prot · GA0973 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:73 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1986/87:96 om åtgärder för att förenkla ocheffektivisera socialförsäkringen i har ställt två frågortill mig; Vilka åtgärder avsersocialministern på kort sikt vidta för att försäkrings kassorna skall kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett sådant sätt att den enskilde medborgaren utan onödiga dröjsmål kan få de upplysningar och den ersättning denne är berättigad till och för att inte socialförsäkringen åsamkas onödiga kostnader? Vilka åtgärder planeras pålängre sikt för att förenkla och effektivisera socialförsäkringen? Jag är väl medveten om attförsäkringskassorna har haft en arbetssituation som kan beskrivas som ansträngd.Socialförsäkringen har genomgått storaförändringar. Nya förmåner har tillkommit. Omfattande administrativaförändringar har gjorts i försäkringssystemet. För att öka kassornas möjlighet att handläggaförsäkringsärenden och möta den kraftiga ärendetillströmningen på ett sätt somär tillfredsställande för såväl de försäkrade som samhället i övrigt föreslårregeringen betydande resurspåslag för försäkringsadministrationen nästabudgetår. I den framlagda budgetpropositionen (prop. 1986/87:100, bil.7) föreslås ytterligare medel - utöver de extra medel som kassorna nyligentillförts - för att förstärka resurserna inom arbetsskadeförsäkringen.Härutöver beräknas medel för att klara den förväntade volymökningen inom olikadelar av socialförsäkringen. Likaså föreslås försäkringskassorna fåtillgodogöra sig de resurser som kassorna själva har frigjort genom besparingoch rationalisering. Innan ett mer långsiktigt ställningstagande angåenderesurstilldelning till försäkringskassorna görs anser jag emellertid att endjupare analys erfordras. Jag avser då en analys av sambanden mellan ettfortsatt behov av hög effektivitet inom försäkringsadministrationen och godhushållning med resurserna. 'Arbetet med en sådan översyn kommer att påbörjassnarast. Härvid får också ut förutsättningarna för att ge den försäkradefortsatt Om åtgärder för att förenkla och effektiviserasocialförsäkringen godservice som en god kvalitet i handläggningen av försäkringsärendenupprätthålls. När det gäller frågan om vilka åtgärder som planeras pålängre sikt för att förenkla och effektivisera socialförsäkringen är mitt svaratt det pågår ett löpande arbete med förenklingar och effektiviseringar avarbetsrutiner och organisation såväl inom som inomförsäkringskassorna. För att uppmuntra fortsatt förändrings- ochutvecklingsarbete föreslår regeringen att medel avsätts även för nästa budgetårför sådan särskild projektverksamhet. Jag vill också framhålla att flera av dekommittéer på socialförsäkringens område som har tillkallats har iutredningsuppdrag att undersöka möjligheterna till lagtekniska ochadministrativa förenklingar inom den allmänna försäkringen. 2GUNNAR i (c): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på den interpellation som jag har ställt. Avsikten med mina frågor varatt få en bild av vilka avsikter regeringen har att se till att vi fårett bra försäkringssystem, att medborgarna utan dröjsmål kan få de upplysningarsom de kräver, att socialförsäkringen inte åsamkas onödiga kostnader och att vifår en kontroll som är förnuftig. Min andra fråga gällde vilka åtgärder som planeras pålängre sikt för att ta sig an problemen. Försäkringskassepersonalen har undermånga år haft en svår arbetssituation. Man har ganska ensidigt koncentrerat sigpå just personalkostnadsdelen och i ganska liten utsträckning tänkt påsjukförsäkringssystemet i dess helhet. Den nuvarande regeringen har visatväldigt litet handlingskraft. På vissa platser tillämpar man inte ordentligsjukkontroll längre. I vissa områden godtar man nästan helt uppgiftslämnarensuppgifter. är det demoraliserande gentemot dem som sköter sig när detgäller uppgiftslämnande. Det är väldigt otillfredsställande att man t. ex. intelängre