prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är eleven som tillsammans med sina föräldrar skall avgöra närsärskilda skäl föreligger och således också enrätt att delta i en tillvalskurs som finns i en annan kommun. I fråga om elevers rätt att utse egna representanter iskolkonferensen refererar bara vad som står i betänkandet ochkommenterar inte de ganska upprörande förhållanden som finns påsina håll i landet. Det förekommer t, ex, att skolstyrelsen bestämmer atteleverna vid en viss skola skall representeras även elevorganisation som intehar en enda medlem i kommunen. Det tycker vi är fullständigt absurt. Då ärdetrimligare att eleverna vid resp, skola får utse egna representanter. Detförhållande jag har redovisat föreligger alltså på sina håll. Skolkonferenserna har inte möjlighet att besluta. Dekan inte heller bestämma att de skall besluta i den ena eller andra frågan,utan det vill till att man bestämmer sig för en försöksverksamhet för att denrätten skall föreligga. Vi tycker att det brådskar, eftersom man från allt flerhåll får rapporter om att människor uppfattar det som fullständigt bortkastatatt sitta i de här s, k, diskussionsklubbarna, när de faktiskt inte får varamed och besluta någonting. Och det är klart att föräldrarna reagerar. Vibehöver, inte minst mot bakgrund av de våldshandlingar som har ägt rum i skolanden , i allra högsta grad föräldrarnas stöd och deras medverkantill en bättre skolmiljö. Då är det inte mer än rätt att de också får vara medoch besluta om en del saker i skolan. Så till rätten att komplettera betyg. Precis som HelgeHagberg sade har vi ett betygssystem, och det finns en långrad hinder förelever som har kommit pä bättre tankar och vill förbättra sina betyg. Först ochfrämst skall det hagått , om de har ett fullständigt betyg. Det är juorimligt att en ung människa som vill förkovra sig skall behöva vänta fem årför att få tillgodoräkna sig ett bättre resultat. Ett ofullständigt betyg gerockså rätt till komplettering. Det är precis söm jag sade inledningsvis: Omungdomarna är smarta och hoppar av före vårterminens slut, då harde rätt att förkovra sig men inte annars. Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. AnL 146 () replik: avslutade sitt anförande med attsäga ungefär så här: Tänk, så besvärligt det är med betyg! Vi skulle ha någotannat i stället. Det tycker jag är verkligt avslöjande. Det styrker.mig i denmisstanke jag har framfört, att vad man från socialdemokratisk sida är på vägatt göra är att undan för undan avskaffa betygen. Jag ställde i mittinledningsanförande en fråga om möjligheten att komplettera sina betyg, och jagvill gärna ha svar på den, , Tycker ni verkligen att debestämmelser som gäller stärker elevernas ambitioner? AnL 147HELGE () replik:, Vi kanske inte skall vara så rädda och tro attvi nu är på väg att införa den absoluta anarkin på betygens område, BirgittaRydle, Även vi socialdemokrater konstaterar att vi inte har något bättreurvalsinstrument än betygen. Men vad jag också sade i slutet av mitt förrainlägg var, att om vi hade något som kompletterade betygen, skulle vi kanskeockså få bättre urvalsmetoder. När detgäller det som tog upp beträffande elevers rätt att Vissa skolorganisatoriska frågor in. själva utse representanter och skolkonferenser sombeslutandeorgan, kan vi vänta med den debatten. I nästa års budgetpropositionkommer ju överväganden med anledning av en arbetsgrupps arbete och bemödandeni dessa frågor. Vi kanske därför kan ge oss till tåls ! För övrigttror jag att det är ganska svårt att säga att eleven är den som i alla lägenalltid skall ges rätten att avgöra. Kanhända är det litet vidare prövning sombehövs, och dä kanske även skolmyndighetens överväganden är bra att ha. Dessaär kanske inte heller så principvidriga. AnL 148 () replik: Det skulle vara intressant om avslöja om de överväganden som han talade om också gäller elevernas rättatt utse representanter. Han säger att det kanske inte är riktigt att elevenalltid skall ges rätt att