prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — fjärde kvartalet 1986 regelbundet för statistik över ^tillståndsgivningen. Dessutom förutsätter utskottet att frågor om praxis och liknande kommer att behandlas i pågående utredningar. Regeringensårligen återkommande skrivelse om flyktingpolitiken får också ses som enredovisande dokumentation. ifrågasatte här om praxis hade hårdnat. Eftersom vi har tidsbristvill jag hänvisa till ^interpellationsdebatten , där den fråganklarades upp av ^invandrarministern, ^Franck och ^Lei^ssner. I reservation nr 10kritiseras också förvarsinstitutets tillämpning och hävdas att en ingåendeuppföljning bör ske så snart uppgifter förekommer om att någon som utvisas frånSverige grips eller i övrigt blir illa behandlad i ^/^ ett annat land. Så^sertt som i april-att det ^ärväl sent instämmer jag i-skärpte regeringenbestämmelserna i utlänningsförordningen när det gäller att ta barn i förvar.Barn under 16 är får enligt de nya reglerna aldrig placeras i kriminalvårdsanstalteller i allmänt häkte. Dessutomhar invandrarverket fått i uppdrag att i samarbete med rikspolisstyrelsenundersöka när och på vilka grunder polismyndigheter och invandrarverketbeslutarom förvar i utlänningsärenden . Omdet skulle visa sig behövas en lagändring, har ^invandrarministern för avsiktatt återkomma med en sådan. har att granska om regeringen och enskilda statsrådföljer av stiftade lagar, har inte ärendet i denna del gettutskottets majoritet anledning tillnågot uttalande. Ireservation nr 11 anser vpk att det inte är tillfredsställande att de somansetts som terrorister inte på ett godtagbart sätt fått ta del av motiven förbesluten i terroristärenden. Utskottethar tidigare även granskat terroristbestämmelserna och regeringenshandläggning enligt terroristlagen. Riksdagenbeslutade ^redart 1973 om särskilda regler för förebyggande av våldsbrott med internationell bakgrund, och dessa regler finns numera med i utlänningslagen. har ansett att reglerna behövs, och regeringen följer beslut. Vi skall dock komma ^ihägatt det är vid endast två tillfällen,,1974och 1982, somterroristbestämmelserna legat tillgrund för ^avvisningsbeslut. Utskottethar tidigare uttalat att det är av stor betydelse att sådana härrättssäkerhetsfrågor bevakas kontinuerligt, och utskottet kommer även ifortsättningen att följa frågan i granskningssammanhang. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets skrivning på punkten 13och avslag,på reservationerna 10 och 11, ^Prot, 1986/87:127 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 69 INGELAMÅRTENSSON (fp): ^Wivi-Anne ^Cederqvist redogjorde för den statistik som förs överasylärenden och flyktingärenden, men det är ju inte den som harbegärt. begärde var en mera noggrann dokumentation ochredovisning av hur praxis fungerar. Även har tillstått att maninte har uppfyllt detta kvar. Därför finns det all anledning att rikta kritikmot ministern på den punkten. När jagtog upp praxisfrågan var inte min avsikt att få en debatt om huruvida praxishar hårdnat eller ej. I debatten fick vi ett exempel, när GeorgAndersson talade om att praxis inte har hårdnat, som hart sade attdet är svårt att göra ert praxissamling och dokumentera därför attförhållandena förändras. Hur kan man veta att praxis inte har hårdnat, när maninte kan dokumentera den därför att det är så svårt? Jag skullevilja ställa frågan till både ^Wivi-Anne ^Cederqvist och ^Fleetwood:Är det inte allvarligt att så många barn tas i förvar? Vore det inte ocksårimligt att regeringen hade följt beslut här och redovisat hur manhar tillämpat reglerna för ^förvarstagande? 