prot · GA09107 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:107 Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen, 1§ Justerades protokollen för den 3, 6, 7, 8, 9 och 10 innevarande månad. 2§ vice talmannen meddelade att (vpk) den 17 aprilåtertagit sin plats i , varigenom uppdrag somersättare upphört. 3§ Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmedfår jag anhålla om ledighet på grund av sjukdom den 21 april-den 21maj 1987, Undertecknadanhåller härmed om ledighet från riksdagsarbetet den 30 april-den31 på grund av enskilda angelägenheter. den 3 april 1987Nils G. Åsling Kammarenbiföll dessa ansökningar. vice falmannen anmälde att MargaretaLorentzen (fp) skulle tjänstgöra som ersättare för och attStina () fr, o, m, skulle tjänstgöra som ersättare förNils G, Åsling, Om åtgärder mot fukt-och /nögelskador i byggnader 4 §Svar på interpellation 1986/87:204 om åtgärder mot fukt- och mögelskador ibyggnader har frågat mig dels vilkaåtgärder regeringen är beredd vidta i ett fortsatt arbete i kampen mot fukt-och mögelskador i byggnader, dels om regeringen är beredd att ge de nyabyggnormerna som skall börja gälla en enkel och klar utformningså att fukt- och mögelskador kan undvikas, dels om regeringen är beredd attändra lånebestämmelserna så att kvalitetskraven inte kan eftersättas ibyggandet. Fukt- och mögelskador i byggnader är ett allvarligtproblem. Som väl känner till har också en rad åtgärder vidtagits isyfte att körrima till rätta med problemen. Forskning om fukt i byggnaderbedrivs med stöd av byggforskningsmedel vid tekniska högskoloroch branschinstitut. En särskild satsning på forskning om trä i syfte att höjakvaliteten på träprodukter har inletts. Medel har anvisats för ettforsknings- och utvecklingsarbete med särskild inriktning på problemen iflerbostadshusbe-byggelsen. Det är min, övertygelse att den här bredauppläggningen av arbetet kan ge en fördjupad kunskap om orsakerna till att detuppstår mögel. Med den kunskapen bör denna typ av skador kunna undvikas i detframtida byggandet. I den nya finns en bestämmelse pm attbyggnaders grundkonstruktion, stomme och andra bärande delar skall ha enbetryggande beständighet. I detta ligger även ett krav på att dessa delar skalltåla fukt eller skyddas mot påverkan av fukt. Med de erfarenheter vi har i det enligt min mening anledning att se till att kraven på fiiktskyddutformas med en sådan säkerhetsmarginal att risken för uppkomst av mögel ochfuktskador minimeras. Om man ökar säkerhetsmarginalen i förhållande till vad somgäller kan detta leda till en viss kostnadsökning! investeringsskedet.Den kostnadsökningen är kanske rimlig att bära. Det är ju uppenbart att manmånga gånger kan .få avsevärt lägre underhållskostnader om man måttligt ökarinvesteringskostnaderna i byggnadsskedet, I föreskrivsockså att byggnader skall utföras med sådant material och på sådant sätt attreparations-, underhålls- och driftskostnaderna begränsas. är planverket i slutskedet av sitt arbetemed att utforma förslag till regler som kompletterar bestämmelserna i den nyaplan- och bygglagen. Förslaget kommer att överlämnas till bostadsdepartementet.Verkets förslag får sedan prövas i vanlig ordning. Som framgick av vad jag nysssade, tvekar jag för egen del inte att ställa mig bakom förslag som innebärskärpta krav på fuktskydd i byggnader, om förslaget är välgrundat. När det sliitliigen gäller lånebestämmelserna vill jagerinra om att kvalitetskontrollen i samband med statliga bostadslån slopades år1975, Bestämmelser om utförande m, m, överfördes då till Svensk byggnorm, somgäller och kommer att gälla för allt byggande oavsett hur det finansieras. Detbyggnadstekniska utförandet och andra grundläggande krav prövas således isamband med byggnadslovet samt i den efterföljande kontrollen och vid eneventuell slutbesiktning. Det vore knappast rimligt om den lånebeviljande myndighetenskulle genomföra ytterligare granskning och kontroll av samma saker. Jag utgårifrån att inte är av den uppfattningen att vi skall