tillämpar sjukkontroll. Som socialministern nämner har det föreslagits vissaförstärkningar i budgetpropositionen. Man frågar sig ändå. och den frågan villjag ställa till socialministern: verkligen detta för att kassorna skallkunna arbeta sig ur de balanser som de har när det gäller t. ex.arbetsskadeärenden? Man frågar sig verkligen vad som planeras inför framtiden.Finns det verkligen några tankar på att se över hela systemet, inte barapersonalkostnadsdelen? Socialministern nämner i svaret att det föreslås attförsäkringskassorna i fortsättningen skall få tillgodogöra sig de resurser somfrigörs genom besparing och rationalisering. Jag tycker det är ett tveeggatvapen att använda sig av den principen. Man fåren känsla av att socialministernskjuter en del av problemen framför sig och att översynen dröjer. Det ärbeklagligt att regeringen även på denna punkt saknar handlingskraft. Jag tyckerframför allt att regeringen har mycket låg ambitionsnivå. Jag skulle vilja vädja till socialministern att hon införden framtida planeringen tänker litet mera på de anställda inomförsäkringskasseväsendet. 3KARIN (); Socialministern har lämnat ett intressantsvar på i frågor. Jag vill understryka det , att man har sänkt ambitionsnivån när det gällerförsäkringskassornas verksamhet. har 2 000 årsarbetenförsvunnit från våra försäkringskassor. I årets budgetförslag föreslås enpersonalökning med 100 personer. Men socialministern undviker noggrant att isitt svar precisera orsaken till att personal skall återanställas vidförsäkringskassorna. Det handlar om en stor och byråkratisk reform, den s. k.timsjukpenningen, som skall genomföras. Vi från sida anser detbeklagligt att man hanterar personal och organisation på detta olyckliga sätt.Under ett par års tid har man verkligen dragit åt tumskruvarna.Lokalkontorsnätet är hotat i stora delar av landet. Många av lokalkontoren ärredan nerlagda, och filialéxpeditionerna är nerlagda. Många län, specielltglesbygdslän, drabbas mycket hårt av detta sätt att hanteraförsäkringskassornas organisation. I län har 19 filialexpeditioner försvunnit, iÄlvsborgs län 15 lokalkontor. Listan kan göras lång på de förändringar somgjorts. Den skulle kunna göras ännu mycket längre om man såg på vilkasparplaner som finns i olika försäkringsdistrikt. Sparar gör man efter de kravpå besparingar som ställts från regeringens sida på olika områden. Det harnaturligtvis också medfört att den service som försäkringskassorna skall geallmänheten blivit lidande. Vi ser det på arbetsskadesidan, där alla de fallsom ligger obehandlade ständigt växer i antal och där man i vissa fallförhindras av stelbenta byråkrater i centralkassorna att lägga utarbetsskadeärenden i lokalkontoren, där de skulle kunna handläggas i snabbaretakt. Belastningen på försäkringskassorna ökar, antalet anmälda fall ökar, ochkontrollen minskar. Detta gör att den personal som tjänstgör är oerhörtstressad och söker sig bort från verksamheten. Det är olyckligt att man inte kan behålla en väl utbildadpersonal i en verksamhet som skall tillföras nya arbetsuppgifter. Det kommeratt innebära mycket stora problem förförsäkringskassorna, om man inte gör något mer än att bara försöka analyseraproblemen. Problemen är så påtagliga att regeringen borde komma med merhandfasta grepp för att komma till rätta med de problem som föreligger. Som vi har sagt är det mycket olyckligt att maninte gör något mer än vad som nuär på gång. Det mest olyckliga är att man harlåtit det hela bero så länge innan man vidtagit några åtgärder. De problem somhar förelegat ute på'försäkringskassorna kan inte havarit okända för socialministern. Det är väl bara att hoppas att man frånförsäkringskassorna i vanlig ordning kommer fram med de krav som man har ochgör dem synliga för alla. Det var vanligt att man gjorde pådet viset. Om åtgärder för att förenkla och effektiviserasocialförsäkringen Jag kan försäkra både i Gävleoch om - och det har jag också sagt i mittinterpellationssvar- att jag är