70 ALEXANDER^CHRISOPOULOS (vpk): ^Wivi-Anne ^Cederqvist säger att invandrarverket för en statistiköver ^tillståndsgivriingen. Men det är ju inget svar! Riksdagenhar fattat ett beslut - 1983/84, i samband med riktlinjer för flyktingpolitiken- som starkt understryker vikten av att agerandet enligt regler, riktlinjer,motivuttalanden och praxis blir föremål för en systematisk dokumentation ochspridning. Varför är detta nödvändigt? Jo, därför att vi har en praktisktillämpning av utlänningslagen, som varierar och anpassas till konjunkturernaoch som inte står i överensstämmelse med lagens anda av humanism ochgenerositet eller med lagens bokstav. Därför är det nödvändigt för osspolitiker att kunna granska utlänningslagens praktiska tillämpning, och detblir möjligt för oss att göra det bara om det ^flnns en beslutsmotivering fråninvandrarverket i första hand, men också en redovisning av den praxis somregeringen tillämpar för tillfället. Detta har fattat beslut om, mendet har alltså inte förverkligats. Den andrafrågan, ^Wivi-Anne ^Cederqvist, gällde terroristlagen. Det finns iSverige ett visst antal personer som är utsatta för ett begränsat^frihetsberövande - och de vet inte varför. Det finns alltså inga formellaanklagelser mot någon av de personerna, att de har begått någon brottslighandling. De vetinte hur länge detta skall gälla. I lagstiftning finns det en högstagräns för de straff man kan döma brottslingar till; . Men vad gäller depersoner som sitter i ^kommunarrest finns generellt ingen tidsbegränsning fördet begränsade ^frihetsberövandet. De frågar sig vad det är som krävs av demför att de skall slippa detta begränsade ^frihetsberövande. De har varitutsatta för trakasserier, förföljelse och andra rättsövergrepp från polisenssida i samband med att de uppfattades som huvudspåret. Omterroristlagstiftningen, som tillämpades i detta sammanhang, ger upphov tillrättsövergrepp av det här slaget, så måste vi snabbt ändra den. Men ansvaretför att sådant här sker i ligger hos regeringen, och det berördastatsrådet kan inte komma ifrån detta ansvar. 71 ^WIVI-ANNE^CEDERQVIST ^(s); Låt mig börja med att svara ^Chrisopoulos. Vi var ju redan1973 tvungna att stifta ert lag för att undvika att internationella terroristerkommer till vårt land. Lagen har ändrats vid ett flertal tillfällen, och^regerirtg och polismyndigheter skall följa denna lag. Detsägs i reservationen att den person det gäller skall få en förklaring tillvarför han anses vara terrorist. Jag är medveten om att det härvidlag blir enmycket svår balansgång. Dels är skälen ^sekretessbelagda när det gäller enpresumtiv terrorist, dels behöver den enskilde få veta vilka skälen är. Men dethär innebär i så fall att man skall ändra lagen. Utskottsmajoriteten har vidsin granskning inte funnit tillräckliga motiv för att framföra kritik, utansåvitt vi kunnat se har lagen följts. TillIngela vill jag säga några ord när det gäller praxissamlingen.Under ^interpellafionsdebatten avhandlades denna fråga utförligt, och^invandrarministern förnekade att det skulle ha blivit en hårdare praxis. Alla ^artslöt sig till ^dertna mening,och man förstod detta. Man är naturligtvis rädd att praxis skall förändras. Menvad är praxis? Ja, härvidlag är förhållandet detsamma som när det gällersociallagen, omhändertagande av barn o. ^d. Vad är praxis? Kan man ha enperfekt praxis? Det får inte vara så att praxis blir hårdare därför attärendena ökar i antal, utan man skall ha en fast praxis. Men det kan varanyansskillnader. I ^interpellationsdebatten framkom att man har enpraxis som följs, och detta har sagts även i tidningsuttalanden. Detär ju tidsbrist här i kammaren, men jag vill sist påminna om att årets ^s. k.vänskapsvecka har inletts. Det var regeringen som tog initiativ vänskapsvecka. går vänskapsveckan i invandrarnas tecken, och det är ettbra tillfälle att visa omvärlden att solidaritet med och förståelse förinvandrare och flyktingar är något som vi i tror på och ävenpraktiserar. 