ha tvåparallella regelsystem, 2 (): Jag ber att få tacka för svaret. Först vill jag säga att jag inte är ute efter någotytterligare parallellt regelsystem. Bostadssektorn och byggandet är sågenomreglerade att det i hög grad behövs förenklingar i stället. Jag tror att detfinns andra åtgärder än ytterligare detaljreglering för att lösa problemen medfukt- och mögelskador, som jag tar upp i min interpellation. Det är ettbesvärande problem, som blir alltmer omfattande. Därför är det högst angelägetatt uppmärksamheten ständigt riktas på det och att ett kontinuerligt arbeteläggs ner för att hitta en lösning. Vi behöver kanske ett nytänkande på dettaområde. Det är inte fråga om bara nya regler. Kanske vi behöver en kampanj såatt bostadsbyggare, arkitekter och kommuner kan lära sig mer om konsten attbygga bättre och mer varakfigt. Den viktigaste delen i arbetet med att få bort fukt ochmögel ur,våra bostäder måste vara att se till att vi bygger på ett sådant sättatt fukt: och mögelproblem aldrig uppstår. Där finns det fortfarande mycketövrigt att önska. Vi kan nu t, ex, konstatera att mycket av fukt- ochmögelproblemen kom fill under miljonprogrammets epok, då kvantitet sattes förekvalitet. Vi står nu inför ett stort upprustningsarbete när det gäller attåtgärda miljonprogrammets bostäder. Vi befinner oss också i en situationliknande den som rådde före miljonprogrammets tillkomst med brist på bostäder. Det är därför nu viktigt att vi inte återigen åsidosätter kvaliteten i byggandet. Det är inte minstav det skälet som jag har väckt denna interpellation, men också av det skäletatt kvalitetstänkandet i byggandet fortfarande alltför ofta kommer i andrahand. kan man se hur hyreshus byggs där grässlänten lutar skarpt inmot fasaden som ett dike. kan man hitta byggen med skarvadevattenledningar dolda bakom masonitskivorna i väggarna, hus där fönsterblecketlutar in mot fönstret och taket strax ovanför slutar järns med ytterväggen.Fortfarande tycks det vara så att knopparna på köksskåpen får kosta vad somhelst, medan förebyggande åtgärder mot fukt och mögel helst skall vara gratis;Det måste i rimlighetens namn bli både bättre och billigare att husen byggsrätt från början än att man i efterhand slösar miljarder på onödigareparationer. Uppenbarligen finns det i de statliga lånebestämmelserna ingenkänsla för kvalitetsbyggande. För att klara lånetaket prutar man ofta påkvaliteten. Det är inte tillfredsställande. Bostadsministern räknar upp en del åtgärder som harvidtagits och som är på gång. Det är bra. De baseras på beslut som även vi icentern ställt oss bakom. Det är exakt bostadsutskottettog beslutet om forsknings- och utvecklingsarbete med särskild inriktning påproblemen i flerbostädshusbebyggelse. Jag har ännu inte själv sett några resultat. Vi får hoppasatt det inte dröjer alltför länge innan vi får se några sådana. Problemen tycksju växa på det här området. Om åtgärder i/iotfukt-och mögelskador i byggnader Om åtgärder mot fukt-och /nögelskador i byggnader Beträffande den andra delfrågan, om kompletterandebestämmelser till , tror jag att det är bra ombostadsministern, som han säger, infe tvekar att ställa sig bakom förslag sominnebär skärpta krav på fuktskydd i byggnader. I så fall tror jag att vi ärense på den punkten. Beträffande den tredje delfrågan om lånebestämmelserna ärjag inte nöjd med svaret. Eftersom kvaliteten fortfarande kan eftersättas måstedet finnas brister kvar som borde åtgärdas. Lånetakets konstruktion har jagnämnt, Det är en sak. Men även när det gäller kontroll och prövning i sambandmed bygglov måste det finnas brister. Nog borde det gå att se över detta utanatt tillskapa ytterligare parallella regelsystem - eller hur, bostadsministern? Jag kan inte förstå annat än att jag i stort sett är överens. Vi är överens om att detta med fukt och mögelär ett allvarligt problem. Det är ett ekonomiskt problem, men det innebär ocksåofta en tragedi för dem som råkar ut för detta. har vi med gemensamma ansträngningar lyckats klara endel av