medveten om den hårda arbetssituation somförsäkringskassorna har, att situationen har varit ansträngd. Otn åtgärder för att förenkla och effektiviserasocialförsäkringen Redan innevarande budgetår har vi kommit med enförstärkning på 15 milj. kr. för att förbättra balansen när det gällerarbetsskadorna, eftersom det är där som den stora balansen finns. För detbudgetår som börjar blir det för arbetsskadeförsäkringen påslag omytterligare 30 milj. kr. Jag har vid många tillfällen talat medFörsäkringskasseförbundet och med personalen och är väl medveten om den situationsom råder. Det är därför som vi inte avvaktat med att ge en ekonomiskförstärkning till det budgetår som börjar utan har kommit med enförstärkning . Medlen kommer att räcka till ett stort antal nyaårsarbetare. Som framgår avcenterns motioner går emot den sociala rättvisereformen. Här kommer detatt ges ett påslag på ungefär 117 milj. kr., som räcker till 710 årsarbetare.Men om jag bortser från det - eftersom inte accepterar den reformen -kan jag säga följande. Volymökningen inom socialförsäkringen på 7 milj. kr.räknar vi med räcker till 50 årsarbetare. Arbetsskadeförsäkringens 30 milj.kr., som kommer efter , innebär 210 årsarbetare. En återläggning avkassornas genomförda besparingar och rationaliseringar, som beräknas till 24milj. kr., ger ungefär 165 årsarbetare. Det har pågått ett mycket intensivt arbete påförsäkringskassorna. Man hade en kampanj som kallades Sunt förnuft.Man har där kommit med 1 100 förslag till förbättringar i regelsystemet. Fleraav förslagen är likartade. Vi har redan påbörjat ett arbete för att göraförfaringssättet enklare. Det är svårt att svara på fråga om dettaräcker. Men jag tycker att detta är en rejäl satsning- redan innevarandebudgetår och också för nästkommande budgetår. Jag tror att detta kommer attförbättra arbetssituationen på försäkringskassorna avsevärt. 5GUNNAR i (c): Det är konstigt att socialministern inte kanavgöra om medlen räcker till. Man hade ju begärt ungefär 640 tjänster för attkunna jobba vidare med att dels komma ur balanssituationen, dels komma i taktigen. Det är också konstigt när socialministern talar omcenterns förslag och social rättvisa. Vad är det, , för socialrättvisa i att man inte längre kontrollerar de uppgifter som man får in? Är detsocial rättvisa mot de tjänstemän och arbetare som ger korrekta uppgifter och ärärliga? År det någon social rättvisa att yvas särskilt mycket över när man inteens kontrollerar uppgifterna och inte har någon sjiikkontroll? Systemet fördärvasmoraliskt sett om man inte sköter kontrollen. Jag tycker att detta äranmärkningsvärt, och här saknar jag faktiskt litet av rättvisa ur socialsynpunkt gentemot dem som sköter sig. Jag tycker att den redogörelse som lämnats visar på enmycket låg ambitionsnivå. Socialministerns inlägg i debatten har bekräftat denbilden. I svaret sägs dessutom; "Innan ett mer långsiktigt ställningstagande angåenderesurstilldelning till försäkringskassorna görs anser jag emellertid att endjupare analys erfordras." Ungefär den åsikten brukar regeringen inta om den inte harnågonting att komma med. Det är väldigt vad mycket långbänkar det finns i den nuvarande regeringen! Det här verkar vara en av dem. 6 (); Det handlar om en sänkt ambitionsnivå totaltsett jämfört med den som redovisades 1982, eftersom drygt 2 000 årsarbetare harförsvunnit från verksamhet. Eftersom socialministern tydligen har läst vår motion villjag sedan som ett förtydligande påpeka att vi i är för attdeltidsarbetande och skiftarbetande skall få en sjukersättning som motsvararinkomstförlusten vid sjukdom. Däremot kan vi inte ställa oss bakom det mycketkrångliga förslag som är lagt på bord. Detta betyder ju ettavsteg från det s. k. sunt-förnuft-tänkande som innebär att man villavbyråkratisera och förenkla så mycket som möjligt. Förslaget är verkligenkrångligt och svåröverskådligt, och man kan dessutom inte med säkerhet säga attdet är rättvist. Det finns andra förslag att