bestämma. Jag kan hålla med om att det finns mångatillfällen när eleverna kanske inte är tillräckligt mogna att fatta det fullaavgörandet. Men jag tycker att det är självklart att eleverna åtminstone närdet gäller att utse egna representanter skall ha rätt att göra det själva.Tycker verkligen att det är riktigt att skolstyrelsen t, ex, skallbesluta om att en organisation som inte ens finns i kommunen skall kunnaföreträda eleverna i skolkonferensen? AnL 149 () replik: försökte lugna mig genom attsäga att vi alltjämt behöver ha betygen kvar som ett urvalsinstruinent. Men,, frågan gäller faktiskt inte bara betygen som ett urvalssystem.Det gäller så väldigt mycket annat. Jag vill påminna om alla debetygsdebatter som vi har haft. där vi moderater har hävdat att det betygssystemvi har är mycket dåligt och att det måste ersättas med ett kursrelateratbetygssystem. Sådana betyg säger på ett mycket bättre sätt var man som enskildelev står, vilka luckor man har, vad man är duktig i och vad man kan göra föratt förbättra sitt betyg. Jag fick inget svar på frågan om nisocialdemokrater tycker att bestämmelserna rörande komplettering av betygstärker de ambitioner som eleverna har. AnL 150BJÖRN (vpk): Jaghar begärt ordet i anledning av dettabetänkande eftersom det till viss del tar upp frågan om våldet i skolan, och dåi form av s,k, mobbning, Alla partier i utom ställer sigbakoin intentionerna i målen i läroplanen för . Där slås bl, a, fastatt viskall ha en skola för alla. Det betyder att man som elev har rätt atttillgå den undervisning som erbjuds i den svenska . Man skall alltsåinte hindras i utnyttjandet av denna rättighet. Rättigheten svarar också moten skyldighet, den s, k, skolplikten. Mot denna del av läroplanen ochskollagstiftningen tror jag inte att något riksdagsparti har invändningar. Mobbning hindrar elever att utnyttja rätten till fullgodskolgång och innebär alltså ett förvägrande av en demokratisk rättighet. viktigtatt slå tillbaka mot alla ansatser till mobbning i skolan. Våld i vilken formdet än uppenbarar sig i skolan och samhället måste bekämpas. Men det är viktigtatt man söker orsakerna till våldet. Debatten får inte bli enkel och platt.Mobbning eller andra typer av övergrepp är ingenting som uppstår av sig självt.Det är så att säga inget naturfenomen. Det är i och för sig svårt att reda utoch motverka våld i varje enskilt fall. Däremot är det möjligt att beakta olikaförhållanden som utgör grogrund för eller utlöser våld av olika typer. Det är alltså nödvändigt att fundera ett tag över depolitiska beslut som fattas och de resurser som man erbjuder skolan. Man måsteockså se efter hur det hela verkar och tänka på att olika faktorer kan bidratill eller rent av utlösa våld av olika slag i skolan. Även om det vid förstaanblicken verkar som om det inte har någonting med mobbning eller vald i skolanatt göra, måste en prövning komma till stånd. Det är svårt det här, men en sakär säker: En förutsättning för att utsätta någon för en diskriminerandehandling är ett aktivt urval av den eller dem som skall drabbas. På ett ellerannat sätt måste det därför avgöras av någon eller några att en viss personeller vissa personer skall utsättas för våld. Jag menar att man med politiskabeslut faktiskt verksamt bidragit till den aktiva utsortering som våldetförutsätter. Inom skolan heter det mest kvalificerade instrumentet förutsortering betyg. Hur kan man tala om demokratins principer, om tolerans ochsamverkan när man i nästa andetag redan när det gäller lågstadiumär beredd att kalla samverkan för fusk? Det är beklämmande att se att moderata samlingspartiettill det betänkande som vi nu behandlar har fogat en reservation om justbetyg. vill ytterligare utsortera och fragmentisera verksamheten iskolan med betyg som verktyg. Räcker inte betygen till för att utsorteraelever, kan man ju ta till den s, k, anpassade studiegången. Anpassad för vem?För skolan - eller för oss här i med hänsyn till hur vi tror attskolan fungerar? Eller varför inte utsortera