitt arbete. Enligt vad jag harinhämtat kommer utredningens betänkande att överlämnas till regeringen inomnågra månader. 60 (vpk): Orsaken fill aft jag envisas med denna frågaär att den har blivit utsatt för en mycket olycklig försening, och jag villhävda aft def också är en onödig försening. Vad jag har försökt göra från tid fill annan är aftefterlysa någon form av politisk viljeyttring från regeringen, antingen positiveller negativ, till friköpet som princip. Först hade vi arrendelagsutredningen som uttalade sig emotfriköp, vilket berodde på dess speciella sammansättning. Detta var riksdagensmajoritet missnöjd med och begärde att man skulle se över frågan en gång till.Detta kunde ha skett i en departementspromemoria och inte behövt ta omvägenöver en ny tidsödande utredning, men det är en sak för sig. Vi fick en nyutredning, friköpsutredningen, men det fanns dock en positiv inriktning i vadriksdagens majoritet uttalade innan denna utredning tillsattes. På grund av detta förlopp har def blivit en sådanförsening att vi ganska klart uppfattat, vilket vi vet även av andra skäl, aftdetta inte befraktas som en prioriterad fråga. Def tycker jag är beklagligt. Jag skulle vilja ställa den kompletterande frågan - omjustitieministern nu anser sig på något sätt kunna svara på den - ; Ärregeringens grundinställning - om man förutsätter aft de tekniska problemen förfriköpet för vissa arrendatorer kan lösas - posifiv eller negativ tillfriköpsinstifufionen som sådan? Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1986/87:58 om polispersonalens säkerhet vid tjänsteutövning har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta i syfte att öka polispersonalens säkerhet vid tjänsteutövning. Jag vill först slå fast att polismän i sin tjänsteutövningskall ha allt def skydd och den säkerhet fill person som rimligen kan begärasmed hänsyn till arbetsuppgifternas art. Polismännens ofta utsattaarbetssituation måste uppmärksammas från samhällets sida. För det första måste våldet i samhället bekämpas.Regeringen har i en skrivelse till redovisat en helhetssyn ibl. a. denna fråga. Vidare har vid flera tillfällenframhållit att det är ett väsentligt samhällsintresse att polisen får skydd ochstöd i sitt arbete och aft den allvarliga syn på brottet våld mot tjänstemansom lagstiftningen ger uttryck för självfallet alltjämt är fullt aktuell.Riksdagen har, när det gäller straffmätningen på området, hänvisat till detarbete som har slutförts av fängelsestraffkommittén. Polisens arbetsmiljö måste också fortlöpande göras säkraregenom bl. a. bättre utrustning, utbildning och arbetslokaler. Sådana behovaktualiseras bl. a. i det årliga budgetarbetet i och harresulterat i betydande satsningar på en förbättrad arbetsmiljö. Jag vill slutligen framhålla det stora ansvar sompolismyndigheterna och de anställda själva har när det gäller att utveckla ochtillämpa arbetsmetoder som ger bästa möjliga personliga skydd. 62 (); Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på frågan. Jag vill understryka aft det här problemet haraktualiserats ytterligare . Om vi ser på statistiken, såfinner vi att antalet fall av våld mot polismän under tjänsteutövning har ökat.Och det är inte bara antalet fall som har ökat, utan också grovheten i våldethar ökat. Vi har alltså fått en svårare grad av våld mot polismän itjänsteutövning. Vi kan också konstatera att våldet mot kvinnliga polismänhar ökat i större omfattning än våldet mot manliga polismän undertjänsteutövning. Detta är också någonting man måste ta i beaktande. Vid , som avslutades iNorrtälje, tog rikspolischefen upp denna fråga och menade aftstatsmakterna nu måste tillgripa mer kraftåtgärder, bl. a. skärpta straff, föratt komma till rätta med det här problemet. Med anledning av justitieministerns svar vill jag fråga;Anser justitieministern atf polisen har det skydd och den säkerhet till personoch hälsa som man rimligen bör kunna begära från polisens sida? Justitieministern säger aft han vill slå fast att det ärrimligt atf polisen skall ha deffa skydd. Men har polisen det ? Och ominfe polismännen under tjänsteutövning enligt justitieministerns uppfattninghar ett sådant rimligt skydd , vilka åtgärder vill då justifieministernvidta? Situationen är enligt min uppfattning så allvarlig att samhället infeger det rimliga skydd som en så utsatt yrkeskår som polisen har rätt att krävaav statsmakterna. Har alltså enligt justitieministerns uppfattning polisendet skydd man har rätt att begära? Om polispersonalens säkerhet vid tjänsteutövning Överläggningenvar härmed avslutad. Om sekretesskyddet för uppgifter om sjukhuspatienter 14 §Svar på fråga 1986/87:76 om sekretesskyddet för uppgifter om sjukhuspatienter har frågat mig om jag avseratf använda data- och offentlighetskommitténs förslag om ändring avsekretesslagen (1980:100) som grund för proposition fill . Kommittén avlämnade betänkandet (SOV 1986:24)Integritetsskyddet i informationssamhället till mig i april i år.Remissbehandlingen har avslutats. Ärendet skall nu i vanligordning beredas i . 64GUNNAR (): Först vill jag tacka jusfitieministern för svaret på min fråga. Men jag måste också konstatera att det är mycket besynnerligtatt justitieministern inte är beredd att redovisa någon som helst uppfattningom vad han avser att göra. Jag hade haft större respekt om han svarat att manavser att lägga fram ett förslag men att man nu skall bearbeta de remissvar somnu har kommit in. Det kan inte rimligtvis vara så, att justitieministerninte har någon uppfattning alls om huruvida han skall lägga fram detta förslageller ej, Samma regering som han suttit i lade fram ett förslag omlöntagarfonder dagarna efter det aft remissvaren hade kommit in, Samma regeringsom han sitter i lade fram ett förslag om engångsskatten utan någonremissomgång över huvud taget. Saken är givetvis den, herr falman, att justitieministerntill varje pris vill undvika en debatt här i . Inom parenfes sagtvisar det sig också aft Statsråden över huvud taget mycket sällan besvararnågra frågor utöver den allra första formella delen. Men han är också rädd förden debatt som skulle kunna komma runt om i , om def blev klart förmänniskor atf man avser att göra denna urholkning av sekretesslagen. Jag skulle nu vilja ställa en fråga filljustitieministern, även om jag har föga förhoppningar om att han kommer attsvara - statsråden tycks göra en tradition av att infe svara på de frågor somkommer upp i riksdagsdebatter. Vad tror justitieministern atf de som reagerademot Metropolitregistrefs varande och drivande, när de väl fick veta vad detinnehöll, tycker om atf han som justitieminister förmodligen - vi vet det infeeftersom han inte är beredd att svara - kommer att lägga fram ett förslag omurholkning av sekretesslagen, som kommer att möjliggöra nya typer avMefropolitregister? Vad anseralltså justifieministern att de enskilda människorna tycker? Överläggningen var härmed avslutad.