bygga på. Vi är öppna för endiskussion, om socialministern ar intresserad av att komma fram till ett bättreförslag. Jag vill också säga att vi i vårt budgetförslagfinansierat en förändring av ersättningen till deltidsarbetande. Det handlaralltså inte om att vi är emot social rättvisa. Vi är tvärtom för ett system sominnebär social rättvisa och som dessutom baseras på sunt förnuft. Frågan gäller i hög grad också den personal som arbetar påde olika försäkringskassorna. Personalen har behandlats illa och vetfortfarande inte med säkerhet hur framtiden kommer att se ut, eftersom det nuskall påbörjas ett analysarbete vars resultat man inte kan förutsäga. Detta ärmycket olyckligt och kommer att medföra en personalflykt. I sådana fall brukardet ofta vara de mest kompetenta som söker sig till andrå arbetsuppgifter. Förförsäkringskassornas del skulledetta innebära att man förlorade en kompetensdär den verkligen behövs. Det finns många exempel som visar att sådana härproblem kan uppstå. Socialministern har säkert fått dem belysta av deorganisationer som har uppvaktat henne i dessa ärenden. Kontentan av detta är att dét måste utformas fasta reglerför hur verksamheten skall skötas. Man kan inte fortsätta att laborera medpersonal på det sätt man gjort när det gäller försäkringskassorna. Jag tycker inte att det är att ha en.lågambitionsnivå när vi redan under innevarande budgetår gör ett betydande påslagoch när vi gör det också för nästa budgetår. Det är vidare ganska naturligt att man när det gäller denlångsiktiga delen' behöver en djupare analys. Efter att ha läst centernsmotioner kan jag inte se att det i dem presenteras mer av handlingskraft föratt kunna komma till rätta med problemen. Närdet gäller förbättringen av sjukförsäkringen har jagnoterat att kan tänka sig att förbättra för de deltidsarbetande.Däremot vill inte förbättra för den stora gruppen privatanställdaLO-arbetare, som fortfarande har en karensdag. Om åtgärderför att förenkla och effektiviserasocialförsäkringen Om bostadsför-hållandenaför personer med sociala problem Jag tycker att den sjukförsäkringsreform som nuföreslagits är en av de största sociala rättvisereformerna sedansjukförsäkringen infördes. Om genoinförandet av en sådan social rättvisa skulleförorsaka en del byråkrati, är jag beredd att acceptera detta. Talmannen anmälde att KarinIsraelsson anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1986/87:151 ombostadsförhållandena för personer med sociala problem i har frågat migom vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stödja utsatta kommuner i derassträvan att lösa bostadsproblemen för kommuninnevånare med sociala problem. Bakgrunden till interpellation är ettuttalande från generaldirektören för i ettregionalt TV-program. Uttalandet gällde en barnfamilj på åtta personer som ibrist på bostad tvingats bo på hotell till dryga kostnader förMalmö kommun. Enligt det utdrag av intervjun som jag tagit del av var Maj-BrittSandlunds uttalande i sin helhet följande: "Målet måste vara att så snabbtsom möjligt kunna bereda människor med olika sociala problem bostäder i vanligabostadsområden, och det har ni ju gott om här i ." På frågan om ettår är så snabbt som möjligt svarade så här: "Det tyckerjag inte. Jag tycker det verkar vara ." Enligt socialtjänstlagens bestämmelser (6 §) har denenskilde rätt till bistånd av försörjning och sinlivsföring i övrigt, om hans behov inte kan tillgodoses på annat sätt. Denenskilde skall dessutom genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå.Biståndet skall utformas så att det stärker hans resurser att leva ettsjälvständigt liv. Enligt 3 § samma lag har kommunen det yttersta ansvaret föratt de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Jag kan ha viss förståelse för att det ibland kan varasvårt att hjälpa människor i en utsatt situation med en bostad. Jagbedömer dock att det uttalande som gjort i det aktuellafallet ligger i linje med socialtjänstlagens intentioner. Målet