genom att skära ned skolansresurser, så att studietraditionen i hemmet verkligen slår igenom? Jag är medveten om att frågan om mobbning och våld i våraskolor inte löses så lätt. Det går inte att bara ta bort de orättvisa betygeneller den anpassade studiegången. Då vi diskuterar en sådan fråga som mobbningi skolan vill jag litet stillsamt erinra om att vi måste se till alla delar avde polifiska besluten, I de fall då politiska beslut inom utbildningspolitikenfaktiskt motverkar övergripande mål måste besluten korrigeras. Beslut omsärlösningar, utsortering, fragmentisering av verkligheten måste bort från denpolitiska dagordningen. Inledningsvis sade jag att vi måste försökafinna orsakerna till våldet och att vi inte får göra det hela enkelt när detgäller sådana här viktiga frågor. Det är synd att inte fler talare har tagitupp den kanske viktigaste delen i hela detta betänkande. Låt mig med anledning av vad jag sade om att se grundenoch de bakomverkande faktorerna försöka ta mig an debatten beträffande denkvalitet och de svårigheter som detta faktiskt innebär och avsluta mittanförande med att läsa en dikt, anonymt publicerad i en ungdomstidning som . Vissa skolorganisatoriska frågor m. m. Prot.1986/87:46 heter Unga gardet. Jag tycker att den visar vad mobbningochvåld många 10-december 1986 gånger är ett uttryck för. Vissaskolorganisa- Vi vill ha en bostad, Ni svarar med batonger och tårgas. Vi yill känna att vi behövs, ha ett riktigt jobb. Nisvarar med ungdomslöner och särlösningar. Vi är nyfikna, vill lära för livet. Ni ger oss korvstoppning och utslagning. Vi yill ha en meningsfull fritid. Ni svarar med Er förbannade reklam och niodehets. Ni säger att vi ska förändra demokratiskt, gå denparlamentariska Men vi ärså djävla trötta på Ert våld mot vår generation. Kom inte till oss och säg -Vadvisste vi? Den dag vi tar vår rätt och värdighet tillbaka. AnL 151BARBRO (): Jag har begärt ordet med anledning av att jagväckt fyra motioner som behandlas i detta betänkande, och jag tänkte kortfattatberöra dem. Det gäller motionerna Ub204, 205, 296 och 822, I motion Ub204 behandlas ämnet data i grundskolan.Utskottet säger att datalära inte är ett ämne på timplanen. Det är i och försig riktigt. Det står i läroplanen: Alla elever bör orienteras om användningen av datorer isamhället och om den snabba utvecklingen på området. Speciellt gäller det atteleverna inser att datorn är ett tekniskt hjälpmedel som styrs av människor, kan orienteringen ges såväl i ämnet matematik som iorienteringsämnena, men den förekommer också som tillvalsämne. Jag menaralltså att den inte enbart är ett huvudmoment i ämnet matematik, som sägs ibetänkandet, I motion Ub205 behandlas skolförordningens reglering avämnets kombinationer för lärartjänster och då främst ämnena data och teknik.Teknik ingår som moment i de naturorienterande ämnena, men förekommer också som'tillvalsämne precis som data. Som framhålls i motion 205 uppstår problem nären skola arbetar enligt läroplanen, alltså med ämnena integrerade, ellernärdet i tjänsten ingår tillvalskurs i något av ämnena data och teknik ochvederbörande lärare av någon anledning begär tjänstledigt eller slutar sintjänst. Då får man inte med nuvarande regler annonsera ut en ämneskombinationdär data eller teknik ingår, därför att de inte finns med som ämnen iskolförordningen. Det har visat sig vara mycket svårt att rekrytera lärare tilltjänster där dessa ämnen ingår, Alla lärare som undervisar i matematik och iorienteringsämnen kan inte undervisa i teknik och data, även om dettaföriitses i läroplanen. Jag anser därför att ämnena data och teknik skallinföras i skolförordningen, vilket inte bör vara något större ingrepp, I betänkandetsägs också att frågan om fortbildning för lärare utreds av SÖ och UHÄ, Jaghoppas att man tar upp den frågan med förtur. Beträffande motion Ub822 säger utskottet att SÖ och UHÄfått regeringens uppdrag att se över utbildningen av lärare för gymnasieskolaoch vuxenutbildning inkl, ämneskombinationer