prot · GA0954 · 1986-12-31 00:00:00 — I och för sig är det så att vi naturligtvis kan fattavilka polifiska beslut som helst som inte är grundlagsstridiga, och vi kan ävenfatta beslut om aft ändra i grundlagen. Det är bara det att grundlagenssärställning består inte i att den är oföränderlig utan i aft den infe kanändras enligt samma enkla procedur som andra lagar. Vår reservation 9, somberör tillämpningen av grundlagen, gäller ju en helt annan sak. Det är fråga omhuruvida förvaltningen känner sin uppgift rätt - om förvaltningen har den rättakompetensen och om förvaltningen är medveten om vad den gör när den tillämpargrundlagen. Detta har i och för sig ingenting att göra med vem som skallöverpröva grundlagen. Det är en helt annan diskussion. AnL 8 () replik: Jag skulle också, om jag hade varit ledamotav spårvägsstyrelsen i , ha medverkat till att det fattats ett annatbeslut - av allmänna skäl med hänsyn till respekten för den enskilde individen.Men det har inte blivit så. De personer som det gäller är avskedade, och detär uppenbart eft problem, bortsett från hur vi tolkar grundlagen e, d. Dåtycker jag att det är vår skyldighet att se till att vi får en genomlysning avproblemet. Det är ganska symptomatiskt att just denna fråga - somJörn också påpekade - har inte vare sig domstolarna, arbetsgivarnaeller facket ägnat någon tanke, utan vad man har sysslat med är att på vanligtsvenskt vis undersöka huruvida man kan omflytta en person från ettkollekfivavtalsom-råde till eft annat. Det är vad arbetsdomstolen har suttitoch skrivit luntor med domslut om. Man berör över huvud taget inte grundorsaken- att en människa vill utöva sin religion. Vi bordesyssla med detta problem via en utredning. AnL9 Tredje vice talman () replik: Just den omständigheten att vi har engrundlag innebär ju restriktioner för den polifiska majoriteten och även för enenhällig riksdag. Detta är själva syftet med en grundlag. Då är def alldeles givet att vi måste söka hitta formersom gör att denna grundlag också tillämpas. Vi har i vårt land sökt oss fram påolika vägar, och vi har funnit att den granskning som lagrådet gör innan ettlagförslag kommer till är värdefull just ur denna aspekt. Men vadhjälper det om riksdagsmajoriteten sedan säger att de invändningar som lagrådethar gjort struntar vi blankt i? Det är detta som har skett gång på gång - manhar inte brytt sig om lagrådefs invändningar. Med anledning av resonemang om denpolifiska rätfen aft tolka grundlagen skulle jag vilja fråga: Anser JörnSvensson att den lagprövningsräft som vi har inskriven i vår regeringsformskall avskaffas? Det måste ju bli konsekvensen av resonemang. Vissa grundlagsfrågor m, m. AnL 10JÖRN (vpk) replik: Jag tycker också, , att viskall syssla med den här typen av problem. Ur den synpunkten är folkpartietsreservation ett hälsosamt inslag i diskussionen. Vi sysslar med samma problem,kanske från en mera vidsträckt utgångspunkt, i reservationen 9. Jag tror attdet är nyttigt att det har avgivits även en sådan reservation. Till Berfil Fiskesjö: Vi kommer kanske inte så mycketlängre i den här diskussionen. Men låt mig säga aft när det gäller prövningenav vad en grundlagsbestämmelse egentligen har syftat fill, var gränserna fördess tillämpning skall gå, vad ursprunget till den är, så är det en illusionatt tro att några få jurister skulle garantera opartiskheten och kunna tolkagrundlagsstiftarens avsikt bättre än grundlagssfiftaren själv. Det kommer juhur som helst att röra sig om personer som måste handplockas och utnämnas av enregering och som i sin mån representerar en sorts särintressen, har sinpersonliga inställning och sin personliga infallsvinkel då det gäller sådanahär problem. Man kan diskutera det principiellt riktiga i attdomstolarna skall ha en sådan lagprövningsrätt. Det åren rent prakfiskfråga-man måste i praktiken överlämna granskningen av enskilda rättsfallsöverensstämmelse med grundlagen till lägre instanser. Den typen av fall kannaturligtvis inte den centrala folkrepresentationen