bekymren för redan uppförda hus. Det gäller visserligen inte alla husmen många av dem. finns det anledning att fundera över vad vi kan göraytterligare. Detta är inte bara ett viktigt problem, utan det är ocksåett mycket komplicerat problem. Det är svårt att utan vidare klarlägga vilkaorsaker som ligger bakom utvecklingen beträffande fukt- och mögelskador. Det ärdärför som det finns behov av omfattande forskning för att försöka få dettaklarlagt, så att vi därmed också kan undanröja de problem som uppkommer. Den sista frågan som ställde till mig gälldeatt kontrollen i samband med bygglov skulle kunna utföras bättre. Jag hållerinte för utslutet att denna kontroll skulle kunna göras bättre. Men vi haröverlämnat till kommunerna att svara för besiktning och kontroll ibygglovsärenden. Vi kan väl då gemensamt försöka uppmana kommunerna att utföradet arbetet med litet större noggrannhet än . I övrigt kan jag inte se att utvecklingen beträffandelånebestämmelserna har skapat de problem som nämner. Det ärsnarare så att vi i schablonerna har fört in flera bestämmelser som gällerbyggande med god kvalitet. En av orsakerna till de stigande byggkostnaderna ärockså att man nu satsar på investeringar för att få lägre driftskostnad, ochdet tycker jag är en bra utveckling. Jag har inte heller, , funnit att problemenmed fukt- och riiögelskador i huvudsak är koncentrerade till miljonprogrammetsbostäder. Det är snarare så att fukt- och mögelproblemen har uppstått i de hussom byggdes och . Det är möjligt attdetta sammanhänger med de nya energikrav som vi då ställde på husen och somkanske medverkat till att utveckla fukt- och mögelproblemet. Detta är föremål förforskning, och så snart resultaten kommer fram skall vi tillgodogöra oss dem.En ny byggnorm är nu under utarbetande, och i det sammanhanget har både AgneHansson i bostadsutskottet och jag goda möjligheter att fundera över vilkabestämmelser som måste till för ätt få en bättre utveckling. 4 (): Jag konstaterar också med tillfredsställelse att det var möjligt att nåså bred enighet kring en del av dessa problem för småhusägarna, efter detarbete som skedde i departementet och efter den fempartimotion här i riksdagensom jag var med om att arbeta fram. Jag hoppas att de problemen är lösta i ochmed de beslut som vi nu har tagit. Dessaproblem är komplicerade och svåra att lösa. Också jag tror att det behövs merforskning av det slag som pågår. Men inte minst viktig är tillämpningen avregelsystemet när det gäller byggandet över huvud taget, och det är angelägetatt man sätter in åtgärder även på det planet. Jag noterar med tillfredsställelseatt bostadsministern är beredd att överväga om regelsystemet kan ytterligareförenklas och förtydligas med avseende på bl, a. långivningen, där reglernauppenbarligen inte är tillfredsställande. Detsom återstår är kanske därmed bara en reaktion på tanken att man inte bara medregler utan även med kampanjer och andra insatser som ständigt riktaruppmärksamheten på problemet kan komma fram till en lösning. Det vore bra ombostadsministern kunde ta upp även den aspekten till ett närmare övervägandeinom . Jagnämnde miljonprogrammet eftersom man bl. a. i den utredning som har gjorthar visat att stora problem uppstått just i samband med detta byggande. Vi stårnu inför en liknande situation och behöver börja bygga betydligt fler bostäderigen, och då är det angeläget att vi tänker oss för och på ett tydligare sättän förra gången verkligen sätter kvalitetsaspekten framför kvantifefsaspekfen.Därmed borde man kunna komma till rätta med de här problemen på förhand ochinte behöva städa upp i efterhand. Överläggningenvar härmed avslutad. 