för lärartjänster. Jag tror attdet är viktigt att lärare inom handel och kontorsyrken ges, möjlighet tillytterligare kombinationer. Vi vet att många läser vidare. Lärare somundervisar i stenografi läser t, ex, ofta främmande språk och borde därförockså ges möjlighet att undervisa i ämnet, I motion Ub296 tas upp mobbning. Utskottet säger att begreppetmobbning normalt används i betydelsen gruppvåld. Jag delar inte denuppfattningen. Senast misshandlade en 15-årig elev en 14-åring, som arbetari skolan vet att det lika ofta är en elev som mobbar som en grupp. Jag delardäremot utskottets uppfattning när man säger att skolan har en viktig roll somnormbildare för ungdomar. Arbetet med att motverka mobbning måste ske pä bredfront och i samverkan mellan skola och föräldrar. Jag tycker , fru talman, att det är märkligt avstyrker motionen, Utskottets motivering överensstämmer i stort med vadsom anförs i motionen. Borde man inte i stället ha kunnat ge motionärerna etterkännande? Hemkunskap igrimd-skolan och konsumtionsutbildning igymnasieskolan m.m. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sammanträde, seprot, 47,) AnL 152 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debatterautbildningsutskottets betänkande 6 om hemkunskap i ochkonsumtionsutbildning i gymnasieskolan m, m. Hemkunskapi och konsumtionsutbildning i gymnasieskolan m. ni. AnL 153MARIANNE (): I utbildningsutskottets betänkande 1986/87:6behandlas ett flertal motioner som tar upp frågorna om kost, hemkunskap ochkonsumentutbildning i hela skolväsendet. Motioner har väckts av ,, och socialdemokrater. Den senaste tidens matdebatt visar på ett stort intresseför maten och matens kvalitet, och det är bra. Egentligen är det ganskafantastiskt att vi människor tidigare lagt så liten vikt vid våregenkosthållning, Närdet gäller husdjur är vi väldigt noga med att se till att defår alla näringsämnen, spårämnen och vitaminer som de behöver, eftersom vi vetatt det har betydelse för deras hälsa. Det är bra att diskussion ommänniskofödan nu kommit i gång och att vi börjat inse dess betydelse. Den förändrade livsföring som skett under de senastedecennierna genom att de allra flesta kvinnor arbetar utanför hemmet och genomatt familjen oftast stressar från den ena aktiviteten till den andra och inte"hinner" äta Hemkunskap i och konsumtionsutbildning igymnasieskolan m. m. samtidigthar lett till en övergång till snabbmat samt till att kunskapsöverföringen imatlagning över generationerna drastiskt har minskat. Snabbmaten är oftanäringsmässigt undermålig och dessutom dyr. behöver man inte särskiltmycket mer tid för att laga mat av råvaror, 1 stället krävs kunskaper ochplanering. Vinsten blir bättre ekonomi och en bättre hälsa. Svenska folket har fått allt sämre matvanor. Många barnkommer till skolan utan att ha ätit frukost. Både barn och vuxna hoppar oftaöver lunchen. Middagsmålet har i många familjer "frukostiserats",dvs, att var och en tar sig något från kylskåpet. Om föräldrarna har dåligakunskaper i matlagning och i elementär näringslära, löper även små barn riskför att bli felnärda. Det finns åtskilliga rapporter om undernärda barn dettai dagens Välfärdssverige! Situationen har uppmärksaniniats i flera offentligautredningar, som konstaterat att behovet av inatkunskaper är stort. Sådanakunskaper är förutsättningen för en mathållning som gör det möjligt för denenskilde att leva ett sunt liv, få en god hälsa, en god prestationsförmåga iskola och arbetsliv samt därnied också att undgå att tynga sjukvårdsapparatenmed välfärdssjukdomar, I rapporten och sjukvård inför 90-talet, HS 90,sägs bl, a,: Ökade kunskaper inom befolkningen om kostvanor som befrämjar engod hälsa är ett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därför behövsinsatser inom det utbildningspolitiska området, så att man inom förskola,grundskola, gymnasium och i det frivilliga studiearbetet samt vid högskolornage i hälsofrågorna och då bl. a. kostfrågorna en framskjutande ställning. Detär viktigt att vi nu tar dessa frågor på stort allvar inom all utbildning. Vi icentern har arbetat för detta och vidareutvecklat våra idéer ide motioner som behandlas. Jag skall här kommentera några av de motioner som harbehandlats i utskottsbetänkandet. 