syssla med. Därför måsteman ha det på detta sätt. Men när det gäller tolkningen av större, meraprincipiella aspekter på grundlagen, så bör detta ankomma påfolkrepresentationen, grundlagssfiftaren själv. Däremot kan det vara bra aft ha den här lagprövningsrättenjust därför att den kan innebära ett tvång för domstolarna aft i olika fallockså ta in grundlagsaspekterna i bilden. Man kan t. o. m. diskutera att maninom den administrativa rättsskipningen skulle ha någon sådan form avpåminnelse till handläggare och beslutsfattare - att de skall komma ihåggrundlagsaspekten när de handlägger vanliga ärenden och infe glömma bort den. Prot.1986/87:54 AnL 11 (): 14 januari1987 Herr talman! Jag skall nu försökage mig ut på en liten exkursion genom 77 7, 77 ~ erundlagen så lånet som bestämmelserna i den har berörts i de tio m. m. Jag börjar med anförande, där han taladeför en övergång till republik. Detta är en gammal bekant diskussion. Ettuttryck, som jag ansåg vara nytt, har jag noterat i reservationen :"Statschefen är en av landets främsta företrädare." Jag vill medtanke på den diskussion förde om en irrationell auktoritet hosKungen betona att det i 1 8 -portalparagrafen - i regeringsformen ändå står:"All offentlig makt i utgår från folket." I 4 § står det:"är folkefs främsta företrädare." Först i 5 § falas def omKonungen och regerande drottning. Jag ser detta som en klar markering avrangordningen. Jag vill därmed yrka avslag på reservation 1. Vidare har här förts en diskussion, bl. a. av BirgitFriggebo, om religionsfriheten. Jag har uppfattat def så aft den diskussionenmåste utgå från det förslag som utskottet haft att behandla. Det är riktigt somBirgit säger att det i 2 kap. regeringsformen finns en paragraf sombehandlar religionsfriheten som en positiv fri- och rättighet, som inte kanbegränsas. Den paragrafen är klart utformad, och jag försfår inte att något fallsom inträffat behöver föranleda ändringar av formuleringarna på den punkten.Dessutom finns i den aktuella motionen ett stycke som handlar om en s. k.målsättningsparagraf. En sådan finns i 1 kap. 2 8. Jag tror inte att vi pådenna punkt kan nå längre genom ändrade formuleringar i grundlagen. Frågan omsikhernas rätt att bära turbaner är viktig, men jag tror alltså inte att dessauniformsregler kan styras genom att vi företar ändringar i grundlagen. Vi bör istället i debatten driva dessa frågor. Utskottet har inte heller funnit aft detinträffade skapat behov av grundlagsändringar. Sedan vill jag något mer allmänt ta upp . Han gjorde några allmänna reflexioner om olika partiers inställningfill fri- och rättigheter. Jag skall gärna anta den utmaningen och här försökaföra ett konstruktivt samtal om regeringsformens fri- och rätfighetskapitel. Först några inledande synpunkter på den debatt som fördesnär man arbetade med dessa frågor. säger aft vi från socialdemokratisksida inte visat något som helst intresse för dessa frågor och inte kommit mednågra som helst konstruktiva bidrag. Jag tillhörde själv den första fri- ochrättighetsufredningen, i vilken var ordförande. Det är verkligenfelaktigt att påstå aft han inte visade ett brinnande engagemang. Vi befann ossdå på jungfrulig mark och hade inte någonfing alls att bygga på. Hankommenderade fram promemoria efter promemoria, vilket ledde fram fill deförslag som sedan framställdes. Men tidigare fanns naturligtvis en vissmotsättning, och jag skall redogöra för de tvä uppfattningar som fanns iutgångsläget. Enligt den ena uppfattningen skulle politikens innehållutformas av företrädare för de politiska partier som fått väljarnas förtroende,1 och med att dessa partier handlar under ansvar inför allmänheten utgår manfrån att deras beslut så långt def är möjligt svarar mot medborgarnas önskemål.Man menade att en reglering i grundlagen av medborgarnas fri- och rättigheter med dettasynsätt kan beskrivas som en inskränkning av medborgarnas självbestämmanderätt,en inskränkning i demokratin. Det var den ena uppfattningen. Den andra uppfattnirigenvar att