1986/87:107 . Omhjälp åt vissa asbestskadade 5§ Svar på interpellation 1986/87:217 om hjälp åt vissa asbestskadade i har i en interpellation frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra situationen förasbestskadade som fått sin sjukdom konstaterad före , Jagdelar oro för dem som drabbats av asbestskador. Jag tänker dåbl, a, på dem som drabbats av någon av tumörsjukdomarna lungcancer ochmesoteliom eller av asbestos. Gemensamt för dessa tre sjukdomar är att det tarlång tid innan de visar sig och att de medför svåra smärtor och stort lidandeför de drabbade. När det gäller en annan effekt av asbest, den s, k.pleuraplacken, som innebär en förtjockning i bindväven i lungsäcken, har den isig inte ansetts påverka lungornas funktion. Häri har vi haft en internationellt sett sträng lagstiftningmed låga gränsvärden för asbestförekomst och restriktiva regler förnyanvändning av asbest. Men med tanke på de stora risker som inandning avasbest innebär har vi velat gå ännu längre för att ytterligare minskaasbestanvändningen. tillsatteregeringen en asbestkommission med uppgift att lägga Om hjälp åt vissa asbestskadade framförslag om åtgärder. Kommissionen har sedan lämnat en rad förslag, som avser många olika områden i samhället. Som jag har redovisat i regeringens skrivelse (1986/87:68) om asbest har regeringen sedan beslutat om olika sådana åtgärder mot asbest. Åtgärderna mot asbestanvändningen i samhället har fått ett positivt gensvar. Det finns en bred politisk enighet ,i dessa frågor. Det kan emellertid också noteras att den svenskaasbestpolitiken har mött kritik från vissa andra länder, som anser att den äralltför långtgående. Det gäller främst länder som producerar asbest. Men här iSverige har vi ansett att de åtgärder som har vidtagits har varit nödvändigaför att hindra att människor utsätts för de risker som inandning avasbest kan innebära. Men det är minst lika viktigt att de.som är drabbadekan få hjälp. Samhällets ersättning till dem som skadats i arbetet utbetalasmed stöd av lagen om arbetsskadeförsäkring. För en skada som inträffat ellervisats före gäller den äldre yrkesskadelagstiftningen, sominnebär en något lägre ersättningsnivå. Om en person med pleuraplack bedöms hafått en nedsättning av arbetsförmågan kan ersättning utgå oberoende av närskadan först visade sig. Däremot ger själva pleuraplacken i sig ingenersättning, om det inte konstaterats någon nedsättning av arbetsförmågan. Det har dessutom träffats kollektivavtal om kompletterandeförsäkringsersättning. Ett sådant är TFA-försäkringen. Här kan ersättningbetalas enligt andra grunder än vad som gäller inom den allmännaarbetsskadeförsäkringen. Bl.a. kan ersättning lämnas som ideellt skadestånd.Detta har bl.a. inneburit att personer med en konstaterad pleuraplack har fåttsådant ideellt skadestånd, idet här fallet på , även om skadan intemedfört någon nedsättning av arbetsförmågan. tar upp en fråga som uppkommit i sambandmed de förhandlingar arbetsmarknadens parter genomfört angående tolkningen av TFA-försäkringen. I det samrhanhanget fastställdes att vissa yppandedatum skulle gälla för att ersättning skulle utgå. Det var således parterna som fastställde att ett villkor för ersättning skulle vara att pleuraplacken skulleha visat sig efter . Parterna förhandlar.för närvarande om dessa villkor. Precis'som socialutskottet har konstaterat är detta en fråga för de parter som disponerar över TFA-försäkringen och inte för regeringen, Det är minförhoppning att en lösning snart skall uppnås. 6STEN i, (m); , blev jag uppvaktadav en förening. De yrkesskadades förening i , som bildades för fem sex årsedan just därför att man ansåg sig orättvist behandlad. Det gällde framförallt personer som fått skador pågrund av att de hade jobbat med asbest. Jagtyckte att deras problem var så pass stort att det borde föranleda enbehandling i . Jag motionerade, och jag tycker att jag hade en ganskasnäll hemställan i min motion - jag begärde att regeringen skulle utredamöjligheterna att förbättra den ekonomiska situationen för dem som fått sinskada yppad , Motionen avslogs av socialdemokrater, folkpartister ochcenterpartister med motiveringen att frågan borde avgöras av parterna påarbetsmarknaden. Till det kari sägas, herr talman, att man har hållit på attavhandla detta problem utan att komma någon vart. Låt mig gå litet tillbaka i tiden, 1965 fick vi