prot · GA0930 · 1986-12-31 00:00:00 — Det var ett skäl till att vi i motionen sade att vi tyckteatt ledningsfunktionen borde finnas kvar i . Det fanns skäl att antaatt så inte skulle bli fallet, eftersom man i propositionen ganska klartantydde - och det var också ursprungliga förslag- attledningsfunktionen skulle flyttas till och skolöverstyrelseri här. En sådan fråga kan man naturligtvis hantera på litet olikasätt. Vi är säkert alla överens om att av formella skäl inte skall gåin och fatta den typen av beslut. Om vi gör det, skulle vi riskera attfortsättningsvis här i kammaren få besluta om praktiskt taget varendadetaljfråga och varenda tjänst som skall inrättas av den statligaskoladministrationen och kanske också i andra sammanhang. Det är ett skäl tillatt formulera sig litet annorlunda. Ett annat skäl är, att om man har uppfattningen att det ärbra att ledningsfunktionen finns i , kan det kanske vara så - det trorjag att ger mig rätt i, eftersom även han allt emellanåt brukarsträva efter det vi kallar resultatpolitik - att man tjänar det syftet bättreom ett enhälligt utskott, så när som på vpk i det här fallet, hade konstateratatt det varit bra att den här funktionen funnits i och att utskottetdessutom utgår ifrån att det blir så fortsättningsvis. Det är ingen garanti - det kan jag ge rätti -, men det skulle ha inneburit ännu mindre garantier för om jaghade förenat mig med i en tjusig reservation ochutskottsmajoriteten i övrigt föreslagit blankt avslag på motionen. Det hadeinte gett några garantier. Det gör förvisso inte utskottsskrivningennu heller, men den är en oerhört tydlig signal till den statligaskoladministrationen från om hur tycker att det borde varafortsättningsvis. Jag tror att man på är lyhörd för densignalen. 145 (vpk): Jag vill bara ta upp ett par detaljer kringfrågan om lokalisering till av den centrala ledningen förskolledarutbildningen. Jag förstår att det är besvärligt för . Hanhar gått ifrån en motion som fler partier än ställt sig bakom.Jag delar inte uppfattningen att ett enhälligt utskott som skriver vackert omnågonting innebär någon större garanti. Inte ens om det är fråga om etttillkännagivande behöver regeringen följa beslut. Det finns ingenkonstitutionell makt att få något sådant tillstånd. Sedan vill jagsäga. herrtalman, att jag alls inte begriper varför den reservation jag avgivit skullebli sämre om anslöt sig till den. 146 (): Till det sista sade: Jag menar inte alls att reservationenskulle ha blivit sämre om jag hade anslutit mig till den. äralldeles övertygad om att utskottstexten hade blivit betydligt sämre. 136 var det läge vi hade när vi börjadeden här diskussionen. åstadkommitär en ganska kraftig markering i utskottstexten. Jag tror eller i varje fallhoppas att det också skall ge resultat. Det hade absolut inte en reservationfrån vår sida gjort. 147 (vpk); I de fall man kan uppnå kvalitativa vinster-idet här fallet rör det sig om kvalitativa vinster som är utbildningspolitisktbetingade - kommer vi från vpk:s sida inte heller fortsättningsvis att dra ossför att peka på delar av myndigheter som vi anser kan förlägga sin verksamhetutanför eller någon annan storstadsregion. Öresundsförbindelserna m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 3 (ett program för jämnare könsrekrytering tillskolledarutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 43 förreservation 1 av och . Mom. 4 (skolledarutbildningens anordnande) Först biträddes reservation 2 av m. fl. med73 röster mot 17 för reservation 3 av . 