grundlagen har till uppgift även att garantera medborgarnasrättsställning i personligt och ekonomiskt hänseende. Företrädare för denuppfattningen hävdade att en grundlag som inskränkte sig till att ge spelreglermedför fara för aft otillräckligt grundade opinioner präglar de politiskabesluten oeh att detta kan leda till att hänsyn inte fas till betydandeminoriteter. Debatten påverkade naturligtvis utformningen av 1974 årsförfattning. Denna grundar sig på folksuveränitefsprincipen och den gersjälvfallet betydande utrymme för majoritetsbeslut. Men särskilda garantier harockså inskrivits i reglerna om fri- och rättigheter, sorn tillkommit undersocialdemokratisk medverkan i tre omgångar. Det gäller dels regeringsformensursprungliga lydelse 1974, dels ändringarna 1976 på grund av fri- ochrättighetsutredningens förslag, dels förändringar, vilka grundades påräftsskyddsutredningens förslag. Med stor förenkling kan man såga att beskrivningarna av derättigheter som skyddas och bestämmelserna att ändringar i reglerna infe får beslutasannat ån genom lag tillkom 1974, att inskränkningsmöjligheterna med avseende påändamål tillkom 1976 samt att de speciella procedurreglerna tillkom 1979, Hårhar alltså förekommit ett betydande reformarbete. För att sedan beröra de aktuella frågorna vill jag fa uppden diskussion som förts kring den enskilde och organisationerna. Denfolkpartimofion som föranlett denna diskussion år i och för sig intressant. Menman måste också uppmärksamma hur det var från början med dessa organisafioner.För mig känns det konstigt att man via lag eller grundlag skall kunna införasanktioner mot organisationerna med motiveringen aft man vill skydda desvagaste och mest utsatta grupperna mot dessa organisationers regemente. Förmig känns det främmande med de erfarenheter jag har från den politiska ochfackliga arbetarrörelsen och dess organisationer som har till uppgift just attskydda de svagaste grupperna: Gäller infe detsamma , som stårbonderörelsen nära? Och, , gäller infe detsamma folkpartietsfrisinnade del? I vårt utskott sitter , som har erfarenheter frånväckelserörelsen och från frikyrkorna. Jag tycker alltså att våra grundlagars fri- ochrättighefsinslag även i framfiden bör vara så systematiskt uppbyggda aft de inteannat än i vissa fall riktar sig mot enskilda utan mot det allmänna. Så ärdeuppbyggda , och så bör det förbli. Sedan är det rikfigt aft vi har en offentlighetsprincipsom gör att vi får en debatt. Jag tror mér på den debatten som ett korrektivmot missbruk. Den linjen har jag stött, bl, a, i yttrandefrihetsutredningen. Påen punkt har jag t, o,m, velat vidga möjligheterna att skydda sig också motenskilda. Det gäller meddelarfrihefen. Det är viktigt att öppna dörrarna ochsätta offentlighetens ljus på stora, även privata, maktkoncentrationer ochstora enskilda maktkoncentrationer. Det tänker jag verka för även i fortsättningen. Som sade finns det inga korporativa inslagi deri gällande författningen. Det innebär inte att den debatt om förhållandetmellan Prot.1986/87:54 14januari 1987 Vissa grundlagsfrågor m. m. särintressenoch allmänintresset, som har initierat, år ointressant. Denfrågan har mycket noggrant tagits upp i verksledningskom-mitténs betänkande,och av proposifionsförteckningen framgår att det kommer en proposition senare ivär med anledning av detta betänkande. Den kommer att remitteras tillkonsfifutionsutskoftef, och då får vi möjlighet att diskutera dessa frågorvidare, I betänkandet behandlas också en rad motioner i olikafrågor som gäller förstärkande av de grundlagsbestämmelser som redan finns, bl,a, egendomsrätten, och det diskuteras om man i grundlagen kan införabestämmelser om näringsfrihet och yrkesfrihet. Jag vill hävda - om jag tar detsista först - att vi har närings- och yrkesfrihef i vårt land, men alla äröverens om behovet av vissa begränsningar. Det är det som är motivet tillavslagsyrkandet. En grundlagsregel anses föga meningsfylld därför att denskulle blir så intetsägande på grund av undantagen. En av