prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns anlednirtg att vara tacksam för att det byggs många hus,för det behövs också. det går inte att ersätta forskning och mänskligainsatser med stora hus. Jag är orolig för att regeringen där gjort ett sådant utbyteatt vi får väldigt många hus men väldigt få forskare. Det är i så fallen allvarlig utveckling för en näring som står inför en snabb omställning. Prot.1986/87:131 Anf. 79 () replik: 26 maj1987 Fru talman! Den uppräkning somGrethe gjorde som kommen- tar till vår reservation 2 omforskning på naturresursområdet dokumenterar densplittring som vi påpekade i vår reservation 2. andrasammarthang betona miljökonsekvensanalyser, att det är viktigt att manövergår från att göra akutinsatser till att bedöma vilka eventuella skador En samlad forskning som mera riktar sig in på att bedömaframtida risker är mycket angelägert. Sådan forskning måste väl rimligenbedrivas på universitet och högskolor, och därför tycker jag att socialdemokraternamycket väl hade kunnat gå med på skrivningarna i reservationenmed anledrtirtg av motionen. Jag vill sedan säga några ord om det vi diskuterat såmånga gånger tidigare, nämligen handelsgödselsmedlen. Jag tycker det var litetvägat av att läsa upp beslutet. Det beslutet följer vi ju upphär. Som det är går huvudparten till skogsforsknirtg och annat. Tänk vadbra det hade varit, , om det hade gått att visa att de medel somflyter in genom handelsgödselsavgifterna går till jordbruket utanförjordbruksregleringen i de områden som det är så mycket diskussion om, t. ex.Laholmsbukten. Detfinnsjubehovavresurserdärsomliggerutanför jordbruksregleringen.I så fall hade regeringens förslag överensstämt bättre med det beslut somriksdagen har fattat. Beträffande alternativodlingen vill jag säga; Det ärviktigt att den får likartad status som annan forsknirtg. Jag tror det ärviktigt att mart kan utbyta rön och att det också finrts motsvarartdeinstitutioner och befattningshavare även inom den alternativa odlingen. 80 () replik: Till vill jag säga; Det ärforskning som vi skall diskutera här och inte jordbrukspolitik. Den gränsenvill jag gärna försöka hålla . Då tycker jag det är farligt rtär mart sommoderaterrta skriver i reservatiortCrt: "Endast genom att värdet av enviss produkt prövas av användarcrt i praktikert kommer de lämpligasteprodukterna att överieva." Då frågar man sig: Kommer mänrtiskorrta attöverleva? Skall de vara försökskartirtcr för kemikalieirtdustrin? Det är judetta som jag har riktat kritik mot. Jag tycker det är mycket viktigt att detfiuns en prövning och att märtrtiskorna inte skall utsättas för risker.Forskningen skall stå i hälsans tjänst och se till att de produkter som kommerut är av god kvalitet. Vi behöver inte här ta upp riskerna genom importeradegrönsaker. Vad vi diskuterar är dert svenska forskningen, och det haringenting med importerade grönsaker att göra. Jag vill också säga: Jag tycker det är konstigt attmoderaterna fortfarande inte vill ha dessa handelsgödselsavgifter. De har ju visat sig ge god verkan. Anvärtdrtirtgen av handelsgödsel har ju minskat, vilket varit till stort gagnför jordbruket i . Att det bara används kväve per hektar i är en falsk bild. Då räknar man ju in åkerareatert i hela landet, men vi vet juatt man inte artvänder så mycket i norra . Man använder mycket mer av dessa medel på åkrarna i , där den stora urlakningen finns, och 92 det är det väsentliga. Jag kommenterade irtte anförande i mittförsta inlägg. Han säger att jag har kommit i otakt i politiken. Det kan mankanske säga. Socialdemokraterna går ofta före i politikert. Så har det varitbeträffartde miljöhärtsynskraven i jordbruket, och har jag tydligen kommitföre också. Det beklagar jag irtte. Beträffande vill jag säga: Det ärriktigt att byggnader inte hjälper, men vet också hur ivrigtman från sida har drivit kravet att få bygga ettväxtmolekylärt centrum just för att kunrta forska vidare kring genetiken ochutvecklingen av olika växter, med