209 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 237 röster mot65 för reservation 2 av m.fl. Mom. 5 (lokalisering av den centrala ledningen förskolledarutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservation 4 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:3om Öresundsförbindelserna m. m. 148ULLA TILLÄNDER (c): Debatten om fortsätter oförtrutet,och trafikutskottets utförliga sammanfattning av de senaste årtiondenas brottningför och emot företer bilden av en match med många ronder, en kraftmätning somalltjämt är oavgjord. Men det är många kombattanter vilkas intressen ärföreträdda i den här matchen. Det har ibland verkat som om matchen var avgjord.En domare har uppträtt - riksdag - som har beslutat att bron skullebyggas. Det beslutet har på nacken. Den dåvarande kommunikationsministernoch det socialdemokratiska kommunalrådet i , sin tids makthavarepå det här området, stod på Lernacken i och pekade ut var bron skulleligga. Det var alltså 1973, och den bron skulle ha stått klar . Som det också redogörs för i utskottets betänkande har endel positiva saker trots allt inträffat som innebär ellerkommer att innebära en förbättring av förbindelserna. Jag tänker på den nyatågfärjeför-bindelsen, den s. k. DanLink, mellan och ochde redan befintliga förbindelserna och Ystad-Swinoujscie,som tillsammans får en total kapacitet för godstransporter på järnväg tillDanmark och kontinenten på omkring . Den nuvarandekapaciteten är . Utskottet säger vidare att AB Swedcarrier, som i samarbetemed ett västtyskt rederi driver Trelleborg-Travemunde-linjen, överväger attunder sätta två godsfärjor i trafik mellan och juli 1987 tänker Nordörederiet sätta två godsfärjor i trafik mellan ochTravemiinde. Mellan och kommer att starta engodsfärjeförbindelse . När det gäller trafiken mellan och har tvåav den gamla typen flygbåtar tagits ur trafik och ersatts av två snabbgåendebåtar av s.k. katämarantyp.- har man sammanlagt fyra båtar som kan frakta omkring1,5 miljoner passagerare . MK-line bedriver en trafik fråncity till city. räknar man med att med sina två fartygfrakta omkring 200 000 passagerare och 250 000. Medan övei-syner, uppdateringar av redan gjordautredningar och överläggningar mellan och Sverigeskommunikationsministrar pågått har det trots allt hänt en heldel som har förbättrat förbindelserna. Vid /83 slogs fast att det var"angeläget att frågan om den framtida utformningen avÖresundsförbindelserna får en tillfredsställande lösning". Mantalade om "behov av goda transportmöjligheter" och om ett "välfungerande transportsystem till och kontinenten". Man förklaradeatt en "god kvalitet på dessa förbindelser är av betydelse även förnäringslivet i , och ". Detta hardelvis gått i uppfyllelse. Ordet bro nämndes inte, och goda förbindelser kundetydligen mycket väl bestå av annat än en bro. I den reservation som är fogad till utskottets betänkandeav representanter i trafikutskottet, och ,sägs att de dansk-svenska överläggningarna om fasta förbindelser över Öresundinte skall omfatta eri fast förbindelse mellan och ; Jag yrkarbifall till denna reservation. På kulturgeografiska institutionen i har man isamarbete med LO:sektionen i gjort en utredning, av vilken framgåratt transportnäringen har mycket litet intresse av en bro mellan ochKöpenhamn. gör ingen tidsvinst, och dessutom skulle det bli mycket dyrare medlastbilstrafik via till kontinenten än om man tar färjan direkt. Det ärinte den första utredningen som starkt ifrågasätter samhällsnyttan iförhållande till de gigantiska investeringskostnader en fast förbindelseskulle föra med sig. Ett transportföretag som sysslar med fjärrtransporter tillkontinenten väljer självfallet den väg som är billigast och går snabbast.Transportföretagen skulle enligt utrednitigen förlora mellan 500 och 750 milj.kr. på att ta landsvägen över och Stora Balt i stället för attutnyttja färjorna. Orsaken till detta är framför allt de ökade körkostna-derna. Slutsatsen måste bli, att även om det skulle byggas enbro, kommer den inte i någon nämnvärd grad att utnyttjas för godstransporternamellan och kontinenten, eftersom färjealternativet är detbilligaste och bästa. Därmed blir också en bro mellan och iförsta hand en lokal angelägenhet, som främst skulle utnyttjas för persontrafikoch för lokala förbindelser mellan och . Det är naturligtvis enhelt orimlig tanke att göra en sådan investering i flermiljardklassen.Företagsekonomiskt kan en sådan investering inte bära