motionärerna, KenthSkårvik, har faktiskt försökt aft precisera en bestämmelse som skulle införas i2 kap. Den lyder: "Svensk medborgare äger i riket driva näring och utövayrke såvida annat infe är föreskrivet i lag eller förordning," - Vad vinnsdärmed? Min slutsats blir att grundlagsbestämmelserna bör innefatta den gemensammanämnare som olika meningsrikfningar kan enas om. Skilda meningar i fråga omsådant som egendomsrätt - som jag fidigare nämnt - är naturliga i en politiskdemokrati, Meningsskiljaktigheter i sak utanför denna gemensamma värderingsramfår ut genom det politiska samtalet och genom avgörande i folkstyretsbeslutsformer. Här vill jag gärna fråga om hennesinställning, I denna fråga finns en gemensam borgerlig reservafion, där mansäger att man vill förstärka egendomsrättens ställning i grundlag och tillsättaen utredning för aft klarlägga i vilka avseenden en förstärkning av dennafrihet kan ske i grundlag och annan lag. Har läst en artikel iDagens Nyheter, skriven av ? Jag tycker den är mycketintressant, Hans rubrik lyder: Grundlagsskydd fill övermått. Han företräder iartikeln uppfattningen aft vissa värden i ett rättssamhälle svårligen låter sigskyddas med bindande föreskrifter och aft man därför når bättre resultat genomatt försöka övertyga och argumentera. De i mofionerna upptagna frågorna hörtill dessa svårskyddade värden. Jag kan hälla med Nycander när han säger:"De utgör tillsammans eft nödvändigt fundament för ett demokratisktsamhälle, men så fort man försöker konkretisera deras innebörd upptäcker man hurtänjbara de är," Han fortsätter: "Eftersom just sådana frågor ständigtblir föremål för politisk strid är det föga demokratiskt aft reglera dem igrundlagen. Spelreglerna bör gälla sådant som def finns bred enighet om,Polifiska tvistefrågor hör hemma i och på valfältet, inte idomstolarna. Omsorgen om de medborgerliga fri- och rättigheterna är endel av den liberala traditionen," Jag vill nu fråga : Kan det, som Nycanderskriver, vara god liberalism "att med grundlagens hjälp lyfta bortbrännbara frågor från demokratins verkningskrets"? Varför fridlysa säkontroversiella frågor som egendomsrätten från den politiska debatten? Här försockså in frågan om införande av författningsdomstol, ochhans moderata kamrater är ensamma om att förorda detta ikonstitutionsutskottet, I kammaren har dessutom stöd av ledamoten avcenterns riksdagsgrupp, kds-ledaren , Detär inte längesedan vi diskuterade frågan i kammaren.Jag tycker det är fillfredsställande att én så stor majoritet i förstår nackdelen med att införa en ordning, som är ägnad att skapakonflikter mellan politiska och juridiska organ. Detta kan i sin fur leda tillaft utnämningen av domare med funkfioner inom rättsvården politiseras. Så några synpunkter på resonemang omlagrådet och dess yttranden, I vissa stycken ingår de i en polemik motinförande av en författningsdomstol. Jag delar uppfattning attvi gärna skall ha ett lagråd, till vilket regeringen skall ha skyldighet attskicka propositioner. Lagrådet kan förbättra lagstiftningsprodukterna, men dåskall det ha kvar sin ställning som rådgivande organ, Vad som är oerhörtbetänkligt är att man i motion upphöjer lagrådets ställning till någotmycket mer ån aft vara rådgivande organ som kan medverka fill att kvalitativtförbättra vår lagstiftning. motion - och jag förstår aft BertilFiskesjö nu höjer rösten för att dölja detta faktum - från förra årets allmännamotionstid är principiellt ett synnerligen märkligt dokument. Det sägs imotionen, som har som första namn, att ett sätt aft minska riskenför riksdagsbeslut som kan i frågasättas från grundlagssynpunkt skulle vara attge lagrådet ett veto i frågor av detta slag. Ett veto mot - det är jufantastiskt! Motionärerna begärde att folkstyrelsekommittén skulle utreda enregel med den innebörden aft eft lagförslag som underkänts av ett enhälligtlagråd inte får antas av . Jag trodde inte mina ögon då jag låstemotionen, I reservation har man visserligen något jämkat detursprungliga förslaget, men och