hänsyrt till miljört men också till hur viskall klara vår industri i fortsättningen. Till vill jag bara säga: Minnet är tydligenkort. Han kräver en samlad bild av forskningen på jordbruks- ochlivsmedelsområdet och tycker att den samlade bildcrt är för dålig. Men det ärmindre än vi fick två programskrifter från . De handlade ombättre produktionsformer i jordbruket och bättre matkvalitet. Det är dessa somhar legat till grund för dagens proposition. Man har alltså verkligen gåttigenom dessa områden mycket grundligt och skaffat sig en bättre översikt. Manhar gjort ett mycket fint arbete i dessa programskrifter, så jag tycker nog attden kritiken är orättvis. Forskning, m. m. 81 () replik; kritik av vår reservation 1grundar sig faktiskt på ett rent missförstånd. Vi säger att det ärkemikalieinspektiortcns uppgift att ange vid vilka nivåer ett visst medel kanaccepteras.. Därefter är det praktikerna, jordbrukarna, som skall utprova ommedlen över huvud taget har någonting på marknaden att göra, vilket är en heltannat sak. Vi har inget emot att man i de regler som tillämpas ställer myckethårda krav, men vi tycker det är rimligt att kemikalieinspektioncrt gör detdert är till för, nämligen att. göra en riskvärdering. Detta har ingenting medforskning att göra. Men en rad olika punkter i betärtkartdet ligger vid sidanom forsknirtgert, och vi måste rimligtvis kunna.debattera även dem. Så till frågan om att anslå medel tillgödselvårdsanläggningar. Jag tycker det är ett mycket bra sätt att användamedlen, vilket stämmer väl övercrts med beslut, där bl. a.satsnirtgar för att förhindra miljöproblem anges som ett möjligt sätt attanvända medlen. Avgifterna har faktiskt ingalundaförändrat vår gödselmedelsanvärtdrtirtg. Dert minskning avgödselmedelsanvändningen som vi har haft har fortsatt.Den har över huvud taget inte påverkats av avgifterna. Vi kan nu notera enanvärtdning som understiger kväve per ha. Skillnaden mellan norra ochsödra i det här avseertdet är mycket blygsam. Det rör sig om litet över100 kg i och kanske i . Större är inte skillnaden. 82KARL () replik: Jag har noterat, , attmiljöministern har uppfattat att nivån på användningen av handelsgödselkväve isödra överensstämmer väl med den nivå danskarna strävar efter att kommaner till. Prot.1986/87:131 Det innebär inte att man irtte kart uuderskrida ävert dertgrärtsert pä sikt. Här har tydligen ochmiljöministern inte samma information. Forskning, m. m. När det sedan gäller larttbruksurtiversitetet har även jaguppfattat betydelsen av att man satsar på det växtmolekylära centrum somGrethe nämner. Men det kan inte vara rimligt attlantbruksuniversitetet får komma efter i förhållande till de andrauniversitetert när det gäller doktorandtjärtster på det sätt som blir falletmed regeringens förslag i propositionen. Det är därför vi har reserverat oss påden puuktert. Så till frågart om havsföroreningarna och vårareservationer 32 och 34. Reservation 32 handlar om ett åtgärdsprogram när detgäller miljökvalitet och reservation 34 om ert referertsartläggrtirtg förVästerhavet. Det är alltså fråga om artläggrtingar och system för fortsattforskrting för att utröna vilka problemen är. Detta har inte särskilt mycket attgöra med det anvisade, nämligen aktionsprogrammet frånnaturvårdsverket. Detta talar om vad vi kan göra , men forskningen syftartill att undersöka vad det är vi behöver göra i framtidert. Det senare har manbortsett ifrån i det här sammanhanget. 