72 ALEXANDER^CHRISOPOULOS (vpk): Som tur är har man inte mänga tillfällen att tillämpa den terroristlagsom finns här i . Men kan vi, med facit i hand, konstatera hurdenna lag har tillämpats på de kurder som jag talade om. ^Wivi-Anne^Cederqvist säger att var tvungen att utforma enlagstiftning för att bekämpa terrorism. Det är klart att en sådan lagstiftningkan behövas. Men har vi all anledning i världen att granska hur den^lagstiftningert ser ut och vilka effekterna blir när den ^prakfiseras iverkligheten. ^Tillämpnirtgertav terroristlagen får till^konsekverts att ett antal personer i samhället är fullständigt rättslösagentemot statsmakterna. Dem kan man trakassera och förfölja, dem kan man ^ådöma^kommunarrest och olika former av begränsat ^frihetsberövande utan attstatsmakterna är skyldiga att redovisa några skäl, utan att tala om på vilkapunkter dessa personer anklagas, vilka handlingar de har utfört som berättigarstatsmakterna att vidta dessa åtgärder. Hurlänge skall den här samhälleliga av lagstiftningen oförhindradev^åldsutövningen gentemot dem få fortsätta? Vad finns det för ^tidsbegräns- Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. ^Prot,1986/87:127 Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. Utnämningar av verkschefer^m. ning för det^frihetsberövande som de utsätts för? Vad skall de göra för att få slippa det? Vad finnsdet dä för lösningar? Om den lagstiftning som vi har beslutat här i kammarenför att bekämpa terrorismen kan leda till så kraftiga rättsövergrepp, kan ledatill våldsutövning från statsmakterna gentemot enskilda individer som tror sigrättslösa, så måste man se till att lagen omprövas och det illa kvickt, för dåhör den inte hemma i ett öppet och demokratiskt samhälle som , ^.^\nf. 73 INGELAMÅRTENSSON (fp); Fru talman! Av- det referat som ^Wivi-Anne ^Cederqvisthänvisar ^fill framgick det tydligt att ^invandrarministern var klar över vadpraxis innebär, eftersom han kan dra slutsatsen att den inte har hårdnat. Menvarför skall det då vara så svårt att dokumentera denna praxis? Det förstår jaginte, 74 FÖRSTE VICETALMANNEN: Sedan deunder avsnittet ^Utlänningsärertden anmälda talarna nu haft ordet övergårkammaren till att debattera Utnämningar av verkschefer ^m, ^m, 75 (): Regeringsformens 11 kap, 9 § stadgar bl, a,: "Vid tillsättning avstatlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet," Detär ett klart ställningstagande. Frågan är hur det har tillämpats i praktiken. Undersenare år har ett stort antal verkschefsposter besatts av socialdemokrater.Det gäller framför allt personer som varit socialdemokratiska riksdagsmän ellertjänstgjort som statssekreterare under den socialdemokratiska regeringen. Dethandlar om en massiv ^favorisering av partivänner. Låt oss ta några exempel påutnämningspolitiken sedan socialdemokraterna återkom till regeringsmakten : ^Tham, statens energiverk ^Beri ^Erkström, ^SMHI Hans ^Löwbeer,bankinspektionen Dettaär bara ett axplock. Jag har här inte tagit med ^landshövdirtgeposter. Därfinns en speciell tradition när det gäller partipolitisk fördelning. Jag harinte heller nämnt hel- eller-halvstatliga aktiebolag, där det finns en deluppmärksammade fall av socialdemokratisk ^favorisering . Jag har inteberört utrikesförvaltningen, där allt ifrån ^f. socialdemokratiska statsrådtill Palmes pojkar och en socialdemokratisk partikassör finns med. Inte hellerhar jag nämnt ett antal personer som utan tvivel kan betraktas somsocialdemokrater men som inte .varit riksdagsmän eller statssekreterare. I själva verket är alltså den socialdemokratiska utnämningspolitikenännu allvarligare än vad de här angivna exemplen ger vid handen. Detrör sig om ett systematiskt missbruk av utnämningsmakten. Partiintressen gårföre statsnyttan. Rörelsen tar hand öm de sina. Kompetensen bland borgerligapolitiker och näringslivet bryr man sig inte om att utnyttja. Skickligaämbetsmän får finna sig i att bli förbigångna när socialdemokratiska^politruker behöver ett jobb. Manfrågar sig; År detta möjligt i en demokrati? Hur kan sådant få fortsätta? Närsocialdemokraterna återkom tillmakten hade de fått en viss ödmjukhet under de sex oppositionsåren. Detvar något mjukare tongångar i början. Det är nyttigt att tillbringa iopposition. Men ödmjukheten gick snabbt över. Maktfullkomligheten kom snabbtigen. Makten var nu partiets, det gällde att se om sitt hus. JournalistenAnders med ett förflutet i bl. a. statsrådsberedningen