anser dock:"Ett sått att minska risken för riksdagsbeslut som kan i frågasättas frångrundlagssynpunkt skulle kunna vara att stadga att ett lagförslag somunderkänts av ett enhälligt lagråd inte får antas utan en sådan omarbetning attdet kan godkännas vid en förnyad lagrädsgranskning," Hur kan en ledamot av , tillikatredje vice talman, så reducera sin egen roll att pröva argumentationen från enjuridisk instans i sak? Även ett enhälligt lagråd bestående av en handfulljurister kan ju ha fel i grundlagsfrågan. Att dess förslag skulle accepteras avkonsfitutionsutskottet utan appell och alltså skickas vidare för omarbetningfill en ny lag är alldeles uppåt väggarna. Jag är glad över att ärensam om denna reservafion. Jag yrkar avslag på den reservafionen, argumentering förbättras inte av att hankastar ut våldsamma anklagelser mot riksdagsmajoriteten om att den skullenonchalera lagrådets synpunkter. Vi hade en utfrågning ikonstitutionsutskottet av och , höga jurister. De sadeatt lagstiftningsprodukterna är kvalitativt bättre än tidigare och attde tycker att systemet fungerar väl. Så har också varit fallet. Vad gäller behandlingen av förbjudermig min blygsamhet aft närmare tala om min roll i detta sammanhang. Men jag vågarnog såga att jag minst lika niycket som bidrog till att vi kommed ett yttrande från , som innebar att vi inte Vissa grundlagsfrågor m. m. Vissa grundlagsfrågor in. accepteradeoch svalde allt vad lagrådet sade. Vi analyserade vad lagrådet och regeringensagt i denna konstitutionella fråga, och vi begärde preciseringar på bestämdapunkter. Det beredde väg för en lagsfiftningsprodukt, som senare kunde godtasfrån grundlagssynpunkt av . Det tycker jag var positivt. Om övriga reservafioner kan jag fatta mig kort. Jag tyckerinte att vi bör ha lagstiftning i grundlag om föräldrarätf, Def går inte aft fåden precisering av bestämmelserna som är önskvärd. Jag yrkar därför avslag pådef förslaget. Jag vill också något kommentera resonemangkring motionen från vpk om försvaret av fri- och rättigheter. Jag vill gärna göraett tillägg till utskottets - det medger jag - något spartanska skrivning. Deåtgärder för att följa rättstillämpningen som talade om är välmotiverade. Det är oerhört viktigt att def demokratiska rollspelet fungerar ochatt, som det står i grundlagens portalparagraf, all offentlig makt verkligenutgår från folket. , som är folkets främsta företrädare, har enskyldighet att se fill att styrsignalerna hittar fram till myndigheterna så attintentionerna i riksdagsbesluten verkligen når medborgarna och infe förfuskaspå vägen under myndighetsbehandlingen. i vår kommer' en proposition byggd påverksledningskommitténs betänkande. Då får vi fillfälle aft diskutera fråganmed ett brett underlag. Det är mot den bakgrunden jag yrkar bifall tillutskottets hemställan och avslag på vpk-reservationen i denna del. Slutligen finns i reservation 10 ett konkret förslag tilländring av regeringsformen 3 kap, 2 8 som handlar om rösträtt vid val tillriksdagen. Nuvarande bestämmelser om utlandssvenskarnas rösträtt som återfinnsi vanlig lag skall enligt förslaget bli grundlagstext. Ändringen berör svenskarsom infe längre bor i , Däremot sägs ingenting om ansträngningarna attfinna regler som gör det möjligt för invandrare utan svenskt medborgarskap attrösta i riksdagsval. Det är alltså människor som bor och arbetar i , Frågan om dubbla medborgarskap har kartlagts i ettbetänkande som överlämnats till invandrarministern. Om dubbla medborgarskapaccepteras i större utsträckning kan detta få betydelse för grundlagsregelnsutformning med hänsyn till önskemålet om att vidga rösträtten för invandrare iSverige till aft omfatta riksdagsval. Mot den bakgrunden yrkar jag avslag påden reservationen och bifall till hemställan, AnL 12 () replik: På s, 11 i konstifutionsufskoffetsbetänkande, där utskottets majoritet ger sin syn på frågan om skydd avegendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet, står att man bör avvakta med aftta ställning till en översyn