prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — När det gäller ersättningsreglerna ärfolkpartiets-principiella ståndpunkt att äganderätten skall ges en stark ställning. Det innebär att det inte ärrätten att använda mark för bebyggelse utan inskränkningar i denna rätt som behöver motiveras. Därav följer att sakägare som på grund av hänsyn tillallmänna intressen drabbas av inskränkningar i sin äganderätt bör ha rätt tillersättning. krav är att alla stadsplaner som är antagnaefter utgången av eller senare skall, till skillnad från vad somföreslås i regeringens proposition, ges en giltighet på ytterligare minst tioår fr. o. m. hävdar vidare att om kommunerna ges rätt atthäva ännu äldre planer, dvs. planer och tidigare, skall dettaovillkorligen kopplas till bättre ersättningsregler för de mark- ochfastighetsägare som drabbats. Reglerna i socialdemokraternas och förslagbeträffande planer som fastställts 1978 och tidigare är enligt folkpartietsmening alldeles för snävt utformade. Markägarna kan enbart i vissa fall erhållaersättning, exempelvis om "området till större delen är bebyggt i huvudsaki enlighet med planen". Det är också helt ohållbart att, såsom föreslås, allamöjligheter att erhålla ersättning skall upphöra efter 1992; Markägarnariskerar här inte bara sin byggrätt, utan de förlorar också möjligheten tillersättning. Enligt uppfattning skall en markägare ha rättatt förhandla om kompensation för förlorad byggrätt vid det tillfälle kommunenändrar planen till hans nackdel, och denna rätt skall inte begränsas till attgälla enbart . Enligt uppfattning måste markägarnas skyddradikalt förbätt ras i övergångsreglerna till en omarbetad PBL. Garantiregeln måste förbättras, så att den ger sakägarna ett ekonomiskt skydd som motsvarar det som i övrigt bör gälla för de kvalificerade ersättningsfallen i PBL,. sakägarna skall inte heller i dessa fall utan ersättning behöva tåla mer än bagatellartat intrång i sina rättigheter enligt de äldre planerna. Detta är en- viktig princip, och dess förverkligande torde dessutom vara nödvändigt, a v hänsyn tilf förpliktelser enligt , såsom också lagrådet antytt i sitt yttrande. . - Jag vill nu ta upp PBL:s förslag till inlösenefter genomförandetidens utgång. -Enligt 6 kap. -24 § andra stycket i lagförslaget avseskommunen efter genomförandetidens utgång få rätt att lösa in mark som inte harbebyggts i Prot.1986/87:36 26.november 1986 En ny plan-och -. bygglag; m. m. En ny plan- och bygglag, m.m. huvudsakligöverensstämmelse med en detaljplan. ; anser att kommunerna inte börges en sådan lösenrätt. Anledningen till att en plan inte har genomförts kanvara att planen varit så utformad att den har varit svår att förverkliga. Detkan också finnas skäl till att markägaren inte bebyggt sin mark, t. ex. att hanvelat spara den för sina barn eller andra anhöriga. Markägarens motiv bör kunnaprövas mot de motiv som kommunen kan ha för att vilja lösa in marken. Kommunenbör därför vara hänvisad till att ansöka om expropriationstillstånd, varviddess behov av marken bör vägas mot markägarens synpunkter. Folkpartietavvisar därför helt lagförslaget på denna punkt. När det gäller utformningen av föreskrifter tillbyggnadslagstiftningen m. m. har i partimotion 1984/85:2801framhållit att bostadsmarknaden är en av de mest reglerade sektorerna isamhället. Det finns sålunda en rad statliga och kommunala instrument som allastyr byggandet i olika avseenden. Det gäller t. ex. bostadslångivningen,förvärvs- och förköpslagstiftningen, mark-och anbudsvillkor samtbostadsanvisningslagen. Sammantaget har regelsystemet nu blivit så omfattandeoch så svåröverskådligt att en tillfredsställande överblick kan vara svår attgöra. Utvecklingen har gått så långt att regelverket helt enkeltblivit otympligt. Det finns en uppenbar risk att det blir sä detaljerat att deväsentliga regleringarna skyms av oväsentligheter och smådetaljer. Svenskbyggnorm (SBN) utgör enligt mening ett talande exempel härpå. Förutom att den ökande regelfloran i Svensk