prot · GA0918 · 1986-12-31 00:00:00 — Att det inte blirdubbelspår är i sig en skandal med tanke pä framtiden, men kan det tänkas bliöronmärkta pengar fill upprustning? Jag förstår både av citatenfrån och av kommunikationsministerns svar aft alla inser attpengarna infe räcker för SJ att hålla uppe en godtagbar standard på ,eftersorn de stora tåglinjerna kräver så mycket. , den sista länken påvästkustbanan, kän bli en rikssträckning från till - om bara vårregering vill. se framtiden i ögonen . Vi behöver alla , väl upprustad till en godstandard med två spår, moderna vagnar och med en sträckning fram till . Ge def kollektiva åkandet en chans på ett miljövänligtsätt och inte med ytterligare belastning på ett dåligt vägnät! inlägg kan ge intrycket attdet inte sker någonfing när det gäller underhåll och upprustning på Bohusbanan.Utan att gå in på detaljer vill jag säga att om någon skulle ha fått detintrycket så är det fel. Det sker nämligen investeringar även på ,och man gör olika insatser där. a. pågår nu rälsbyte på vissa delar avsträckan. SJ har i sin långtidsplan tagit upp planer för en makadamisering avsträckan . Man håller på och byter ut signalsystem, ochman kommer också att successivt byta ut en del av de vagnar och den tågmaterielsom används. Mycket av detta arbete sker i samråd med länstrafikbolaget, somhar aft svara för den lokala trafiken. Från SJ:s sida försöker man atf bedrivaett samarbete med dem som är ansvariga för den lokala trafiken och att efterhand göra insatser. Vissa resultat har redan uppnåtts. Jag tycker att det viktigt att säga detta, eftersom man -med tanke på alla de tidningsreferat som hänvisade till - lättkan få ett intryck av atf det över huvud taget inte sker någonfing när detgäller . när ensådan debatt uppstår kan jag förstå att det finns en oro och en undran bådebland kommunalpolitiker och bland andra människor om vart det egentligen skallbära hän vad gäller de olika bandelarna. Det gäller inte bara utandef kan också gälla många andra bandelar inom SJ:s nät. I det sammanhangetuppstår ju av och till den här typen av debatter. Därför tycker jag att det är angeläget att här erinra omatt ganska - - beslutade om en annanarbetsfördelning mellan å ena sidan regeringen och och å andra sidanstatens järnvägar när det gäller planeringen av SJ:s verksamhet och när detgäller hur mycket regeringen och skall gå in på olika detaljer ochstyra var SJ skall göra sina investeringar, hur man skall göra dem och när manskall göra dem. Den här arbetsfördelningen innebar bl. a. att det är SJ;s sakatt ta fram ett underlag och att i första hand göra sina egna bedömningar ochprioriteringar när det gäller investeringar på olika bandelar ute i landet. Den oro som man känner kan i första hand dämpas genomkonstaterandet att har beslutat att denna bana tillhör riksnätet. Detbeslutet kan inte ändras från SJ;s sida. Detta bör alltså dämpa den orosom.finns. Sedan tror jag att det är riktigt atf det är SJ som i första handhar ansvaret för de avvägningar som behövs - var man skall göra investeringaroch var man måste avstå från dem. Sådant skall inte i alltför hög grad centraliserastill beslut i , ja, inte ens till beslut i regeringen. Vi måste göra de grova avvägningarna. Vi måste fastställaanslagsramarna och därmed ange inriktningen beträffande trafikpolitiken. Men vikan inte hålla på och behandla varje enskild investering på varje del avbannäfet. vill jag upprepa vad jag tror att jag sade närvi senast debatterade deri här frågan. sade redan.då atf han ochövriga bohuslänska riksdagsmän minsann kommer att bevaka frågan om Bohusbananoch dess framtid, och det tvivlar jag inte alls på. Jag tror att jag redan dåsade att de uppvaktningar från bohuslänska kommuner som jag har haft -i den mån de nu är representativa för opinionen - visserligen också har kunnatgälla synpunkter på . Men när det varit fråga om pengarna har detframför allt gällt bevakningen av anslagen till vägarna. I det sammanhangetpågår nu fördiskussioner om