den förstabestämmelsen i i vad gäller arbete med asbest. Flera år efter det attdenna bestämmelse hade trätt i kraft arbetade man med asbest på etf sätt somklart stred mot gällande regler. Det fanns en fabrik som hette Eternitfabrikeni , strax utanför , sorii lades ned 1975, Jag har läst böcker omdenna arbetsplats, och jag har talat med personer som varit anställda där.Långt efter det att vi hade fått våra bestämmelser om asbesthanteringen här iSverige fanns det på detta företag fruktansvärt dåliga arbetsmiljöer. Jag vågarpåstå att de som jobbade på golvet med asbest ingenfing visste. De fick enutsökt dålig information om farorna med att arbeta med asbest, trots att visedan 1965 hade regler för hur man skall handskas med detta ämne. Här är många syndabockar, det är jag medveten om.Arbetsgivarna informerade inte. De lokala fackliga organisationerna föredrogatt räkna medlemmarnas antal i stället för att ta hänsyn till medlemmarnashälsa. Det gick så långt, att trots att man visste om att det var hälsofarligtatt arbeta med asbest, försökte man skriva ett brev till dåvarande ansvarigtstatsråd, , om att det inte skulle införas ytterligareskärpta bestämmelser för asbesthanferingen.Det var en ordförande för den lokalaarbetsledarklubben som vägrade skriva under, och därför gick aldrig det brevet'i väg. agerade också mycket tvivelaktigt. Det fannsbestämmelser, men man tillät ändå de anställda att arbeta i en miljö som vardirekt hälsovådlig. Detta har fått till konsekvens att många av dem somarbetat på detta företag och på många andra företag som sysslade med asbest isin produktion har avlidit. Många är sjuka och tillbringar en stor del avsin tid i syrgastält eller med syrgasslangar för att kunna andas. Jag pratade i telefon med en man som hade jobbat på denna fabrik, och hanberättade för mig att han bara kunde sova i taget, sedan var hantvungen att gå upp därför att han inte kunde andas. Han måste rusa ut påbalkongen för att få litet frisk luft. Med allt detta som bakgrund är jag inte nöjd med det svarstatsrådet har presenterat, att det här är en fråga för parterna. Rimligtvisborde den vara det, det kan jag hålla med om, men när man har haft så lång tidpå sig som ända och fortfarande ingenting har hänt såvitt jag vet,skulle det vara tacknämligt ifall statsrådet här kunde stå upp italarstolen och ge dem ett litet hopp som är drabbade och lever under mycketsmå ekonomiska omständigheter. Kan statsrådet säga: "Förhandlingarna hargått framåt, och yi kan snart se ett konkret resultat"? Man skall infe raljera i sådana härsammanhang, och talarstol kanske är fel plats. Men snart är detförsta maj, och jag har fått tag på ett papper som har gått ut från statsrådetspartis presstjänst, där det står att talen skall handla om omtanke ochrättvisa. Såvitt jag kan förstå måste man då göra ett undantag för dengruppasbestskadade som har fått sin skada konstaterad före ,De upplever sig icke få någon omtanke eller bli behandlade på ett bra ochkorrekt sätt. Om hjälp åt vissa asbestskadade. Om hjälp åt vissa asbestskadade Jag får hålla med i omatt det finns många syndabockar när det gäller asbestanvändningen i det svenskasamhället. Väldigt länge har det på en lång rad arbetsplatser arbetats medasbest på ett sätt som varit helt i strid med både gällande regler och vad somborde ha varit sunt förnuft. För att komma till rätta med det här tillsatte regeringenasbestkommissionen, direkt under min ledning, och jag har under ett par årstid arbetat intensivt med dessa frågor. arbete har inneburit dels att vi harbestämt oss för att vi skall förbjuda nyanvändning av asbest, dels att vi skallse till att den asbest som vi vet finns runt om i samhället, i byggnader, tågoch på många andra ställen, hanteras på ett helt annat sätt än vad som harskett fidigare. Vidare har vi infört krav på märkning som en garanti, intebara nu utan också , för att arbetarna skall veta när de kan riskeraatt komma i kontakt med asbest. Vi har även infört skärpta krav när det gällertippar etc, där vi