1 motion Ub207 tar och , socialdemokraterna, upp sambandet mellan felaktig kost och sjukdomarsamt den ändrade livsföring i dagens samhälle som inneburit att inångamänniskor äter felaktigt sammansatt kost. Motionärerna pläderar för enökad utbildning i kostfrågor. och , , pekar iUb268 på fördelningen i hushållens livsmedelsbudget, där går till chips,läsk, kakor och sötsaker. De, hänvisar också' till larmrapporter från svenskabarnkliniker om undernärda barn. Enligt dem borde matlagning räknas tillbaskunskaperna, , tar i motion Ub263,liksom och , , i motion Ub247,upp hushållsskolornas betydelse för utbildning för den förebyggande hälsovårdenoch det stora värde som den här utbildningen har för övrig kostundervisning. Det råder alltså stor samstämmighet beträffande synen päkostens betydelse när det gäller att förebygga sjukdomar och beträffande viktenav en förbättrad utbildning! hemkunskap och kostfrågor. Vad jag inte kan förståär att man nu inte i är beredd att fullfölja sina yrkanden. När detgäller hemkunskapen i hänvisar utskottsmajoriteten till genom lokala beslut kan påverka hemkunskapsäinnet 'och förlägga lektionernai mer sammanhängande block osv, Naturligtvis.har man den möjligheten. Ändå ärrisken mycket stor att man i ett pressat ekonomiskt läge väljer bort det somkostar pengar - alltså undervisning som kräver särskilt utbildad personal,särskilda lokaleroch särskilt materiel-och i stället lägger ner tid på övrigainslag i hemkunskapsäinnet. där man kan sitta vid katedern och undervisa - detmå gälla hygien, miljö, konsumentekononii eller samlevnad. Ett riksdagsuttalande om kostens betydelse i sammanhangetvore i högsta grad på sin plats. För ämnet hemkunskap finns heller ingetkommentarmaterial som behandlar de specifika problem som finns i ämnet och somkan bli en ledning för en heltäckande undervisning genom hela . Jag yrkardärmed bifall till vår reservation 1. Beträffande gymnasieskolan kräver vi i i våramotioner och i reservation 2 att konsumentkunskap skall ingå isanitliga linjer på gymna sieskolan, antingen som ett särskilt ämne eller så att vissa moment läggs in i redan befintliga ämnen. Vi är fullt medvetna om att det är trångt om tiden , men vi kan inte riktigt falla för det argumentet. Här gäller det faktiskt att lära sig att leva. Ingen kan bli en bra civilingenjör,dataprogram- inerare, läkare eller något annat utan att må fysiskt bra. Kostens,betydelse för prestationerna är uppenbara, och kunskaper om detta är en förutsättning för att kunna utföra ett kvalificerat arbete. Majoriteten hänvisar till , men i denföreslås endast att viss kostundervisning skall tas in i de yrkesförberedandelinjerna. I de nuvarande tre- eller fyraåriga teoretiska linjerna föreslåsingen kostundervisning alls. Jag skulle dä vilja fråga övriga partier iutskottet: Vill ni eller vill ni inte ha kostundervisning på samtliga linjer igymnasieskolan? Vill ni ha det vore det lämpligt att klargöra detta . Den påbyggnadsutbildning "Kost, hälsa ochhushållning" som från /86 kan inrättas inom gymnasieskolan ärbra, och den behöver finnas inom alla gymnasieregioner. Om det nu blir så attutbildningen inom den konsuinentekonomiska sektorn inom gymnasieskolansdirektram minskar, är det viktigt att denna utbildning ges motsvarande resurserinom gymnasieskolans lilla ram, vilken därför bör utökas under de närmasteåren. Vi tar uppdetta i reservation 3, Goda matvanor bör man tillägna sig så tidigt i livet sommöjligt, I förskoleåldern är barnen som mest mottagliga, och därför är detviktigt att barnen i förskolan fåren konkret undervisning om kost och,hälsa,får kontakt med råvaror.och får vara med vid beredningen. Det är här grundenläggs. Vi i anser därför att utbildningsplanen för förskolelärare börkompletteras så att den innehåller näringslära och livsinedelskunskap irelativt stor uppfattning. Därför yrkar vi i reservation 4 att UHÄ skall få i uppdragatt vidta erforderliga åtgärder. 