måste vara attså snabbt som möjligt kunna bereda människor med olika sociala problem bostäderi vanliga bostadsområden. framhåller att man inom kommun gjortstora insatser för att även människor med sociala problem skall kunna erhållabostad och att man i kommunen är medveten om att hotellboende inte är någon bralösning. Jag har dock svårt att förstå vilka åtgärder menar attstaten skall vidta som kommunen inte själv kan klara av. 9STEN i (m): Vi har ett gammalt talesätt i somlyder: "Tala är silver, tiga är guld." Det borde faktiskt appliceraspå generaldirektören för . Hon uttalade i ettlokalt TV-program i att kommun bröt mot socialtjänstlagen. Hongjorde detta uttalande utan att först ha tagit kontakt med de ansvariga inomkommunen. Uttalandet väckte irritation, förvåning, ja, t. o. m. upprördhet. Manbetraktade det som både grovt och orättvist. Jag kan tala om att även en delav statsrådets partikolleger i tyckte att kritiken icke var berättigad. I har vi en betydande del av landets utomnordiskazigenare. kommun har tagit det ansvar som en kommun bör ta för att tahand om det stora antalet flyktingar som kommit till . I har vi,jämfört med vad som är fallet i många andra storstäder, stor arbetslöshet medallt vad det innebär av problem. Bakgrunden till det här minst sagt famösa påståendet äratt man kunde peka på en familj i som hade bott på hotell i drygt ett år.Självfallet vill inte kommun ha någon familj boende på hotell så långtid. Kommunen lägger ner mycken tid - man har många människor engagerade -ochmycket pengar för att lösa dessa problem. Därför är det förvånande attgeneraldirektören för utan att först fråga vad saken gäller görett sådant här uttalande. Generaldirektör sade också i detta uttalandeatt kommun har gott om bostäder; det borde inte vara något problem attskaffa bostäderåt dem som bor på hotell. Det våren nyhet åtminstone för oss sombor i kommun. Än värre blev det , när vi fick besked attregeringen mycket drastiskt har dragit ned de ombyggnadsbidrag som kommunernatidigare har kunnat tillgodoräkna sig. Sedan säger statsrådet i sitt svar till mig; "Jag kanha viss förståelse för att det ibland kan vara svårt att hjälpamänniskor i en utsatt situation med en bostad." Det uttalandet hade jag kunnat vänta mig frånen byråkrat i ett elfenbenstorn, men inte från ett statsråd som jag hitintillstrott hade en hel del erfarenhet på det här området. är det mycketsvårt, ja, t. o. m. omöjligt, att snabbt ordna en bostad åt vissa familjer. Det är bara att konstatera att det finns s.k. problemfamiljer och problempersoner. Oavsett om detta beror på att deuppträder på ett sätt som man inte bör göra eller på olika sedvänjor, finnsproblemen där. Det finns människor som helt klart inte bryr sig om de formerför umgänge med andra som de flesta av oss trots allt försöker tillämpa. Jagvill t. o. m. påstå att det finns sådana som medvetet saboterar - de vet attdet är mycket svårt att bli vräkt även om man bär sig ganska kvalificeratbusigt åt. Det är svårt att vräka dessa personer, men det är likasvårt att ordna en bostad åt en människa som har blivit vräkt ett flertalgånger. Att då säga att det ibland kan vara svårt att hjälpa sådana personer omedelbarttycker jag inte är att ge en korrekt beskrivning av verkligheten. Det är ju inte bara fastighetsägare som är rädda om sinalägenheter. Det finns faktiskt en icke oviktig kategori till. nämligenhyresgästerna som bor i fastigheterna. De är ju inte intresserade av att få sinnattsömn förstörd, att barnen inte skall kunna läsa läxorna osv. Om bostadsför-hållandenaför personer med sociala problem Om bostadsförhållandena för personer med sociala problem Jag vill avsluta den här delen av debatten med att ställaen fråga till statsrådet. Om kommun - och det finns förvisso flerkommuner i i samma situation - inte har lyckats lösa den här fråganfullt ut, är då statsrådet beredd att föreslå åtgärder som tvingar enfastighetsägare att i alla lägen ta emot en hyresgäst som på många