sig, ochsamhällsekonomiskt skulle det vara en katastrof. I de utredningar som ligger till grund för de svenskaansträngningarna ätt få till stånd en bro mellan och har manutgått från att godstfafiken till och från kontinenten skulle koriima att tabrovägen över och Stora Balt. Inser man då inte att det firins risk föratt all färjetrafik försvinner om eri bro byggs? Vad får det för konsekvenserför hamnar, rederier och alla anställda i anslutning till färjetrafiken? Enligt rapporten , Ds K 1985:7, visarkostnaderna för en fast förbindelse över sundet hur orimlig idén med en bro är.När bron väl står färdig behövs intäkter på mellan 800 miljoner och 1 miljardper år för att täcka räntor, amorteringar och drift. AJI dagens trafik skullege inkomster på 300 miljoner . Under förutsättning att all färjetrafikslås ut och den trafiken tvingas gå över bron skulle projektet ändå kräva entredubbling av trafiken för att gå jämnt ihop. Är det försvarbart? fattade ett beslut i full enighet omatt arbetet inte skulle inriktas på en bro mellan och utan påen fast förbindelse mellan och . Ett-förslag till fastförbindelse över har arbetats fram i och . Det nyaförslaget går ut på att bygga en tunnel i ett sydligare läge än som tidigarevarit tänkt, om nu en fast förbindelse över huvud taget skall byggas. Fördelenmed den nya sträckningen är att den gör ett mindre miljömässigt ingrepp. Sundetär smalast mellan och och det är där som den störstadelen av den kontinentala trafiken redan går. Det skulle vara helt felaktigtatt dra stora delar av den norrifrån kommande trafiken via och . Det är nu drygt två decennier sedan planerna på én bromellan och drogs upp på allvar. Då var planerna på en bro ettled i förverkligandet av , som skulle breda ut sig längs hela Skånesvästsida och stora delar av . Andradelar i denna expansionsdröm var storflygplats på ön , ett öresundsförbindelserna m. m. Öresundsförbindelserna m. m. antalkärnreaktorer i och för vattenförsörjningen en tunnel från sjönBolmen i . , när världsmetropolen skulle ha varitverklighet, diskuteras på allvar avveckling av , Bolmentunneln stårtotalt utan användning och planerna på storflygplats mitt i ärtroligtvis glömda för gott. Saltholm har blivit naturreservat i stället. Orsakerna till att utvecklingen inte fortsatt i denriktning och den takt som prognoserna förutspådde kan vara flera. Men en viktigfaktor är den allt större oenigheten om vad som är en önskvärd framtid. Tankenatt det finns annat än ökningen av bruttonationalprodukten och materielltvälstånd som är betydelsefullt för människors trivsel har grumlat den tidigareuppfattningen om hur utvecklingen skulle drivas. De kanske tyngst vägande argumenten mot en bro mellanMalmö och är de långsiktiga effekterna på miljö- ochsamhällsutveckling. Helt klart är att byggandet av en får somkonsekvens en omfördelning av tungt gods från sjöfart och järnväg. Dettadiskuteras i en situation då vi vet att försurningen redan nu är det kanskeallvarligaste problemet för oss. Man kan instämma i det som står i utskottets betänkande omatt det är angeläget att möjligt få fram underlag för ett föröverskådlig tid definitivt beslut om hur förbindelserna över börutformas. För del vill vi ha en helhjärtad satsning på brafärjeförbindelser för gods och för persontrafik. Därvidlag har vi nu kommit enbra bit på väg, men mer är att göra. Det återstår också att avfärda broplanernafrån dagordningen. Jag yrkarbifall dll centerreservationen. Anf.149 (vpk): Öresundsbrofrågan är nyckeln till ochstorfinansgruppen mer än ett år har kommunisterna försökt få till stånd enideologisk och trafikpolitisk debatt i kammaren om detta projekt. Gång på gång har kommunikationsministrar, trafikutskottetsordförande och andra språkrör för regeringen hävdat att inte behöverta upp ScanLink-frågan, att regeringen inte ens haft anledning att diskuteraden, att brofrågan och den motorväg som beställt till Bohuslänskall ses isolerade från kapitalets krav, osv. Men, herr talman, det fanns för inte så länge sedandå