1 och ined den allmänna satsningen på hemsjukvård och påatt de äldre skall kunna bo kvar i sina bostäder ökarantalet människor som arbetar i den kommunala . Kosten har enoerhört stor betydelse för att de äldre skall hålla sig vitala och därniedkunna Hemkunskap i och konsumtionsutbildning igymnasieskolan m. m. Hemkunskap i och konsumtionsutbildning igymnasieskolan m. m. bo kvar.Därför anser vi i att det är ett oavvisligt krav att personal inomhemtjänsten har tillfredsställande kunskaper om kost, matinköp och matlagning.Utbildningen inom social servicelinje och andra utbildningsvägar som ledertillarbete inom bör därför ses över, vilket vi har krävt ireservation rir 5. Med detta vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 1,2,3,4 och 5 i utbildningsutskottets betänkande nr 6. AnL 154MARITA (): Det har blivit alltmer komplicerat attvara konsument. Låt mig därför börja med att säga att jag tror att MarianneAndersson och jag är ganska överens om behovet och värdet av kunskaper om kostliksom av konsumentekonomiska kunskaper och att dessa har en given plats i vårtutbildningssystem. Undervisning i näringslära, matlagning och konsumentkunskapär nödvändig för att eleverna skall bli medvetna och kunniga konsumenter. Hemkunskap är ett obligatoriskt ämne på grundskolansalla stadier. Att ge barnen en bra hemkunskapsundervisning så tidigt sommöjligt för att lära dem vad bra matvanor betyder och få dem att se sambandetmellan mat och hälsa är en viktig uppgift för skolan. Ju yngre barnen är, destolättare är det att påverka dem och att lära ut bra kunskaper. . Viktigaförutsättningar för att klara hemkunskapsundervisningen är givetvis tillgångtill bra och ändamålsenliga lokaler och bra utrustning. På låg-ochmellanstadieskolor finns sällan särskilda institutioner för hemkunskapsundervisningen.Självfallet borde då utgångspunkten vara att i största möjliga utsträckninganvända högstadieskolornas lokaler. Det borde också vara en självklar strävan attundervisningen i sä stor utsträckning som möjligt bedrivs av utbildade lärare.Det innebär att man bör eftersträva att undervisning i hemkunskap ges avbehöriga lärare med hushållslärarutbildning eller motsvarande. Riksdag och regering har beslutat att kommentarer till Lgr80 skall ingå i SÖ:s publikation Läroplaner. Kommentarerna utges fortlöpandeoch revideras efter hand. Kommentarmaterialet innehåller inga föreskrifter,utan skall ge uppslag och information på olika områden. Det är dessutom avövergripande karaktär. De problem som tas upp i centermotionen angående lokaler,materiell utrustning och sammanhängande arbetspass får naturligtvis inte sinlösning i ett kommentarmaterial, utan måste lösas genom lokala beslut. Flera motionärer har tagit upp behovet av att generelltförstärka elevernas kunskaper inom områdena kost och konsumentkunskap pägymnasieskolans olika linjer. Frågan har behandlats av arbetsgruppen föröversyn av den gymnasiala yrkesutbildningen, ÖGY. Det betänkande somarbetsgruppen har lämnat ifrån sig innehåller förslag om att undervisning ikost och näringskunskap bör ges på de yrkesförberedande linjerna. Betänkandethar remissbehandlats, och bl. SÖ har framfört uppfattningen att det ärmycket angeläget att så många som möjligt av gymnasieskolans elever fårundervisning om kost och hälsa. SÖ säger också i sitt remissvar att denundervisning i ämnet hemkunskap som eleverna fatt i och som hartill syfte att förberedaför vuxenliv i hem och familj'bör följas upp i gymnasieskolan. bereds ÖGY:s förslag och det inkomnaremissmaterialet på . En proposition väntas nästa år.Enligt god tradition bör naturligtvis invänta ett förslag frånregeringen i de här frågorna, innan tar ställning till de enskildamomenten. När det gäller förslaget om att utökagymnasieskolans,lilla ram, bör budgetpropositionen, som läggs pä riksdagensbord , avvaktas.