en väginvestering som väl är den största som överhuvud taget har skett i modern tid i den här delen av landet, nämligenmotorvägen mellan och . Det man från kommunernas sida harsagt är aft man slår vakt öm löftet aft den här motorvägen skall byggas. Ifråga om den prioriteringen har i varje fall några av kommunerna väldigttydligt sagt atf det är vägar och vägförbättringar som man för närvarandeprioriterar. Def behöver ju infe innebära att kommunerna inte anser aft ocksåBohusbanan skall upprätthållas. Men det är infe det som man har framhävt närman har träffat mig. 27KENTH SKÅRVIK (fp): Det allra sista som kommunikafionsministernsade tackar vi allra mjukast för. Vi ser fram emot att få köra på en ordentligväg uppför bohuslänska kusten. Jag är också tacksam över det somkommunikationsministern sade här beträffande järnvägen, nämligen atf det pågåren upprustning. Utan tvivel är det så, aft man har fått uppfattningen attingenting görs när detgäller den bohuslänska järnvägen och att ingen upprustning över huvud tagetpågår. Det allra sista som kommunikationsministern sade tolkarjag så att inte hotas av någon nedläggning framgent utan atfBohuslän kommer att få behålla sin järnväg. Standarden kommer förhoppningsvisatt höjas, som sades här. Jag vill fråga: Finns def över huvud taget möjlighet att,som det har ställts krav på, avsätta öronmärkta pengar för att göra ytterligarerenoveringar på denna bana? Tyvärr måste jag konstatera att det infe kommer aft blinågot dubbelspår på , som jag tycker vore nödvändigt. Detskulle också ha varit mycket positivt om länken upp mot från denna järnväghade förverkligats, men det är alltså inte aktuellt . Jag hoppas aft få kommafillbaka till denna fråga i andra sammanhang. De öronmärkta pengarna som" KenthSkårvik syftar på avsätts vid de tillfällen då speciella anslag riktas tillolika delar av landet av arbetsmarknadsskäl. Det går inte att säga någotgenerellt om dessa pengar, utan det bedöms från tid fill annan var den typen avinsatser behövs. Jag tror infe aft några sådana är aktuella just nu i ,med hänsyn till läget på byggarbetsmarknaden och arbetsmarknaden i övrigt där.Det har visat sig att när projekt har förelegat har de i vissa fall kunnatgenomföras litet snabbare än vad som avsågs i de ordinarie planerna. När det slufiigen gäller avvägningen mellan hur mycketpengar som skall satsas pä vägar resp. järnvägar och över huvud taget inom deolika trafiksektorerna, skall det nu göras en samordnadinvesteringsplanering, som förhoppningsvis ger underlag för en diskussion omvar det är riktigt att göra insatserna för att åstadkomma bästa möjligahelhetslösning i trafiken. 29 (); För att gå tillbaka fillkommunikationsministerns tidigare anförande, vill jag säga att def är riktigtatt SJ skall få bestämma och prioritera inom sitt järnvägsnät. Jag hoppas baraatt SJ nu förstår hur viktigt det nu är att se till att får sin delav de pengar som är anslagna. Jag kan hålla med om att det urarbefsmarknadssynpunkt kanske inte behövs pengar i just , menBohusbanan behöver en ordentlig upprustning. Jag nöjer mig med detta just nu och hoppas attkommunikationsministern bevakar och att den får skäligapengar för de upprustningar som behövs. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1986/87:22 om järnvägslinjenMalmö-Ystad har frågat mig om jag avservidta åtgärder för att åstadkomma en elektrifiering och upprustning avjärnvägslinjen . Som bakgrund fill interpellationen hänvisas bl. a.fill atf centralt styrda beslut återigen i Malmö-Ystad-fallet visar sinunderlägsenhet gentemot en decentraliserad beslutsprocess som tar hänsyn tillde fakfiska förhållanden som råder på den plats som berörs av besluten. Jag håller gärna med om vikten av att vihar en väl utbyggd infrastruktur som främjar kollektivtrafikens fortsattautveckling. Jag är därför facksam för tillfället atf här i kammaren reda ut endel av de missförstånd som uppenbarligen tycks råda om hur beslut om investeringari kollektivtrafiken går till. Ansvariga