83 () replik; Jag sade att med sin uppgift attkväveanvändrting- ert var per ha gav ert falsk bild. erkände nu attanvändningen var större i , och det är tydligen där som den stora urlakningcrt har skett. Vi måste alltså försöka göra någonting åt detta, och då är forskningen mycket viktig, dels för att vi skall få veta vilka andra medel vikan använda, dels för att få uppgift om hur mycket som läcker ut och på vilket sätt det gör det. . . tog i sitt första artförartde upp programmetavseeude Laholms-buktcrt, där mart vill begrärtsa djurhållrtirtgcrt. Han sadeatt detta ger inkomstbortfall för jordbruket och att man irtte ställer uppliknande krav gentemot LO. Jag skulle i det sammanhanget vilja peka på att mandäremot ställer krav på industrin. Koncessionsnämndskraven har under många årvarit rtågot som industrin har fått firtrta sig i. får ocksåjordbruksnäringen firtrta sig i sådarta irtgrepp i sin hanterirtg som bromsarmiljöfarlig verksamhet. Det är därför mart har lagt fram programmet för atträdda Laholmsbuk-tert. Det måste nämligen finnas mod och vilja för att föra enkraftfull miljöpolitik. Man kan inte bara stryka alla medhårs - då blir det ingertkraftfull miljöpolitik. Jag vet att den danska regeringen kommer attpreserttera ert omfattartde plart mot havsförorenirtgarna, och de åtgärdernamåste vi följa upp i . Därför är det mycket viktigt att vi också görnågonting i . Till vill jag säga att så länge detläcker ut kväve i vattnet ger vi inte upp. Vi måste forska vidare. Vi måste komma med program föratt försöka få ett stopp på detta. Det är mycket viktigt att man arbetar både inom jordbruksforsknirtgert och inom miljöforskningert och att mart inom dessa två delar av forskningen på något vis räcker varandra handen, så att man kan lösa dessa problem, som kan bli till stort besvär också för oss människor den dag föroreningarna drabbar dricksvattnet, vilket ju har skett på vissa håll i 9 . Förste vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 84 (); Jordbruket brottas med stora problem i dag.Dessa problem består huvudsakligen i att man inom jordbruksnärirtgert harblivit så effektiv att man producerar mer livsmedel än vad vi kan göra av med iSverige. Det borde i och för sig inte vara något problem, men eftersomvärldsmarkrtads-priserna är som de är, så har det blivit ett problem; Dessutomhar jordbruket fått ta emot en hel del kritik för missförhållanden påmiljöområdet som jordbruket rimligtvis inte är skuld till men som jordbruketändå får ta itu med. Dagens jordbruk byggdes upp under 60- och 70-talen.Samhället anvisade då Vilka vägar man hade att gå. Det är i princip vad man dågjorde som man kritiserar. Det är i stort sett samma människor som äraktiva inom jordbrukspolitiken som då, men har de alltså en litetannorlunda uppfattning om hur det hela borde vara. Som jag ser det och somcenterpartiet också ser det har vi här en gemcrtsam uppgift att lösa. Det ärinte så att en part måste lösa alla problem, utan här måste vi gemensamt gå inoch ta itu med problemen och gemensamt ta ansvaret. I den centermotion söm vihar väckt med anledning av propositionert om forskrting har vi fört fram kravpå hur detta skulle kunna ske. Vi har också i andra motiorter uuder dettariksmöte auvisat vägar för hur detta skulle kuuna gå till. Vi artser attjordbruksmarken är en resurs som vi skall vara rädda orti och att den är någotsom vi skall ta vara på för framtiden. Vi är också övertygade om att det ärviktigt att jordbruket lika väl som alla ändra verksamheter tar hänsyn tillmiljön, men vi menar att jordbruket också gör det i stor utsträckning. sade att man måste visa mod och viljaoch ställa krav på jordbruket. Det är naturligtvis riktigt, men det blirkartske irtte rtågot mod och någon vilja över för att ställa krav på resten,vilket man också borde göra på de områden där bekymren i stor utsträckrtirtgskapas. har i detta betänkande behandlat defrågor som vi har rtiotionerat om. Vi har tvingats att reservera oss på en radpuukter. Av,de, reservationer som vi har skrivit i samband medutskottsbehandlingen skall jag ta upp några. har ju tidigarebehandlat ett antalreservationer på andra områden. Vi har behandlat frågart om alternativa grödor. Vi har julitet besvär med terminologin, men méd alternativa grödor menar jag grödor somkan ersätta de konventionella grödorna och odlas för att utnyttja den areal somblir över, rtär mart irtte skall producera livsmedel på dert. Detta är, mertarvi, en viktig fråga från produktionssynpunkt, jordbrukssynpunkt ochmiljösynpunkt. Vi