har i enartikel i om den nya politiska klassenmed rubriken påvisatatt dagens socialdemokrati blivit en koncern, ett imperium som försörjer enegen, växande elit. I detta syfte anses det självklart att partiet skallförfoga också över statliga och kommunala poster och uppdrag. Dettaär en skrämmande utveckling i ett samhälle som talar om demokratiskaspelregler och rättvisa. Jag vet,fru talman, att repliken ligger i luften: Gjorde inte de borgerliga samma saknär de satt vid makten? Svaret är definitivt nej. Statsminister vid utfrågningen i inte ge någonmotsvarande lista på borgerliga personer som han utnämnt. Vad som skedde i formav politiska utnämningar under de borgerliga åren visar att socialdemokraternafick många poster, att man var för snäll, vill jag gärna säga med facit i handsom det heter, mot de nyblivna socialdemokratiska oppositionspolitikerna. Utnämningar av verkschefer^m. 1986/87:127 20maj 1987 Utnämningar av verkschefer^m. Vadinnebär nu konstitutionellt den socialdemokratiska politiken påutnämningsområdet? Ja, uppenbarligen att man anser att regeringsformens 11 kap.9 § skall tolkas så att det är fritt fram för att utnämna partivänner. Men då,fru talman, måste detta också gälla för andra regeringar. En borgerlig regeringmåste då ha rätt att utnämna ett tjugotal borgerliga politiker för att statueraett exempel, för att markera att rättvisa måste skapas. Det ärnaturligtvis ingen lycklig utveckling att förvaltningen politiseras på det härsättet. Men vare sig vi vill det eller inte har socialdemokraterna på några årstid lagt grunden till ett amerikanskt ^"spoil system", som innebäratt en stor del av förvaltningens ledning helt enkelt måste bytas ut vid ettregimskifte. Detta är inte något eftersträvansvärt. Men det kommer att bli enrealitet. Skulden för detta, fru talman, är uteslutande socialdemokratins.Socialdemokraterna kommer naturligtvis att skrika i högan sky om och när dettasker. Men som man bäddar får man ligga. Jag ber ätt få yrka bifall till reservation 12, som är fogad tillutskottets betänkande. 76 (): I ärendet Utnämningar av verkschefer ^m.m. har vi som underlag haft ensammanställning från statsrådsberedningen över utnämningar avgeneraldirektörer och en förteckning över en del andratillsättningar, t. ex. av chefer för fondstyrelser och andra centrala organ. Vihar också, som redan sagts, haft statsminister hos oss för enutfrågning. Grundenför utnämning av verkschefer finns i regeringsformens 11 kap. 9 ^§, där detframgår att tjänst i förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen tillsättsantingen av regeringen eller av myndighet som regeringen bestämmer. Regeringentillsätter då verkschefer enligt de instruktioner som gäller för verken. Vid tillsättningav statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder somförtjänst och skicklighet. Kravet påsvenskt medborgarskap ställs i regeringsformen, och närmare föreskrifter ^orntjänstetillsättning ges i den av regeringen utfärdade anställningsförordningen.Den förordningen ändrades då en ny 7 a § infördes med innebörd atttjänstetillsättning skall ske på grundval främst av skicklighet förarbetsuppgifterna i tjänsten om det inte finns särskilda skäl för något annat.Den ändringen hade som grund proposition 1984/85:219 om den statliga^personalpolitikert. Frågor omtillsättning av verkschefer har också behandlats i proposition 1986/87:89 omledning av den statliga förvaltningen, som vi alldeles har behandlathär i . Ettresultat av den sistnämnda propositionen år att verkschefer bör sökas inom enbredare rekryteringsbas än tidigare, och det anförs också att ^regeringert börutnyttja statsförvaltningens hela chefspotential som underlag, men dessutomockså sträva efter att se verksamheten utanför statsförvaltningen som ettmöjligt rekryteringsområde. Kompetenskriterier fästs det särskild vikt vid. Enviktig förutsättning för regeringens utnämningsmakt är att regeringen ifortsättningen kan koncentrera sina ansträngningar i tillsättningsfrågor tillmyndigheternas