för den lokala och regionala kollektivtrafikenär trafikhuvudmännen, som bestämmer hur trafiken skall ordnas med buss ochtåg. Vill huvudmannen använda sig av tåg kan en överenskommelse träffas med SJom köp av tågtrafik. För aft underlätta sådana överenskommelser finns enligtriksdagsbeslut riktlinjer för hur ersättningen fill SJ skall beräknas. ex. i ett län ha extra tågtrafik som kräver särskilda järnvägsinvesteringar,skall enligt dessa riktlinjer trafikhuvudmännen svara för merkostnaden. Detanses alltså vara fel att landefs skattebetalare eller aft SJ:s långvägaresenärer skall betala investeringar som behövs enbart för en viss regionspendeltågstrafik. Vi har därför, som efterlyser, redan nu enlångtgående decentraliserad beslutsprocess. Om att denna beslutsprocess ocksåleder till långsiktiga samhällsekonomiskt motiverade beslut vittnar de mångaavtal om utökad tågtrafik för lokala och regionala resor som träffats runt om ilandet. Jag vill vidare nämna atf vi har en väl decentraliseradbeslutsprocess också när det gäller trafikhuvudmännens möjligheter att fåinvesteringsbidrag. De tidigare möjligheterna att få statsbidrag tillinvesteringar i tunnelbanor och spårvagnsfrafik har numera utvidgats till attäven gälla spårinvesteringar på SJ:s bannät. För aft bidrag skall kunna lämnastill en sådan spårinvestering krävs dock aft SJ och trafikhuvudmannen harträffat en långsiktig trafiköverenskommelse. Vidare krävs atf den aktuellaspårinvesferingen samhällsekonomiskt konkurrerar med övriga väg- ochkollektivtrafikinvesteringar som är aktuella för bidrag i den s. k.fördelningsplanen. vad gäller Malmö-Ystad-banan vill jag erinra omatt banan tillhör det s. k. riksnätet. Regeringen har enligt derikfiinjer som gäller för järnvägstrafiken lagt fast hur många tågförbindelserdet skall finnas för att fillgodose det mer långväga resbehovet. Frågan omytterligare tågtrafik är föremål för förhandlingar mellan SJ ochtrafikhuvudmannen. Jag kan också nämna att i läntillsammans med berörda intressenter vänt sig fill regeringen ochbegärt ekonomisk medverkan för att rusta upp och elektrifiera banan. Jag harmot denna bakgrund och med hänsyn till pågående beredningsarbete ingenmöjlighet att ytterligare kommentera frågan. Om järn vägs linjen Om järn vägslinjen MalmöYstad 31ULLA TILLÄNDER (c); Jag vill först tacka kommunikationsministernför svaret på min interpellation. Jag befraktar inte svaret som negativt, utanhoppas att statsrådet vid behandlingen av den skrivelse som iMalmöhus län och berörda kommuner har överlämnat fill regeringen, och som dethänvisas till i svaret, ställer sig positiv till det som begärs, nämligenekonomisk medverkan för att upprusta och elektrifiera Malmö-Ystadbanan. Jag är väl medveten om att länshuvudmännen, enligt 1983års riksdagsbeslut, har ansvaret för järnvägstrafik av lokal och regionalkaraktär. Såväl länstrafikbolaget i vårt län som de berörda planeringsorganenär intresserade av att utöka den lokala tågtrafiken och få en bättre anpassningav tidtabellen till arbets- och skolpendling. En utredning som har gjorts visaratf resandefrekvensen i det närmaste kan tredubblas . Man kankanske också påräkna en viss förståelse från en kommunikationsminister somkommer från en annan del av landet äri huvudstaden, där det under årens lopphar satsats stora belopp på liknande projekt, men av helt andra dimensioner. Debelopp som vi skulle behöva för järnvägen är vid en sådanjämförelse småsmulor. Samma tendens som finns i och omnejd,att man vill satsa på spårbunden trafik, finns också i . Pågatågenhar blivit en succé, trots stor tveksamhet innan de kom i gång. Jag ärövertygad om atf detsamma gäller Malmö-Ystad-banan. Här finns också ett stortresandeunderlag. Till detta kommer de regionalpolitiska aspekterna, somväger tungt i sammanhanget. Öst och väst i knyts samman. Tåg är miljövänliga. Det är sällan miljövården är mermotiverad eller lättare att motivera än när det gäller denna järnväg. Godstrafiken över till och tvärtom ökar