byggnormskapar ett omfattande och svåröverskådligt regelsystem medför den också ökadekostnader för bostadssektorn - kostnader som den boende får betala.Det går dock att komma tillrätta med dessa problem. I det uppmärksammadeUppsalaexperimentet "Försök till byggande med mindre normer" lyckadesbyggföretagen pressa byggnadskostnaderna högst väsentligt. Resultatet frånanbudstävlingen visade bl. a. att hyrorna i nya lägenheter skulle kunna sänkasmed . per kvadratmeter genom en mer flexibel tillämpning avgällande byggnormer. Det som har redovisats leder mig till slutsatsen attutformningen av byggnormen måste ses över. Utgångspunkten bör härvid vara attregleringen endast skall omfatta sådana krav som är nödvändiga med avseende påde boendes hälsa och säkerhet. Dessutom bör reglera energifrågor ochfrågor om handikapptillgänglighet. Övriga regler borde i hög grad kunna prövasom de kan utmönstras ur byggnormen. Regeringen borde här ta initiativ till enöversyn enligt motionskrav, inte minst för att pressabyggnadskostnaderna. Kravet: på bygglov bör för den enskildeytterligare kunna minskas. En ny plan- och bygglag bör bygga på principen atten ny bebyggelse skall lämplighetsprövas utifrån i lagen angivna allmännagrunder. Inom områden som inte detaljplanelagts bör sålunda bygglov beviljas,om de i lagen angivna generella kraven är uppfyllda. Utgångspunkten bör såledesvara att bygglov skall beviljas, såvida inte starka skäl talar däremot.Möjligheterna för kommunerna att besluta att åtgärder får vidtas utan krav påbygglovbör utökas väsentligt. Det skall t. ex. alltid vara möjligt att beslutaatt garage, förråd, bastu osv. skall få byggas utan lov. Alla skall ha rätt att göramindre tillbyggnader eller mindre ombyggnader, även om fastigheten ligger inomdetaljplan. 1 partimotion 1985/86:80 föreslås en ändringi 5 kap. 25 § i PBL, så att underrättelse delges dem som omfattas avsamrådsskyldigheten i 5 kap. 20 §. Det finns enligt uppfattning inte grundadanledning att begränsa den kommunala underrättelseskyldigheten i samband medupprättande av detaljplan på det sätt som föreslås i propositionen. utan även sammanslutningar och enskilda som har ettväsentligt intresse av planförslaget skall underrättas om utställningen avplanförslaget. Övriga sammanslutningar som har ett väsentligt intresse avplanförslaget kan t. ex. vara miljögrupper, naturvårdsföreningar, köpmannaföreningaroch villaägarföreningar. När det gäller besvärsrätten i fråga om planbeslut får jaganföra följande. Enligt 13 kap. 5 § i regeringens lagförslag får endast denanföra besvär över beslut i frågor om detaljplan, områdesbestämmelser ochfastighetsplan som skriftligen har framfört synpunkter under den tidplanförslaget varit utställt. Den som av någon anledning inte framfört någrasynpunkter, t. ex. därför att han inte känt till utställningen, förlorarsåledes alla möjligheter att påverka planförslaget. Inte ens uppenbaraövergrepp på sina rättigheter kan han eller hon få korrigerade genom att föratalan hos . En sådan inskränkning i den traditionella svenskarätten att få överklaga en myndighets beslut är oacceptabel. Var och en som ärberättigad att delta i samråd om planförslaget bör också ges rätt att anförabesvär till , oavsett om han anfört synpunkter tidigare eller ej.Detta bör vara en självklar utgångspunkt för regeringen. Även i den här fråganbör regeringen således återkomma med ett nytt förslag i . De här nämnda frågeställningarna är några exempel på denackdelar och oklarheter som står att finna i och socialdemokraternasgemensamma förslag till ny plan- och bygglag. yrkar avslag på förslaget ochkräver att det återremitteras till regeringen för ytterligare beredning ochomarbetning. Jag yrkarsom en konsekvens av detta bifall till reservation 2. En ny plan-och bygglag, m.m. 5TORE (vpk): Det förslag till ny plan- och bygglag (PBL)som regeringen av utredningar, förslag och remisser nu föreläggerriksdagen är i huvudsak ett bra förslag. i liknande sammanhang hårde egendomslösai samhället fått en roll