socialdemokratins toppar och näringslivet var mera frispråkiga om projektetän . Fram till dess att opinionen genom Svenska naturskyddsföreningens.Fältbiologernas, och organisationen blivittillräckligt stark gjordes inför massmedia uttalanden som inte kundemissförstås. Det är förunderligt att så få journalister granskar maktelitensopportunistiska piruetter. Låt migåterge några uttalanden från . Finansminister vill se mer av handlingoch mindre av prat när ministrar samlas i till sittårliga möte. Annars är risken stor att alltmer utvecklas till enklubb för analys och diskussion. användbarhet och auktoritet försvinner,säger , somreser till i sällskap med utrikeshandelsminister . och hoppas att kunna sälja Volvochefensidé om en Scandinavian Link, en utbyggd transportled från längs svenskavästkusten över till och vidare ut i , till deltagarna. Den tar förslag som ettkonkret exempel när den på nytt gör ett försök att få övriga medsig i en samlad investeringssatsning på vägar och andra kommunikationer. En sådan satsning är enligt nödvändig om det skallbli bättre fart på den ekonomiska tillväxten. Ett måste om man skall komma tillrätta med den enorma arbetslöshet som finns ute i , anser han. EnligtFeldt borde snabbt undersöka aktionsprogram liknande ScandinavianLink. Det går snabbt framåt med de gemensamma projekt somPehr nordiska grupp lanserat. ScandinavianLink har redan lett till beslut i och i . ----- Hankan glädja sig över att hans engagemang för äntligen Den plan som de nordiska finansministrarna lade fram i iförra månaden (dvs. ) beskriver han som mycket uppmuntrande. Ingen har från regeringshåll dementeratinnehållet i de uttalanden som jag nu återgivit. Men för att inga missförståndskall uppstå vill jag peka på att statsminister tidigare dettaår blev mycket upprörd över mitt påstående att regeringen haft sitt finger medi spelet om ScanLink. Kan det vara så att och Kjell-OlofFeldt agerat helt på egen hand och utan att ha fått klartecken från övrigaregeringsledamöter? Jag är angelägen om att trafikutskottets ordförandebesvarar den frågan. Jag tycker att det är principiellt mycket viktigt att fåveta huruvida uppgörelser och utredningar i så för hela landet avgörande frågorkan genomföras helt utan parlamentets insyn och utan hänsynstagande dll folketsdemokradska rätt till en öppen debatt. Så tillbaka till . Jag vet attsocialdemokraterna nu har stora bekymmer med olika uppfattningar inom partiet.Ett uttryck för detta är betänkandetexten, där det fortfarande handlar om "möjligt får fram underlag för ett för överskådlig tiddefinitivt beslut" i frågan. Men gör man en reträtt jämfört med hurden gemensamma s-m-fp-majorite-ten har uttryckt sina ståndpunkter. aktuella texten handlar det om "hur förbindelserna över börutformas" - ett citat som anfördes också av föregående talare - och intelängre om hur de fasta förbindelserna över bör utformas. Jag tycker att det är hoppingivande att opinionen haft enså pass påtaglig effekt på utskottsmajoriteten, även om det bara handlar ompolitisk taktik. Sedan utskottet snickrade ihop betänkandetexten har fleraintressanta saker skett. Bl.a. har den mäktiga grupp vars existens regeringenpå senare tid knappast omnämnt i officiella sammanhang - som om gruppen endastvore ett hjärnspöke hos miljörörelsen - uppträtt livs levande införriksdagens trafikutskott. Jag talar om ScanLink-konsortiet, som idkar 1986/87:30 - lobbyverksamhetmera för öppen ridå än vad som var fallet med Gyllenhammarsgruppens insatseroch kontakter med långt innan vi övriga var informerade.ScanLink-konsortiet med i spetsen -vill ha en motorvägsbro. De socialdemokratiska sidoorganisationerna vill inte ha enbro över . Det beskedet gick man djärvt nog ut med redan före valet1985. I finns numera också flera socialdemokratiska arbetarkommuner sominte vill ha bron, det finns LO-sektioner med samma inställning och numeraockså majoriteteri i flera av Skåriekommunerna. det mest positiva som häntär kanske att det socialdemokratiska