ochmotiverar i sig en satsning på banan . Det är nödvändigt att staten står för kostnaderna för enelektrifiering- som beräknas uppgå till 40 milj. kr. - för det har infe kommunernalängs banan Malmö-Svedala-Skurup-Ystad råd med. Den här frågan har diskuterats . Olikaresandealternativ har varit aktuella, nämligen resa med landsvägsbuss, meddieselfåg och med eltåg. När man har beräknat kostnaderna för de tre alternativenhar det blivit underskott i samtliga fall. 4 milj. kr. för buss, 6 milj. kr.för dieselfåg och 14,5 miljoner för eltåg; alltså ett betydligt högreunderskott för elfågsalternativet. Det beror på de 40 miljonerna förelektrifieringen. Man kan således inte låta underskottet belasta kpmmunerna.Efterspm tåg - särskilt eltåg - har inånga fördelar är det angeläget att pengarnu ställs till förfogande för en elektrifiering. Man kan i detta sammanhang medfördel befrakta eri sådan satsning som en regional grundinvestering. Om infeannat bör denna för vår region betydelsefulla investering kunna finansieras medberedskapsmedel. Def finns en stark och utbredd strävan att bevarapersontrafiken på järnvägen . I de berörda kommunerna, liksom pålänsstyrelsen, är man djupt engagerad och har med oro sett hurförutsättningarna för persontrafiken försämras. Man tycker sig känna igen detmönster som alltför mängagånger lett fill att järnvägslinjer som borde kunnat bibehållas fill slut harlagts ned. Om liknande statsbidrag som tidigare utgått för uppbyggnad av denspårbundna trafiken i också hade utgått till hade enupprustning av persontrafiken varit självklar. pågår en försöksverksamhet med fiodubbelturer per dag i stället för fyra, och det har medfört en ökning avantalet resande. Försöksverksamheten upphör tyvärr . Om man skulle fä klartecken från kommunikationsministernom de 40.. miljonerna kunde man satsa på eltåg, vilket skulle innebära aftMalmö-Ystad-banan kunde trafikeras med s. k. pågatåg framöver. Men det ärbråttom med besked. De X 10-tåg som skall användas måste beställashos ASEA innan tidsfristen går ut. Jag ställer min förhoppning till en posifiv behandling idet beredningsarbete som statsrådet hänvisar till och vill bara fråga omkommunikationsministern är beredd atf ta de regionalpolifiska hänsyn som jaghar hänvisat fill och som också regeringen måste ha möjlighet att göra. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Som jag sade i mitt svar pågår det nuförhandlingar mellan SJ och de ansvariga för kollektivtrafiken i de berördakommunerna i . Det skulle strida mot de regler som fastställt omUlla Tilländer och jag flyttade den förhandlingen till talarstol ochdiskuterade enskilda kostnadsposter här. Som jag sade har jag blivit uppmärksammad på denbeslutssituation som föreligger. Det är oroväckande att det bara skall finnasen månads tidsfrist innan man måste bestämma sig för det alternativ man skallvälja för den fortsatta frafikeringen av banan. Enligt vad jag har fått uppgiftom finns det en möjlighet att tidsfristen inteblir så snävt tilltagen, och då ökar utrymmet för att studera alternativenytterligare och finna lösningar. Def är naturligtvis inte lätt atf finna en vägatt få fram de 40 milj. kr. som de ansvariga trafikhuvudmännen inte anser sigha möjlighet aft tillskjuta för atf åstadkomma en elektrifiering. Minförhoppning är att tidsfristen inte blir för snäv. Dä skulle det i varje falltidsmässigt finnas en möjlighet att fortsätta undersöka förutsättningarna attåstadkomma en elektrifiering. Med anledning av det som återkom till nuoch som också finns med i interpellationen angående vill jag gärnasäga aft det väl inte är riktigt rätt att göra en jämförelse mellanMalmö-Ysfad-banan och den fjärrtågsfrafik av enormt mycket större omfattningsom skall in till . Den överenskommelse som träffatsinnebär just atf man gjort en kostnadsfördelning där får svara förden lokala trafikens kostnader och SJ för fjärrtågstrafiken. Jag har intesiffrorna fill hands , men jag vet att per invånareeller per skattekrona eller hur man nu