och möjlighet att påverka genom sin ställning i lagensom sakägare och genom rätten att anföra besvär. Frågan om att ta till varadessa möjligheter blir oerhört viktig. Kommunerna får nu inte motarbetahyresgästers och andra berördas intressen, i så fall kan och måste länsstyrelseröch regeringen ingripa. ,Förslaget tillgodoser i betydande grad de krav och förväntningar söm ställts påen samlad, förenklad och moderniserad omarbetning av nuvarande lagstiftning.Tillsammans med förslagen till naturresurslag och lag om exploateringssamverkanbör kommunerna nu kunna få bättre möjligheteratt Prot'.1986/87:36 26november,1986 En ny plan-och bygglag, m. m. tillgodosebåde samhällsintressen och enskilda intressen då det gäller användningen avvåra gemensamma mark- och vattentillgångar. De borgerliga partiernas, framför allt ochfolkpartiets, försök att på olika sätt förhindra och fördröja tillkomsten av enny plan- och bygglag har inte lyckats. De starka ekonomiska krafterna sominspirerat och på olika sätt stöttat olika försök att hindra PBL-förslaget harmisslyckats. Svagheterna i tidigare borgerliga förslag till PBL, med dentillbakagång till tiden som de förslagen i många avseenden innebar, hari stort sett kunnat undanröjas. En viss försvagning har emellertid skett avregeringsförslaget genom den kompromiss som träffats mellan socialdemokraternaoch under utskottsbehandlingen. Det gäller bl.a. de generösarebestämmelserna om ersättning till mark- och fastighetsägare, minskade krav påbygglov i områdesbestämmelser och detaljplan och generösare regler motfastighetsägare beträffande rättegångskostnader. Förslagen är trots förenklingar och moderniseringar avregelsystemet mycket omfattande och ganska svåröverskådliga och kommer troligenatt kräva en löpande översyn och förändringar . Det äremellertid väsentligt att den nya kan träda i kraft frånden och att ytterligare förseningar nu inte sker. En ytterligareförhalning skulle medföra problem i kommunerna, med uppskjutande av vissplanering osv. Det är bra att det i PBL finns klart utsagt att lagenskall främja jämlika levnadsförhållanden och skapa förutsättningar förjämställdhet mellan män och kvinnor. De nya lagarna kommer att få stor betydelse för denkommunala verksamheten och den kommande fysiska planeringen under mycket långtid. PBL:s innehåll-innebär bl. a. att samhället får en något större .kontrollöver olika förändringar, men det innebär även stor frihet för enskilda, i vissafall på bekostnad av samhällsintresset. Det finns också en viss nedtoning avkollektiva och kommunala krav och intressen till förmån för "denenskilde". kommunisterna är i huvudsak positivt tillPBL:förslaget. men har på några ganska avgörande och betydelsefulla punkterinte kunnat acceptera förslagen. Sådana delförslag gäller exempelvis områdensom har att göra med det sociala innehållet Och vilka möjligheter människor somblir berörda får till inforrnation och påverkan av sina boende- ocharbetsförhållanden. Vår kritik och våra ändringsförslag.gäller vidare bl.a.möjligheten till avsteg från vissa krav gällande tillgänglighet, avsaknaden av bindande bestämmelser gällande friytor för utevistelse och lek, gemensamma lokaler etc. Tyvärr har inte frågan om närmiljöns och utemiljöns betydelse för en väl fungerande boendemiljö'fått en sådan, utformning som ger kommunerna reella möjligheter att hävda de övergripande kraven så som de kommer till uttryck i PBL-förslaget, och det är en brist. Vissa förslag, t. ex. att fastighetsägare alltid kan få ersättning för att kommunen inte vill att man skall riva eller i syfte att skydda särskilt värdefulla byggnader, borde enligt vår mening inte genomföras. ' Mångakommuner och deras byggnadsnämnder får nu ett mycket stort ansvarsområdeoch kan få ekonomiska svårigheter att hålla sig med egen sakkunnig personal somexempelvis kan ekologi- och miljöfrågor. De fattigaste kommunerna har oftastora miljö- och planfrågor att brottas med. De borde få speciellt riktadebidrag för att ha råd med exempelvis enegen