av fri-och rättigheterna till dess ytterligareerfarenheter av reformerna pä området har erhållits. Jag skulle med anledningav detta och av vad sade i sitt huvudanförande vilja ställa någrafrågor. Vi har ganska lång erfarenhet av fri- och rättigheternai grundlagen. Hur länge skall utskottsmajoriteten kunna skylla på att man villha ytterligare erfarenheter, innan man gör den översyn på området som framstårsom alltmer behövlig? Min direkta fråga är om här och ärberedd aft ge kammaren ett besked om när en sådan översyn kan göras. beredd aft gå med på att vi får en samlad översyn av grundlagens fri-och räftighetskapitel och att vi i samband därmed kan ta ställning till demotionskrav som under en följd av år framförts om ett förstärkt skydd? En frågasom följer av detta är om anser att rättighetsskyddet igrundlagen är tillfredsställande. Finns det enligt någrapunkter där åtgärder är av nöden? Ytterligare en fråga blir då om anser attdef behövs en reglering av makfens gränser. Är författningen i dagtillfredsställande? Författningen ger på en rad punkter en majoritet rätt fillvad som helst utan aft den behöver fa hänsyn till minoriteten. När det gäller resonemanget om enförfattningsdomstol vill jag allra sist säga att en sådan i och för sig intebehöver innebära.en politisering av domarmakten. Def behöver inte vararegeringen som utnämner domare. Däremot tycker jag att det med anledning avtimade händelser finns anledning att återkomma till problemafiken med enpolitisering av utnämningen av högre jurister. Vissa grundlagsfrågor - m. m. AnL13 Tredje vice talman () replik: skruvade upp tonlägetbetydligt når han kom in på reservation och mina resonemang. Det visaratt detta är en mycket känslig sak. Slutsatsen av det som harsagt måste enligt min mening bli att han och socialdemokraterna och även vpktycker att det är . helt riktigt att utan att darra på manschettendriver igenom lagar som eft enhälligt lagråd sagt vara oförenliga medgrundlagen. Det måste bli den logiska slutsatsen av den inställning som OlleSvensson intar. Man kan då fråga sig vad vi skall ha grundlagen till, om detgång på gång fattas beslut i som enligt den främsta juridiskaexpertis vi har inte är förenliga med grundlagen.,Vad är det då för mening medbestämmelserna i grundlagen? Den mera principiella diskussion som har förts - jag gårinte så mycket in på sakfrågorna - sönderfaller egentligen i tre olika delar.Dels är det fråga om kvaliteten på de lagprodukter som passerar detta hus. Jagillustrerade med lagen om pensionsskatten hur det kan gå när man har förbråttom. Dels är det fråga om vad som skall stå i grundlagen, dels hur manskall göra när grundlagsenligheten av lagförslag är ifrågasatt. Dessa trefrågor är alla viktiga, och det är synd att vi inte här kan föra en mer samladoch övergripande debatt om dem. Def är klart att det finns problem över helalinjen. Vårt förslag om att förstärka skyddet för rättssäkerheteninnebär ju inte att några höga jurister, som påstår, kan sättastopp för lagstiftning här i . Det innebär bara att man får se tillaft de lagar som produceras av regeringen och sedan antas av ärsådana att de överensstämmer med grundlagen. Det borde vara en självklarhet. Jag skulle också kunna säga detsamma till till , nämligen att resonemang i förlängningeninnebär att han inte anser att lagprövningsrätten skall vara kvar. En av de tidigare berörda reservationerna rör den enskildeoch organisationerna. Def är givet att vi i vårt samhälle har fått helt andramaktkonstella- Prot.1986/87:54 14januari 1987 Vissa grundlagsfrågor m. m. tioner ochandra maktcentra än vi hade när grundlagar började skrivas och när vi börjadefå mera moderna grundlagar. Det är viktigt att i alla lägen hävda den enskildeindividens fri- och rättigheter, oavsett om dessa kringskärs av statsmakfeneller av mäktiga organisationer. AnL 14 () replik: I fråga om rätten att bära turban menade att det inte skulle gå att förtydliga den inledande paragrafen omreligionsfrihet, utan frågan fick drivas på annat sätt.