vill mäta det betalar mest förkollektivtrafiken. Jag är övertygad om atf liggeravsevärt högre vad Om åtgärder för att stödja frontstaterna i södra gälleranslag fill kollektivtrafiken - hur man än mäter - än vad de här berördakommunerna gör. Det bör i rättvisans namn sägas att i Stockholminte smiter undan kostnaderna för kollektivtrafiken utan betalar proportionelltsett mest i landet för den. 33 (); Jag ber att än en gång få tackakommunikationsministern för svaret och för fillägget, särskilt den första delenav repliken. Jag vill vädja till kommunikationsministernom att behandla den framställning som och de berörda kommunernahar gjort posifivt. Den jämförelse som jag har gjort med tycker jagatf man mycket väl kan göra. Det är inte i första hand fjärrfågssatsningen som manskall jämföra med utan den miljardsatsning som tidigare gjorts i påtunnelbanefåg och förortståg. Förutom att en elektrifiering skulle ha stor betydelse förpersontrafiken skulle den också gynna godstrafiken i vår region. Godsfrafikenöver , främst till och övriga , ökar. För att klara denberäknade ökningen har de polska myndigheterna beställt en ny storjärnvägsfärja, som byggs på varv. Om SJ skall klara den ökningen avgodstrafiken behöver Malmö-Ysfad-banan upprustas och elektrifieras. Som jag tidigare sade betraktas det av alla berörda parteri som angeläget att den här banan bevaras. Det skulle vara en bra insatsför den regionala infrastrukturen i , Aft satsa pengar i Malmö-Ystad-bananär infe något som i första hand berör SJ, utan det måste befraktas som enregionalpolitisk åtgärd och är alltså något som regeringen måste engagera sigi. När jag understryker att det är en regionalpolitisk åtgärd tänker jagnaturligtvis i första hand på , och , Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1986/87:12 om åtgärder för att stödja frontstaterna isödra har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har fattat beslut om eller planerat för att ytterligarestödja frontstaterna i södra . Länderna i södra har spelaten central roll i svenskt bistånd. I takt med att situationen i regionenförvärrats har biståndet ökats nominellt och andelsmässigt. I början av dettabudgetår beräknade jag att av det bilaterala svenska biståndet skulle gåtill SADCC-länderna. Genom de biståndsinsatser som regeringen beslutat omkommer denna andel atf stiga ytterligare. Mot bakgrund av den försvårade situafionen i södra jag en särskild arbetsgrupp. Dess uppdrag var atfföreslå lämpliga biståndsåtgärder för atf minska verkningarna för de människoroch stater som drabbas av apartheid- och destabiliseringspolitik. På grundval av detta arbete kunderegeringen presentera ett paket för samlade insatser i södraAfrika. Detta paket omfattar insatser uppgående fill 660 milj. kr. Inom detbilaterala området avser insatserna katastrofhjälp till de svårast drabbadeländerna och . Inom samarbetet inom den regionalasammanslutningen (SADCC)fattades beslut om insatser för att förbättra transportmöjligheterna inomTazara- och Beria-korridorerna. Vidare ingår insatser inom energiområdet,handel och industri samt stöd till befrielserörelserna ANC och SWAPO. Dessainsatser finansieras huvudsakligen över anslagsposterna för regionala insatseroch katastrofbistånd. FN;s roll är viktig och regeringen avser därför utnyttjaalla möjligheter aft i olika FN-organ verka för ökade biståndsinsatser tillSADCC-länderna och till dem som direkt drabbas av apartheidpolitiken.Regeringen avser vidare fa upp frågan om förbättrad samordning av FN-systemetsbistånd till södra . Vissa FN-organ, UNHCR och , har nyligenerhållit extra bidrag från . Jag hoppas att de extra svenska biståndsinsatserna kan fåandra länder aft vidta liknande åtgärder. Utvecklingen i regionen är i snabb förändring, vilket infeminst visas av den senaste tidens händelser i . Jag vill därförunderstryka hur viktigt det är aft vidmakthålla beredskapen för ytterligareåtgärder. Jag vill härmed säga att regeringen är införstådd med atf vid behovåterkomma om