ekolog/biolog och för att bl. a.effektivt kunna beakta viktiga miljöintressen. Förslagen i vad som kan betecknas som kvalitetsfrågor,krav och normer vid ombyggnad och iinderhåll, utemiljön, bra byggnadsmaterialur allergisynpunkt, lämpliga förrådsutrymmen' etc. är alltför opreciserade.Sådana krav och normer bör skrivas in i lagen, alternativt ges regeringen tillkänna för exempelvis uppdrag till statens planverk om tillämpningsföreskrifter. Även om socialutskottets och bostadsutskottetspreciseringar och förtydli-ganden delvis tillgodoser några av dessa krav,vidhåller vi i i-eservationer behovet och nödvändigheten av att genomföra våraförslag. Låt mig i detta sammanhang nämna och uttrycka mitt tackför det arbete som bostadsutskottets kanslipersonal har utfört. De har gjort oerhört stora insatser i ett mycket omfattande, tidsödande och krävande arbete. De har åstadkommit ett mycket bra resultat i form av det betänkande vi nu behandlar. ' Som framgår av det betänkande vi nu behandlar finns en radvpk-reservationer som följer upp olika motionsyrkanden som ställts i syfte attge PBL ett ärinu bättre innehåll. Några av yrkandena och reservationerna kommeratt kommenteras av och . Mot bakgrund av energisituationen och behovetav markreservationer för nya sol- och vindenergianläggningar föreslår vi attdetta behov skall anges i lagen. För att behovet av gemensamma lokaler skallkunna göra sig bättre gällande och då det här gäller uppfyllande av ett viktigttillgänglighetskrav, föreslår vi att även detta skall anges i lagen. Närings- och bostadsutskottens majoriteter anser inte attdet är nödvändigt att föreskriva att reservationer för sol-ochvindenergianläggningar skall göras. I dagens energisituation, där den kraftigtutbyggda kärnkraften .blockerar varje alternativ utbyggnad av elkapaciteten, ärdet risk för att sol-öch vindkraften inte kommer att kunna utnyttjas i önskvärdomfattning utan en av samhället stödd introduktion. Det kornmer troligen attinom inte alltför bli nödvändigt för de flesta kommuner att ta ianspråk sol- öch vindenérgi för sin energiförsörjning. Behovet av gemensamma lokaler i våra bostadsområden är,sombekant ganska allmänt. antar för sin del att kravet i rimligomfattning kommer att tillgodoses vid utarbetandet av detaljplaner. För attvara säker på att behovet skall kunna fyllas behöver man i PBL ange att detskall finnas möjligheter att anordna gemensamhetslokaler; När det gäller olika kvalitetsbehov,handikapptillgänglighet, närmiljö och bostadskvalitet har vpk föreslagituttalanden och tillkännagivanden från till regeringeri bl. a. omföreskrifter från statens planverk. Vi har också olika förslag till ny ellerändrad lagtext för att tillgodose vissä'sådana krav. Ett av de förslag som vi framställer är ett uttalandeangående bostadskvaliteten. Vi anser exempelvis att det klart skall sägas.utatt krav bör-kunna ställas på bl.a. tillräckligt stora bostadsrum och på atttvättstuga och En ny plan-och bygglag, m. m. En ny plan-och bygglag, m. m. balkong/uteplatsskall finnas. Målsättningen att alla skall ha tillgång till en rymlig ochvälplanerad bostad måste stå fast, och tendenserna till att urholka dessa mål måstehejdas. Då är det viktigt att man på det här området klart skriver in vad sombör gälla. All bebyggelse och bebyggelsemiljö måste göras tillgängligför alla människor, men PBL-förslaget är alltför ofullständigt ochotillräckligt för att uppfylla en sådan målsättning. Brister i förslaget, somvpk har gett flera exempel på och föreslagit förändringar/förbättringar av,gäller bl. a. hisskravet, orienterbarheten för synskadade ochhandikapptillgängligheten över huvud taget. Mycket tyder på att både avsteg från hisskrav ochtillgängligheten i andra avseenden har blivit alltför vanliga i niångakommuner. För att uppnå de mål som anges i olika riksdagsbeslut måste enligtvpk:s mening en skärpning av kravet på tillgänglighet ske, och det bör kommatill uttryck i föreskrifter. Skärpta krav på tillgänglighet behövs i både ny-och ombyggnader och även