har föreslagit att mer pengar skall avsättas till vad vinormalt kallar alternativ produktion, nämligert odlirtg där gifter anvärtds imirtdre utsträckning, biodynaniisk odling och anrtat. Vi har också föreslagitatt en professur skall inrättas på det här området. sade häratt det väl inte spelar någon roll om man har en professur - den är bara ettutanpäverk. Men det är nog inte det, , utan det ärfaktiskt en markering av att det här är någonting som man tycker är viktigt.Och vi har Forskning, m. m. Forskning, m. in. faktisktirtte bara satt dit kravet på en professur, utan vi har också begärt merpengar, 4 milj. kr., för att stödja denna verksamhet på ett bättre sätt. Livsmedelsforsknirtgcrt är viktig. Ert viktig del avjordbrukspolitiken är ju att se till att livsmedlen får ert hög och brakvalitet. Det är då väsentligt att detta sker hela vägen, så att inte en frånbörjan bra kvalitet blir sämre innan den når konsumentcrt.. Här tyckte jag gjorde några piruetter.Först sade hon att man bantade ned på det härområdet, så att det inte var så mycket. När vi nu i det här betänkandet begären ökad satsning på denrta forskning, tycker att vi ställer förstora krav. Vi tyckeratt det här kravet är ganska viktigt, och vi kommer nogatt fortsätta att ställa det. Sedan kommer jag till en mycket väsentlig del i dettabetänkande som rör jordbruket, och det är användningen av de avgifter somflyter in för bekämpnirtgsmedel och hartdelsgödsel. Det blir 112 milj. kr. Dessutom finns 5 milj. kr. kvar , som man inte använde tilletanolframställning. Här föreslår vi ett litet anrtorluuda användningssätt änregeringen. Vi'tycker irtte att man skall ta de här pengarna i storutsträckning till skogsforskning och inte heller till försurningsforskning,eftersom detta är områden som alla skall vara med och ta ansvaret för.Försurningen är ju egentligert ett bekymmer för jordbruket. Det kostarjordbruket pengar, som det kanske t. o. m. borde ha ersättning för, attkompensera med kalkning. Man bör alltså ta till budgetmedel. Utöver vad jag .tidigare sade om att vi vill anslå merpengar till alternativ odling, med mindre gifter i jordbruket, vill vi ocksåanvända 10 milj. kr. för att få fram de nya produkter som kan användas sområvara till irtdustrin. Det räcker alltså inte att bara ta fram råvarorna, utanman måste också se till att de kan artvändas i industrin. Vi måste få framteknik och annat, och till detta vill vi också använda 10 milj. kr. Ytterligare 10 milj. kr. vill vi använda för att få stödoch hjälp till miljöåtgärder i föroreningskänsliga områden. I det sammanhangetkommer också in kravet på bidrag till gödselvårdsanläggningar. I ett sådant härprogram, där man vill minska miljöförstöringert frärt jordbruket, är ju euviktig åtgärd att få till stånd lagringsmöjligheter för gödsel på ett sådantsätt att man kan sprida den , och för att det skall gäsnabbt tror vi att det behövs vissa ekonomiska insatser från samhällets sida.Vi har också begärt att de 5 milj. kr. som inte användes till etanol skallartvändas på det här området. Vi tror nämligen att det är en vettig användrtingav vår jordbruksareal. Vi har också ställt krav på en bättre satsnirtg päbiodlirtg och på vattcrtbruk. Jag vill yrka bifall till de certterreservationersorti firtns i detta betärtkande. Jag skulle vilja avsluta med att läsa uppnågra rader från en inbjudan till en konferens artordrtad av skogs- och jordbruketsforskningsråd och : "Till följd av kraftigt sjunkandevärldsmarknadspriser på jordbrukspror dukter råder en bred rtatiortcllenighet om att främst spannmålsproduktionen måste minskas. Eftersom dennasituation förväntas bestå anses överföring av frånlivsmedelsproduktion till annan markanvänd- Forskning, m. in. Ända upp till 1 miljon hektar kan härvid komma att beröras PrOt. 1986/87:131 . Svenskt jordbruk och därmed stora delar avdet svenska landskapet står således inför mycket genomgripandeförändringar. Denna omställning bör självfallet ej ske slumpmässigt ochoplanerat. som