partidistriktet på sin extra kongress nubeslutat att säga nej till . Detta borde få regeringen att tänkalitet mera i arbetarrörelsevänliga banor och kanske t. o. m. inse att dennanyckelfråga för genomförande är både klasspolitisk ochmiljöpolitisk. Betongpolitikerna har dock inte tystnat - tvärtom. Deverkar stenhårdare än vanligt och är beredda på konfrontation med opinionen. Itidningen anförs i ledaren att partidistriktets, beslut iSkåne "är ett nej utan betydelse"! Om jag vore socialdemokrat skullejag skämmas över tidningen elitistiska beteende, att så visa föraktför folkopinionen. Den viktigaste sakfrågan om , somkan diskuteras oavsett vilken politisk ideologi vi företräder, är: Vad skall broförespråkarna ha bron till? Tror de verkligen på en så ofantlig utveckling av bilismen - en tredubbling av trafiken - att det behövs en motorvägsbro över , trots att färjeförbindelserna nu har utvecklats på ett gynnsamt sätt, trots DanLink och trots uttalanden om att tunga transporter skall flyttas över från landsväg till järnväg? De som ser bron som nödvändig därför att de tror på enohärrimad tillväxt genom bilisrrien kan i varje fall inte längre negligeramiljöeffekter som död skog, raserat naturlandskap eller asfaltering av alltmerav den odlingsbara jorden. De som fått för sig att arbetslösa Kockumsarbetare drömmerom att få bygga en bro som egentligen inte behövs eller som struntar i atttusentals jobb försvinner från hamnar, färjor och kustsjöfart tvingas förreller senare att inse att allt detta sker helt på S-E-Bankens,Cavalli-Björkmans och exportjättarnas villkor. finns det en tillräckligt stark opinion för att ge defortfarande tveksamma råg i ryggen att våga. säga nej till drömmar om ett Förenta stater, ett slagssatellit till via världshamnen och , dit ett svenskttrafikdike är tänkt - såsom det låter i alla texter om ScanLink frånförespråkarria själva - att slussa varor, kapital och människor. Det borde vara möjligt att sarrila arbetarrörelsen iSverige kring en socialt riktigare politik i samklang och samarbete med hela vårsvenska miljörörelse, Det är inte samhällsekonomiskt motiverat medfasta förbindelser över . Miljömässiga konsekvenser på grund av ökadbilism, ytterligare luftföroreningar och försämrade livsbetingelser i havsmiljönkan lika litet accepteras som att ett antal arbetare slås ut från hamnar och kustsjöfart.Det finns positiva alternativ - vi är många som står för en annan PrOt.1986/87:30 Jag yrkar med detta, herrtalman, bifall till vpk-reservationen 2 i trafikutskottets betänkande. Anf.150 (): I det betänkande från trafikutskottet som vi nu diskuterarbehandlas ett stort antal motioner, som väcktes under den allmänna motionstidenvid /85 och 1985/riksmöten. I dessa motioner framförs krav omförbättrade tågfärjeförbindelser till och till kontinenten,, omförbättrade färjeförbindelser över , om fasta förbindelser över Öresundoch om vissa lättnader i den s. k. lex . Att utskottet först nu har behandlat de motioner somväcktes under /85 berör på att vi då trodde att ett materialskulle komma fram ", så att ett ställningstagande kunde ske vid1986 års riksdag. Som allmänt bekant är för kammarens ledamöter har någotsådant förslag ännu inte kommit fram, vilket vi beklagar. Vad först gäller de motioner som har krävt bättretågfärjeförbindelser till och kontinenten torde dessa motionärers kravhablivit över hövan tillgodosedda. Som sade här transporterar vinumera ca gods på våra järnvägsfärjor från tillDanmark och kontinenten. Fr. o. m. , då storfärjorna mellanHelsingborg och Köpenhamri idens, k! DanLink öppnades, har vi en kapacitet på11 miljoner ton. Som också sade planeras entågfärjeförbindelse från till , som beräknas starta underandra . -Mellan och Travemiinde kommer Nordö den 1juli att sätta två godsfärjor i trafik. Vidare avser AB Swedcarrier,som i samarbete med ett västtyskt rederi driver TT-linjen, att sättatvå godsfärjor i trafik mellan och . Om dessa tre ytteiligare tågfärjeförbindelser kommer tillstånd - och mycket talar