högsta ledning. Verkschefer föreslås också kunna omflyttas tillannan tjänst under ^förordnandetidert. ^Dert^förteckrting som vi har haft att tillgå över antalet verkschefer somtillsattes omfattade 95 personer. Statsministernframhöll vid ^utfrågnirtgen inför utskottet att de utnämningar som desocialdemokratiska regeringarna har gjort uteslutande grundarsig på regeringsformens krav på sakliga grunder, med betoning av kravet påskicklighet. Konstitutionsutskottethar i sitt betänkande liksom i förra årets understrukit vikten avregeringsformens krav på att det vid tjänstetillsättningar endast fästsavseende vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. moderata reservationen till årets betänkande har för sin delkonstaterat att de anser att utnämningsmakten har utnyttjats på ett ^felakfigtsätt. Vihar inte på något sätt kunnat finna grund för detta vid vår genomgång avärendet. Vi har konstaterat att de grunder som finns, dvs. förtjänst ochskicklighet, är det man vid utnämningarna fäster avseende vid. Vidden granskningen har vi ^funrtit att det ^irtte ^firtns anledning till någotsärskilt uttalande från utskottets sida. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 77 ^(m): konstaterar att det inte finns någon grund för kritik motregeringens utnämningspolitik. Hon säger att när man har gått igenom deutnämningar som har skett har man inte kunnat finna annat än attregeringen har gått efter objektiva kriterier. Vi har då kunnat konstatera attstatsministern vid sitt besök i inte kunde gendriva än ett tjugotal klart definierade socialdemokrater har utnämnts. Han kundepeka på en enda borgerlig utnämning, eller rättare sagt, han hade tillfrågat enborgerlig person. Proportionerna skulle sålunda vara 20 till 1^.^ Detta är ickerimligt, fru talman! Det utmanar alla matematiska sannolikhetskalkyler. Dentypen av utnämningspolitik är, förutom att den står i strid med grundlagen,naturligtvis en direkt oförskämdhet mot den dryga halva av svenska folket sominte är socialdemokratisk. Att påstå att kompetensen i landet när det gällerverkschefskapacitet förhåller sig som 20 till 1 i socialdemokratisk favör är -jag upprepar det - en direkt oförskämdhet mot de människor som inte ärsocialdemokrater. Vad gjordede borgerliga då? Jag vill bara ge några exempel på generaldirektörer som harde borgerliga att tacka för sina poster. blev chef förbyggnadsstyrelsen. ^Hagström blev chef för . blev chef för statens trafiksäkerhetsverk.Lars ^Ag blev chef för ^SMHI. Hans ^Löwbeer blev chef för byggnadsstyrelsen.Detta är bara några exempel på den enligt min mening alltför generösainställning som de borgerliga hade till att utnämna socialdemokrater. Socialdemokraterna haremellertid en bestämd uppfattning här, och 6 protokoll 1986/87:127 Utnämningar av verkschefer^m. ^mertar att allt ärgott väl. Jag vill då ställa ert fråga som jag vill ha ett klart besked på -inte ett besked som man sedan springer ifrån, som gjorde med HansGustafssons besked som gällde hur kritik mot statsråd skulletolkas. Den fråga som jag vill ställa direkt till som representantför socialdemokraterna är: Anser att det är korrekt och utanproblem och att det inte kommer att föranleda någon socialdemokratisk kritikatt vid ett regimskifte, t. ex. , utnämna ett tjugotal borgerligapersoner till verkschefer så snabbt som det över huvud taget är möjligt och atterbjuda endast en socialdemokrat en motsvarande post? Den frågan måste AnitaModin kunna besvara med ett bestämt ja eller nej. 78 (): fick mycket tydliga och utförliga svar av statsministernvid utfrågningen i utskottet. Den som läser vårt betänkande där utfrågningenfinns med som en bilaga kan själv se att påståenden här inte ärriktiga. Vihar fått en lista där 95 personer finns med. Av dessa tar fram 20personer som exempel och säger att detta är fel och att förhållandet är 20 till1^.^ Men om av 95 personer på en lista nämner 20, är detta då enfelaktig bedömning eller en rättvis bedömning? Omdet skulle bli en borgerlig regering efter nästa val^,^ utgår jag från att dennya regeringen liksom den nuvarande rättar sig efter de bestämmelser som finns. 