särskilda åtgärder för södra . Vad beträffar nästa budgetår vill jag hänvisa till denkommande budgetpropositionen. Om åtgärder för att stödja frontstaterna i södra 35JAN-ERIK (): för precis en månad sedan satt SIDA:sgeneraldirektör och jag hos president iMozambique. Det var en på många sätt intressant timme. Machel var enfascinerande personlighet, som jag mötte . Den oro som hanuttryckte över utvecklingen i södra var påtaglig. Nästan hela timmenägnades åt relationen till och de sankfioner som sedanmånga år tillbaka i praktiken har tillämpat mof frontstaterna i södra är tragiskt att nu tänka tillbaka på atf han omkom i enflygolycka, som ännu inte är fullt uppklarad. Under vistelsen i Mogambique hade vi tillfälle att besökanågra biståndsprojekt. Det är ju, som statsrådet vet efterett eget besök i , förenat med stora svårigheter att ta sig ut pålandsbygden. Jag måste säga att det var en skrämmande bild av effekterna avSydafrikas sanktionspolitik som man där kunde se: hungersnöd och undernäringsom inte bara beror på torka utan också på att har saboteratlivsmedelsfransporter och energiförsörjning i . Trycket moffrontstaferna har ökat mycket påtagligt, vilketnaturligtvis är en följd av den diskussion som har pågått i både och Europaom nya sankfionsåtgärder. När var i kunde hanbekräfta bilden av en hårdnande sydafrikansk politik, som 9 protokoll 1986/87:16-18 Om åtgärder för att stödja frontstaterria i södra naturligtvisi första hand går ut över frontstaferna och kanske också över svarta ochfärgade i . I södra råder det alltså just nu en reellkatastrofsituation, och den är dubbel. Som så ofta är den delvis orsakad avnaturen. Missväxt, torka och . annat leder fill hungersnöd och undernäring. Menden är naturligtvis också orsakad av politik. Det var bl. a. mof bakgrund av besöket i somjag ställde min interpellation till statsrådet ,, och jag tackarför svaret. Jag tycker att det paket som regeringen presenterade den 23 oktoberi samband med besök är bra. Det har ju föregåtts av ett utmärktförberedelsearbete inom SIDA och i bisfåndskontoren nere i fronfstaterna. Jagvill gärna ge en eloge till bisfåndskonforet i Mbgambique för def arbete somdet utför under mycket pressade omständigheter. Det har också varit en relativtsnabb handläggning pä UD av de förslag som i det här sammanhanget kommit frånSIDA. Jag är också tacksam för atf statsrådet att.det kan bli nödvändigt med ytterligare insatser och att regeringendärför har en hög beredskap. Jag är alldeles övertygad om att det kommer attbli nödvändigt med nya insatser. Vi har ju tyvärr ännu inte sett slutet påapartheidpolitiken, och vi får räkna med att den kommer att skärpas frånSydafrikas sida. vill jag gärna ställa en fråga. Om det nu skullebli så som vi hoppas, aft kan nå en uppgörelse med Internationellavalutafonden, är, den då beredd att ge betalningsbalansstödtill efter det mönster som tillämpats när det gäller ? Förutom det som jag redogjorde för iinterpellationssvaret, som ju närmast.avsåg apartheid- ochdestabiliseringspolitik och dess inverkan på frontstaterna, har man också attbeakta den mycket dramatiska frågan om skuldsituationen i flera av länderna isödra . Det är självklart att vi i vill stimulera vårasamarbefsländer till uppgörelser med Internationella-valutafonden.-Vi anserockså att det inte räcker med välvilliga ord utan atf def här även behövs ettsärskilt bistånd. Ett sådant bistånd har vi givit när landet i augustigjorde upp med Valutafonden. Vi är självfallet också beredda att ge sådan hjälptill andra samarbefsländer. beflnner sig nu i förhandlingar medValutafonden. Jag hoppas atf en uppgörelse kan komma till stånd. Vi är dåberedda att ställa upp för . 37 (); Jag vill tacka för detta besked. Jagförsäkrar att vi från sida är beredda atf ge alltstöd till de svenska ansträngningarna aft ge ytterligare bistånd tillfrontstaferna i södra . Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på interpellation 1986/87:21 om statsbidrag till kyrklig förskoleverksamhet