vet att det finns stora problem. När det gäller hälsokontroller har vi infört regler som ärbetydligt strängare än de som fanns tidigare. De som jobbar på bilverkstäder t.ex. får nu tillgång till hälsokontroller, även om de endast har arbetat med asbest. Den möjligheten fanns inte tidigare. Det här är några exempel på förslag som asbestkommissionenhar lagt fram och som kommer att leda till att vi kan undvika endel av de problem som vi annars skulle ha haft. Asbest har tyvärr - det harSten i rätt i - använts vårdslöst tidigare. Vi kommer såledesatt få dras med effekterna av det . Sedan något om omsorgen om de människor som har blivitskadade. Om man har en skada som innebär en nedsättning av arbetsförmågan, harman ju rätt till ersättning - det är då arbetsskadesystemet som gäller - precissom andra som har blivit skadade i yrkeslivet. Det finns ju tyvärr väldigtmånga andra sjukdomar och skador än just de som asbesten har förorsakat. När det gäller de extra . som är ett resultat aven avtalsöverens-kommelse vid sidan av de ersättningar som man får genom denallmänna försäkringen, kan jag inte säga när förhandlingarna är klara.Det kan ta och det kan ta . Det är omöjligt för mig att hanågon uppfattning i det avseendet. Men jag tror ändå att det finnsförutsättningar för att parterna skall komma överens. Men exakt när det blir ärdet, som sagt, väldigt svårt för mig att säga . 8STEN i (m): Först vill jag tacka statsrådet för de beskedhon har gett. Det är bra att vi nu äntligen har insett vilka fasansfullakatastrofer som kan inträffa när man använder asbest på ett felaktigt sätt. Omvi följer de bestämmelser som finns i och söm kommer att gällaframöver, kommer vi icke att få några nya asbestfall. Den grupp som jag avser är de människor som fått sin skadaeller sjukdom yppad före , Statsrådet säger att hon inte kansäga om det tar eller 2 månader, innan parternas överläggningar kan geresultat. Jag tolkarfru statsrådet i alla fall så, att det inte dröjer mer än förrän dehär människorna som har lidit och fortfarande lider mycket fåruppleva ett positivt resultat av förhandlingarna i fråga. Kan statsrådet här gå i god för att förhandlingarnaslutförs ? Statsrådet nämnde själv den tidsramen och det ärdärför som jag nu aktualiserar den. Om hjälp åt vissa asbestskadade 9Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag kan naturligtvisinte gå i god för något som händer vid förhandlingar där jag själv inte ärnärvarande som part. Det är min förhoppning - som jag tror att många delar - attförhandlingarna, där dessa frågor har diskuterats ganska länge, snart skallvara avslutade. Vad som sedan blir resultatet av dem är naturligtvis ocksåomöjligt för mig att säga. 10 i (m): Kan de människor som har drabbats av dennasjukdom tolka statsrådets uttalande så, att statsrådet ser mycket allvarligt påoch har ett starkt intresse av att dessa förhandlingar avslutas och får ettresultat ganska snabbt, så att de slipper vänta och slipper höra den visa de hörti om att parterna håller på att förhandla? Statsrådet säger ju häri dag att det kan ta eller . Jag är så pass generös att jagkan köpa även ett besked om att det tar . Jag hoppas att statsrådethar ett mycket gott underlag för sitt yttrande och att hon är väl informerad omatt förhandlingarna är i ett slutskede, så att det inte är fråga om samma gamlamalande som . Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs men bordlades åter Finansutskottetsbetänkanden /87:18 och 23 betänkande 1986/87:35Utrikesutskottets betänkande 1986/87:10 betänkande1986/87:12 betänkanden /87:9 och 11 Näringsutskottetsbetänkande /87:24 7 § Anmäldes och bordlades 1986/87:125 Vissa beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sjuttioandra möte 1986/87:147 De statsanställdasmedbestämmande vid beredningen av regeringsärenden Prot.1986/87:107 8 §,Anmäldes och bordlades 1986/87;Jul27av () 1986/87;Jul28av och () 1986/87:Jul29 av Per-OlofStrindberg m, fl, (m) 1986/87:Jul30 av och ()Anhållande och häktning, m, m, (prop, 1986/87:112)