sätt harmisskött sig tidigare? Det är möjligt att statsrådet svarar ja på den frågan, menblir det ett ja, kan jag bara konstatera att vi inte kan stifta lagar här iSverige som tvingar tidigare hyresgäster att bo kvar i ett hus dit kommunen hartvingat personer som gravt och medvetet missköter sig. har i den omtaladeintervjun inte sagt att kommun bryter mot socialtjänstlagen. Jag har enutskrift från , där det exakt står vad sagt, och jag har citerat detta i mitt interpellationssvar. På den fråga har ställt har han också gettett svar. Jag har inget annat svar- det finns inga planer på sådana tvingandebestämmelser. Det ordspråk som hyllade i början - tala ärsilver, tiga är guld - ber jag att till fullo få instämma i. 11 i (m); Jag har för bara sedan talat medredaktionen för Sydnytt i . Där säger man att i den del som sändes ut itelevisionen fanns inte det direkta citatet med, men i den intervju man gjordemed generaldirektören fanns detta klart utsagt, och det var detta man baseradesin programannonsering på. Vi har kanske olika uppgiftslämnare. För att återgå till kärnpunkten: kommun har tydligenmisslyckats med att lösa problemet med hotellboende för varje människa ikommunen som har problem. Jag bara frågar statsrådet: Vad skall man göra när detvisar sig att det finns en familj som totalt har förverkat sin rätt att bobland andra vanliga, hyggliga och skötsamma hyresgäster? Hur skall kommunengöra för att komma fram till en lösning i ett sådant fall? Det är lätt attsitta i ett elfenbenstorn och stifta lagar, som inte alltid fungerar ipraktiken. Jag skulle således vilja ha ett klart besked på den härpunkten från statsrådet . De lagar som stiftas i det här landet stiftasav riksdag. Alltså sitter både i och jag i dettaelfenbenstorn. 13 i (m); Jag kan inte undgå att ge statsrådet rättbeträffande det sista påståendet. Men skillnaden mellan mig och statsrådet ärkanske den att jag ibland kan inse att det finns mycket stora problem när detgäller att ordna bostäder åt människor som medvetet missköter sig. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1986/87:145 om ökad användning av flis för uppvärmning 14 Miljö- och energiminister ; Mot bakgrund av det överskott på bränsleflissom råder i har frågat mig hur kravenpå torv som bränsle i de fastbränsleanläggningar som uppförts med statligt stödhar påverkat marknaden för bränsleflis. frågar vidare om jag avseratt ta initiativ i syfte att underlätta en ökad användning av bränsleflis föruppvärmningsändamål. Oljans andel av energitillförseln har sjunkit avsevärtunder . En av anledningarna till detta är en aktiv energiskattepolitik.Som ett led i denna höjdes exempelvis skatten på kol och olja den 1 januari1987. a. omsorgen om miljön kräver att oljeersättningenfortsätter. Det är också angeläget att utsläppen från de eldningsanläggningarsom utnyttjar fossila bränslen hålls på en så låg nivå som möjligt. Regeringenförbereder just nu ett beslut om att sänka svavelhalten i lätt olja från 0,3till 0,2 viktprocent räknat i genomsnitt . Genom de kompletterande bestämmelser om energipolitiskprövning av kolanvändning som infördes i den s.k. fastbränslelagen säkerställs att kol används enbart när det inte är tekniskt och ekonomiskt rimligt att använda inhemska bränslen. ' Utvecklingen på torvområdet har gått snabbt framåt desenaste åren. Detta är till stor del ett resultat av stödet programför investeringar i eldningsanläggningar avsedda huvudsakligen för torv. Stödetutvidgades senare till att omfatta även pannor som eldas med andra inheniskabränslen. Stödet till torvpannor utgick i form av bidrag med25 % av investeringskostnaden. Dessutom kunde regionalpolitiskt stöd erhållas.I och med att investeringsstödet utvidgades till att omfatta övriga inhemskabränslen sänktes bidragsandelen stegvis till . Skälen för det särskiltgenerösa stödet till torvpannor var dels regionalpolitiska överväganden, delsatt särskilda insatser krävdes för att i initialskedet stimuleratorvbrytningen.