när ombyggnader ej planeras. För att säkra en väl fungerande utemiljö och närmiljöbehöver sådana föreskrifter finnas som kan garantera detta. Utemiljönsutformning i en situationsplan bör därför ställas som villkor för prövning avbygglovsansökan. Beträffande ansökningar i bygglovsärenden föreslår vi såledesen sådan ändring att en situationsplan bl.a. även skall visa utrymmen för lekoch utevistelse. När det gäller den begränsning av hyresgästinflytandet somfinns enligt bostadssaneringslagen genom att detta bara avserombyggnadsåtgärder utöver lägsta godtagbara standard föreslår vi atthyresgästinflytandet skall utökas till att omfatta samtliga byggnadsåtgärder, dvs.ny- och tillbyggnad samt inredning och i anspråktagande för väsentligt ändratändamål. Det här bör ges regeringen till känna. granskning av ansökningshandlingar förbygglov har i föreliggande PBL-förslag en utformning som innebär att ett.grundläggandekrav på att alla skall behandlas lika inför lagen kan ifrågasättas. 1 förslagetsägs att får anpassa sin granskning till byggherrenskvalifikationer. Var och en som har erfarenhet av byggnadsnämndernassammansättning förstår den risk för subjektiva bedömningar som föreligger. Detger utrymme för godtycke och "svågerpolitik", och tvivelaktigaärenden kan släppas igenom. Orden "och till byggherrenskvalifikationer" skall därför enligtvår mening utgå vad gäller förslaget. Vi har också ifrågasatt den del aversättningsbestämmelserna som i nästan alla situationer skall berättiga enfastighetsägare till ekonomisk ersättning. De fastighetsägare som inneharkulturhistoriskt eller miljömässigt så intressanta byggnader att dessa börbevaras, bör också vara skyldiga att medverka till bevarandet, även om detta ivissa fall kan medföra en viss förlust i ekonomisk mening. Ett eventuelltfördyrat underhåll kan exempelvis komjjenseras av att fastighetens ekonomiskavärde ökar - denna värdestegring tillfaller ju helt ägaren. De flesta av vpk:s förslag till förändringar iPBL-förslaget har fått positiva omdömen i yttranden från olika utskott och ibetänkandet från bostadsutskottet. Man pekar genomgående på de möjligheter somfinns att följa förslagenoch genomföra olika åtgärder utan föreskrifter härom i lagen ellertillämpningsföreskrifter och normer. Vpk hävdar att det i många fall finnsstora risker och pekar på sannolikheten att kommuner av ekonomiska skäl ochäven av andra skäl kommer att avstå från åtgärder som man enligt lagen intebehöver ta hänsyn till. Det kan gälla olika kvalitets- och tillgänglighetsfrågor,hisskrav och handikapptillgänglighet, bostads- och arbetsmiljöer, samråd ochhyresgästinflytande. Alltför stort utrymme lämnas för att exempelvis invånare iolika kommuner kan komma att behandlas olika beroende påmajoritetsförhållandena. Kommunerna får för stora möjligheter att bortse frånviktiga krav, och lagstiftning och föreskrifter har i många fall fått enalltför vag och oprecis utformning. Sådana brister innebär också att kommunernas reellamöjligheter att hävda de övergripande kraven, så som de kommer till uttryck iPBL-förslaget, försvåras och nära nog omöjliggörs i vissa fall. Det är enallvarlig brist, och vpk vidhåller därför sina förslag till förändringar. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer ibostadsutskottets betänkande nr 1 där vpk återfinnes samt i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Låt mig än en gång uttrycka min glädje ochtillfredsställelse över att vi nu äntligen får en ny plan- och bygglag, somtill sitt innehåll kommer att ha stor betydelse för de enskilda människorna ochderas möjlighet att påverka sin livssituation. En ny plan-och bygglag, m.m. AnL6 . (): debatterar i dagförslagettill nyplan-och bygglag, lag om naturresurser och lag om exploateringssamverkan. Deförslag som har att fatta beslut om finns i bostadsutskottetsbetänkanden /87:1-3. Jag vill för del inleda debatten med att erinraom att det har ansetts angeläget att utarbeta en nylagstiftning. Kritiken mot nybyggnadsförbuden, behov av flexiblare