79 (): Jag vill ställa en fråga tillAnita , eftersom hon inte tycker att jag ger korrekta uppgifter. Vilkaandra borgerliga utnämningar kunde statsministern peka på i utskottet, förutomden enda han nämnde? Får jag i så fall reda på vilka av dessa 95 personer,utöver det namn som nämndes, som kan betecknas som borgerliga politiker påsamma sätt som de 20 som jag har redogjort för kan betecknas somsocialdemokratiska politiker? Eftersom att mina uppgifter inte är korrekta vill jag faktiskt få besked om etttjugotal borgerliga namn. Det var det ena. Det andra är ett konstaterande.Anita ^Modins svar, att den socialdemokratiska utnämningspolitiken är korrektoch i överensstämmelse med grundlagen, måste då självfallet tolkas på ettsådant sätt att borgerliga regeringar kan förfara på precis samma sätt som socialdemokraternahar gjort . Och det är faktiskt min förhoppning, fru ^talmaii, att de gör detför att statuera exempel, så att detta maktmissbruk får ett slut så fort sommöjligt. 80 (): Såvitt jag förstår anser att det är ett tjugotal personersom är socialdemokrater. Då måste ju resten av dem antingen vara borgerligapolitiker eller ^vpk-are. Den slutsatsen kan man ju dra av dessa resonemang.Men sådana resonemang borde vi inte föra. Var medveten om att det endast är som har dennauppfattning! I övrigt är utskottet enigt. 81 (); Jag tycker att för ett ytterst märkligt resonemang. Vadjag har talat om är personer med en klart definierad partipolitisk anknytning.De är alltså medlemmar i ett parti - t. ex. riksdagsmän, eller personer som hartjänstgjort som statssekreterare. Det är dessa kriterier som jag har följt. Närdet gäller ^s. k. opolitiska personer - personer som i hemlighet röster på vpk,, socialdemokraterna, eller - har jag inte bryttmig om att försöka ta reda på vad de innerst inne tycker. AnitaModin kan emellertid inte räkna upp ett tjugotal personer som antingen harvarit borgerliga statssekreterare eller borgerliga riksdagsmän och peka på attde har fått några jobb . Hon och statsministern har k^unnat peka påett namn. Dåvill jag säga följande: O.K., låt oss ha denna typ av ^utnämningspplitik. Denär inte bra, men vi får acceptera den. Men då vill vi inte höra, fru talman,ett pip från socialdemokraterna när det blir ett regimskifte om att det harförekommit något missbruk av utnämningsmakt när det, som jag hoppas, blir enmassiv borgerlig utnämningsinsats på ^s. k. opolitiska poster, som tillsätts med borgerliga riksdagsmän ochstatssekreterare. Kom då inte och gnäll! ^Prot.1986/87:127 ^. Granskning av statsrådenstjänsteutövning ^m. 82 (): Frutalman^!^ Vi hade denna diskussion också , och hävdadeäven då att vi skulle ha ett amerikanskt system i . Det är inte meningen^atf det skall bli en förändring-i de rutiner vi tillämpar i . De skallvara som de har varit förut. Vi har våra lagar och riksdagsordningen att rättaoss efter. Om vi sedan diskuterar olika namn hänvisar jag till utfrågningen avstatsministern. Där fick både förklaringar och svar på sinafrågor. 83 FÖRSTE VICETALMANNEN: Sedan de under avsnittetUtnämningar av verkschefer ^m.m. anmälda talarna nu haft ordet, övergår^kammare^u^ till att debattera avsnittet Vissa tillsättningsärenden. 84 Tredje vicetalman (): I reservation 13 behandlas ett utnämningsärende. Dess värre finnsenbart representanter med pä den reservationen, vilket jag verkligenbeklagar. Det kanske beror på den press som vi hade under ett senare skede avgranskningen. Det är nämligen inte vilket utnämningsärende som helst. I detfinns invävd en principfråga, som är av stor vikt. Det gäller meritvärderingenav forskningsinformation. Vadsom förevarit i själva utnämningsärendet redovisas kortfattat i reservationen.Bland ett betydande antal sökande till ett ordinarie universitetslektoratsattes en av dessa främst av en sakkunnig i ^tjänsteförslagsnämn-^den. Hanutnämndes också till tjänsten av universitets- ochhögskoleämbetet.