för att så blir fallet - kommer vi att ha entågfärjekapacitet som uppgår till ca järnvägsgods, vilket vältorde svara mot behovet, för att uttrycka sig försiktigt. transporteras,som jag sade, järnvägsgods från vårt land till ochkontinenten. Att utskottet har lämnat de här motionskraven utan åtgärdtorde kanske inte vara särskilt förvånande för kammarens ledamöter. Även när det gäller färjeförbindelserna över harväsentliga förbättringar kommit till stånd . Det ärväl.bra för dem som bor i Malmö- och , men jag villunderstryka vad trafikutskottet klart markerat i sin enhälliga skrivning på denhär punkten, att lokal färjetrafik mellan och icke är en frågaför utan närmast en fråga för de lokala intressenterna-att taställning till. Låt mig nu något behandla frågan om fasta förbindelseröver . Den frågan har en lång, för att inte säga lidandes, historia.Redan på 1950-talet startade debatten, och riksdag uttalade sig föratt Öresundsförbindelserna m. m. undersökningarskulle göras för att se vilka förutsättningar man kunde finna för direktaförbindelser i form av en bro eller tunnel mellan och . Därefterhar, som alla vet, en rad svenska och danska utredningar behandlat frågan. 1971 tillskapades trafikutskottet i samband medförändringen av riksdagsordningen. har haft förmånen -emellanåt tvivelaktig - att behandla den här frågan . har vidett flertal tillfällen uttalat att fasta förbindelser över böreftersträvas. 1973 tog konkret ställning till ett förslag tillöverenskommelse mellan de svenska och danska regeringarna om en järnvägstunnelmellan och och en vägbro mellan och . Isamband med det s.k. Kockumsbeslutet underströk riksdagenockså betydelsen av att fast förbindelse tillkommer mellan och Köpenhamn.I de senaste årens regeringsförklaringar har det likaså understrukits att fastaförbindelser över skall eftersträvas. ' Tilländer talade om olikakombattanter i den här frågan. Låt mig säga till henne: Om det hade varit såenkelt att riksdag hade kunnat ensam bestämma frågan om fastaförbindelser, så hade det funnits fasta förbindelser. Men eftersom de fastaförbindelserna skall gälla mellan två länder är en förutsättning att bådaländerna fattar lika beslut. presenterades ett förslag till fastaförbindelser av de svenska och danska Öresundsdelegationerna, och i detförslaget slogs fast att man prioriterade en järnvägsförbindelse och att enuppgörelse borde omfatta både väg- och järnvägsförbindelser. Därefter händeinte så mycket, så våra vänner på andra sidan sundet lyckades nå politiskenighet om förbindelserna över Stora Balt. Efter det att man hade nått denna politiska enighet iDanmark hölls ett möte i mellan den danskeministern för offentlige arbeider och den svenske kommunikationsministernangående det fortsatta arbetet med frågan om fasta förbindelser över Öresund.De båda ministrarna, representerande de två regeringarna, kom då överens omföljande: De undersökningarsom gjorts om de miljömässiga konsekvenserna av de fasta förbindelserna skulleuppdateras. Man underströk att det är viktigt att ha ett så grundligt materialom miljöfrågorna som det någonsin är möjligt att få fram. Där betonadessärskilt de fasta förbindelsernas inverkan på vattengenomströmningen i Öresundoch därmed på miljön i . Ministrarna varöverens om att de gamla alternativen med en vägförbin-delse ochen järnvägstunnel skulle uppdateras med eventuella nyafakta. hade man fått förslag från och kommunerom ett nytt alternativ till tunnel, HH-syd. Man var överens om att dettaalternativ skulle utvärderas. Man kundekonstatera att det fanns nya fakta när det gällde möjligheten att köra tungagodståg över en bro i läget . Det var den danskajärnvägsmyndigheten som menade att det fanns sådana möjligheter. Också detalternativet enades ministrarna om att pröva. pågåralltså en genomgång av alla dessa frågor jag här nämnt. Miljöfrågornautreds av de olika miljömyndigheterna i våra två länder, i av bl. De andra frågorna håller och SJ på vår sida ochdessas motsvarigheter på dansk sida på med.