stora landskaps- Och naturvärden hotas kan flera av demarkanvändningsalternativ som är under utveckling ge betydande miljö-ochsamhällsvinster. Detta förutsatt att valet av ny markanvändning ej enbartkommer att styras av kortsiktigt lönsamhetstänkande utan också integreras medandra samhällsmål som att bevara kulturmarker och ett öppet landskap, värna omvår fauna och flora samt att bevara och utveckla regional balans ochsysselsättning. Genom att införa lämpliga alternativ inom våra mest intensivtdrivna jordbruksområden skulle också många nu aktuella miljöproblem kunnaåtgärdas. Det skall påpekas att en utveckling mot extensivareproduktionsformer minskar det förväntade arealöverskottet som ettmiljövänligare jordbruk tillskapas. I flera avseenden kan därför hävdas att vinu står inför något av ett vägval vad avser jordbrukets framtida utformning. Att lägga mark i träda, vilket kommer att ske ochsannolikt ytterligare . är att betrakta som en tillfällig åtgärd. Detär sålunda angeläget att finna vad man skulle kunna kalla densamhällsoplimala alternativa markanvändningen." Detta står alltså och skogs- ochjordbrukets forskningsråd bakom. Jag tycker att det är märkligt att vi intekunnat nå enighet i orti ert sådan ordning. har lagtfram förslag som rinirtiar med detta. 85 (): Miljön är en angelägen fråga ,och det är angeläget att miljöforskningen får sirt rättmätiga del avsatsningarna. För att vi skall kunna komma till rätta med ochmorgortdagens miljöproblem krävs en kraftfull miljöpolitik. Omsorgen om miljönmåste ges en central roll inom den framtida samhällsutvecklingen. Jag ser detsom mycket angeläget att det fortsatta miljövårdsarbetet bedrivs inom ramen förmånga andra aktiviteter och på mycket bred front. Jag menar att det därför ärangeläget med Crt bred forskning även på miljövårdens område. Vi behöverforskningen för att få ökade kunskaper om tillståndet i naturen. Vi behöverökade kunskaper om miljöproblemen för att kunna skapa metoder för att kommatill rätta med problemen. Jag skall kort kommentera några av de reservationer som ärfogade till jordbruksutskottets betänkande som behandlas här. redart berört en del av reservationerna. I reservationerna 9 och 10 behandlas renforskningen.Utskottsmajoriteten har hänvisat till att regeringen har gett skogs- och jordbrukets forskningsråd () i uppdrag att inkomma med ett forskningspro gram. Utskottet påpekar i sin skrivning att regeringen har begärt ett program för renforskningen inom loppet av . Någon snabbare handläggning av frågan tror jag inte kan ske. Jag yrkar med detta avslag på reservationerna 9 och 10. 7 Riksdagensproiokoll 1986/87:131 Forskning, rn. I reservation 11 tar certterrt uppbiodlingens betydelse. Även utskottsmajoritetert har uppfattrtirtgert att biodlingenhar en betydelsefull uppgift i ekosystemet och att dert kan vara av betydelsenär det gäller de regiortalpolitiska insatserna. Det finns en särskildavdelning med mycket gott anseende vid SLU som sysslar med biodling, Merthänsyn till det arbete som pågår och planeras bör det ankomma på SLU att bedömaom ytterligare resurser för biforskningen behövs, Reservatiort 19 gäller vattenbruket. Under senare är haren rad åtgärder vidtagits för att stärka forsknirtgen kring vattcrtbruket,Urtder sommarcrt värttas komma med ett forskningsprogram. Vi får inväntaderas förslag, som sedan i vanlig ordnirtg får beredas av regerirtgert. Meddert motiveringert vill jag yrka avslag på reservation 19. Anslagsfrågorna tas upp i ett antal reservatiorter. GretheLuudblad har fört fram flera argumertt i närliggande frågor, och därför skalljag fatta mig mycket kort. Det hartdlar om olika sätt att prioritera delar avforskningen. Flera av reservationerrta är följdreservationer. Anslagsbeloppen är mycket väl motiverade i proposifionen,och jag vill därför bara framhålla det angelägna i de uppräkningar som görs.Den forskning som bedrivs vid både SLU och är angelägen och mycketvärdefull för det framtida jord- och skogsbruket. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationerna 20-26. Vad gäller reservationerrta 28 och 29 omlaboratorieresurser, vill jag hänvisa till att regerirtgen har för avsikt attkomma med förslag i laboratoriefrågan och om analyskapacitet för kvalificeradeanalyser av miljögifter. Det naturliga är att inväntar regeringertsförslag och därefter behandlar det i vanlig ordrtirtg. Jag yrkar därför avslagpä reservationerna och bifall till utskottets skrivning. I reservation 30 krävs en överföring av medel från miljö-och energidepar-temcrttet till utbildningsdcpartemerttets huvudtitel. Eftersomdet rör sig om miljöforskning, anser jag att pengarna även i fortsättningen bördisponeras av den certtrala miljövårdsmyndigheten, . har sedart mårtga år tillbaka hafthuvudansvaret för den miljörelaterade forsknirtgert, och det finns inteanledning att ändra det förfaringssättet. Däremot kan det. som också verket harframhållit i en rapport, vara så att viss åtgärdsforsknirtg, för att förebyggaoch lösa miljöproblem inom olika samhällssektorer, skall ligga på resp.sektorsorgan. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservation 30. Låt mig sedan,, fru talman, något kommentera LennartBrunanders anförande. Han säger att jordbruksmarken är en resurs som måste tastill vara. Jag kan hålla med om det, men vi bör då också vara rädda om denresursen och på allt sätt se till att den skyddas och bevaras frånförorertingar och inte förstörs. När det gäller utsläppen i finrts detanledning att på olika sätt begränsa skadeverkningarna genom de gifter somkommer från industrin och lakas ut i vattnet. Det är självklart attföroreningar bör undvikas så långt som möjligt. 86LENNART BRUNANDER (c) replik: säger att det finns en avdelningför biodling på larttbruksurtiversitetet och att det irtte behövs mer ärt så.Dertrta avdelrtirtg är väl ansedd, och därmed är allt väl. Det är fullständigt riktigt att avdelnirtgert för biodlingär väl ansedd - den är irtterrtatiortellt sett mycket bra - mcrt dcrt har fåttert något undanskymd plats. Det behövs alltså mer resurser på det området.Detta är viktigt, eftersom bina är mycket viktiga i naturen. De är egentligertförutsättningen för att mycket i flora och fauna skall fungera på ett riktigtsätt. säger också att anslagsbeloppen är välmotiverade och att de därför inte skall ändras. Man kart säga både ja och rtejtill det påståertdet. De flesta beloppcrt är naturligtvis väl motiverade, mende är för små, varför vi i vissa delar har yrkat på en påplussning. De pengar som staten har fått in genom avgifterna påbekämpnirtgsmedel och handelsgödsel har använts på ett icke avsett sätt. Förmycket av dessa pengar har nämligen gått till skogsforskning ochförsurnirtgsforskning. Pengar till försurrtirtgsforskrtirtgert skall mart tafrårt budgetmedel. När det gäller skogsforskrtirtgert är det fel att de småfamiljejordbrukarna skall betala storskogsbrukets forskning. Det är nödvändigtatt firtrta ett sätt att ta in avgifter från de stora skogsägarna. anser att skall fortsättaatt vara huvudman för forsknirtgert och ha ansvaret för alla pengar. Vi i centerpartiethar en annan, uppfattning. Vi anser att vi på detta område liksom på andra-exempelvis skogs- och jordbruksområdena - skall ha ett miljövårdensforsknirtgsråd för att vara säkra på hur pengarna anvärtds. Sedan fårnaturvårdsverket och andra som utför forskningen söka pengar där. tycker att man skall vara rädd omjordbruksmarken. Det tycker jag också. Jag sade i mitt anförartde att detta ärmycket viktigt. Vidare sade att man skall skydda marken motmiljöförstöring och gifter som fal ler ned. Det är egentligen där min kritik ärstarkast. Man går ut ganska hårt mot jordbruket, och det är i och för siginte fel, men mart gör inte någorttirtg åt det stora problemet, nämligen allaförorenirtgar som går ut i luftert via olika skorstenar, i form av bilavgaseroch anrtat och sedart faller rted på marken och förorsakar en del av de problemsom vi vill komma till rätta med.