plansystemoch mindre detaljreglering har varit några viktiga motiv för en ny lag. tillsattes bygglagutredningen, som avgav sittslutbetänkande . Av remissutfallet konstaterades att det inte var möjligtatt följa utredningens förslag. Därefter bearbetades frågan i regeringskanslietunder de borgerliga regeringarna. Speciellt skall i detta sammanhang noterasatt den av planminister signerade propositionen om gatukostnadsersättningmotiverades som ett nödvändigt led i genomförandet av en ny plan- och bygglag.1 en sådan ny lagstiftning skulle bl. a. ingå att nybyggnadsförbuden hävdes,och då behövdes regler om fördelningen av gatukostnader. Plan- och bostadsministrar från fyra olika partier harsåledes på olika sätt varit engagerade i arbetet med en reformering avbygglagstiftningen. Jag vill också erinra om att center-folkparti-regeringenhade kommit långt i arbetet på en proposition vid regeringsskiftet . Mångafundamentala grundstenar som fanns med i det propositionsarbetet finns ocksåmed i det lagförslag vi nu har att besluta om. Det gäller särskiltplansystemets uppbyggnad och systemet med genomförandetider för detaljplaner. Andraviktiga delar i diskussionerna var att den fysiska riksplaneringens 2 protokoll 1986/87:36 En ny plan- och bygglag, m. m. riktlinjerskulle .lagregleras; Detta sker nu genom förslaget till naturresurslag. Ett annat önskemål var att kravet på bygglov skulleminskas. skulle möjligheterna till bygglov för nybyggnader utanförplanlagt område förbättras, bl.a. genom att generella riktlinjer inte skulleduga som avslagsgrund. Det skulle erfordras konkreta skäl vid avvägningenmellan det enskilda och det allmänna intresset i sådana ärenden. När den socialdemokratiska regeringen lade framlagrådsremissen 1983 fanns det åtskilligt som vi ansåg helt oacceptabelt.Irinehållet i lägrådsremis-sen föranledde skarpa protester-inte bara från oss icenterpartiet utan också från fastighetsägarhåll och inte minst från jord- ochskogsägare. I propositionen hade en hel del förbättrats, men detåterstod ändå åtskilligt som vi inte kunde acceptera. Våra erinringar varkoncentrerade kring fyra huvudområden: förslaget var inte oklanderligt urgrundlagssynpunkt, ersättningsreglerna var inte acceptabla, den enskildesrättsliga ställning var svag i vissa situationer och övergångsbestämmelsernagav den enskilde en alltför svag ställning. Grundstommen i förslaget ansåg vi däremot vara bra; Denbyggde på principer som vi arbetat fram i centerfolkparti-regeringen. Våraerinringar främst i grundlagsfrågan var dock så starka att vi yrkade avslag påpropositionen. I har vi alltid ansett att politik syftar till skall försöka få gehör för sina förslag - inte bara halsstarrigt säga nejtill regeringens propositioner. Därför har vi gått in i diskussioner ömpropositionen och våra motionsyrkanden, för att på det sättet kurina påverkabostadsutskottets betänkande. Dessa diskussioner har lett fram till enväsentligt bättre byggnadslagstiftning än vad som hade blivit fallet omsocialdemokraterna röstat igenom propositionen med vpk:s hjälp. har fått gehör för sina viktigastemotionsförslag: lagen är nu oklanderlig ur grundlagssynpunkt,ersättningsreglerna har kraftigt förbättrats, den enskildes rättsställning harstärkts, övergångsreglerna har blivit väsentligt bättre och bygglovskravenminskar. Genom de ändringar vi kommit överens om har ställningenför landets fastighetsägare rejält förbättrats. Dettagäller både tätorts- och jordbruksfas tigheter. Jag skall nu gå in litet mera i detajj påbostadsutskottets ändringar, och jag vill i första hand ta upp de ändringar somhar gjorts i för att lagförslaget skall stå iöverensstämmelse med grundlagen. Kritiken från lagrådet mot utformningen av översiktsplan,områdesbestämmelser och detaljplan kan jag som lekman försöka uttrycka så, attöversiktsplanens rikthnjer för markanvändning och bebyggelse samt områdesbestämmelsernaoch detaljplanens möjligheter att omfatta stora arealer bedömdes betyda att detvar normgivning i grundlagens mening.