prot · GA0929 · 1986-12-31 00:00:00 — 6LARS () replik: För att börja med vill jag säga att det när det gäller alkoholhalten i öl kanske finnsanledning att än en gång påminna om hur det var vi hade mellanöli . Då var det ett utbrett missbruk av mellanöl just blandungdomsgrupperna. Det ledde i sin tur till en mycket hög alkoholkonsumtion, somklart sjönk när mellanölet avskaffades. Det är detta jag avsåg när jag taladeom att spåren förskräcker och att vi inte får hamna i en sådan situation igen. När det gäller försäljningen av sprit vid ankomsten tillsvenska flygplatser talar alkoholpolitiska skäl snarare för att denförsäljningen bör begränsas. Vi har inte velat föreslå detta, eftersom vi intetror att man kan få gehör för ett sådant förslag i den allmänna opinionen. Menvi socialdemokrater kan inte förstå varför man ytterligare skall gynna den härgruppen, nämligen resenärerna. Jag vill dessutom, , påminna omatt frågan faktiskt var föremål för diskussion i för något årsedan. Den diskussionen slutade med att det inte hände någonting. Inom var man alltså inte beredd att anta någon rekommendation om ankomstförsäljning.Om vi frångick den uppfattning som då kom till uttryck, skulle det naturligtviskomma att väcka mycket stor irritation i de nordiska grannländerna. och möjligen också taladeom serveringstillståndet och sade att det skulle vara fråga om något slagsgodtycke i det sammanhanget.Om det förekommer godtycke i sådana här. frågor är det naturligtvis inte bra,och då måste man på något sätt komma till rätta med det. Det är just därförfrågan har utretts. Utredningsresultatet är just nu ute på remiss hos olikaremissorgan och kommer att beredas i . Då tyckerjag inte att det finns någon som helst anledning att föregripa detta ochförsöka tala om hur regeringen skall ställa sig. Låt fåbereda frågan färdigt och sedan återkomma med en proposition! Då skall vi föraden diskussionen, . Vilka nya, djärva grepp har regeringen tagit? Ja, detär ju att alkohol- och nu kommeratt aktiveras för att man skall fåi gång en rejäl informationskampanj, skapaalkoholfria miljöer, osv. Dessutom kommer ju alkoholhandelsutredningen attligga till grund för en proposition 1987. 7 ()replik: Ett försök med att införa ett öl med enalkoholhalt på tror jag vore värdefullt; om man den vägen kunde begränsaden ökning av starkölsförbrukningen som äger rurn. Sedan vill jag säga att det gläder mig att det gäller serveringstillstånd vill komma till rätta med godtycket. Detskall jag komma ihåg. När det framläggs en proposition hoppas jagatt vi kommer att kunna stå på samma sida nämligen på rättssäkerhetens sida. När det slutligen gäller resenärerna, som får införa enviss mängd alkohol skattefritt till , ifrågasätter varförjust de skall ha den fördelen. Men om har den inställningen,varför då inte plädera för ett förbud mot all skattefri införsel av alkohol, såfår se hur den allmänna opinionen reagerar? När vi nu har det härtillståndet, varför skall vi då inte göra det praktiskt för resenärerna ochsamtidigt förbättra flygsäkerheten och de svenska flygplatserna? 8 () replik: Det är ganska fantastiskt att höra att LarsHedfors menar att regeringens djärva grepp är det . Dethar faktiskt funnits under ledning av statsrådet har knappast vidtagit några åtgärder alls - inte förrän ochsocialutskottet började röra i det hela, påtala förhållanden och fråga vad somgjordes. Då bytte man ledning i rådet. Inte är.det något nytt djärvt grepp atttala om! I min förra replik tog jag inte uppfrågan om serveringstillstånd, men jag kan göra det . De krav som ställs ireservationen avser ingenting annat än att skall uttala atträttssäkerhetsfrågorna beaktas när det gäller serveringstillstånd. Det är enganska minimal begäran, men inte ens den vill socialdemokraterna bifalla. Anf.9 () replik: uttrycker den mycket frommaförhoppningen att om man höjer alkoholhalten i det nuvarande folkölet såskulle konsumtionen av starköl minska. Det återstår att bevisa. Det är en rengissning från sida. Sedan återkommer till förslaget omankomstförsäljning. Han tycker inte om att jag säger att det skulle innebäraatt man utökade privilegierna för en redan privilegierad grupp i dettasammanhang, och efterlyser då att vi i konsekvensens namn borde införa ettförbud mot skattefri försäljning och införsel över huvud taget. Detta svaradejag faktiskt på redan i min förra replik. Det finns inget gehör i den allmännaopinionen för en sådan åtgärd, och det finns ingen som helst anledning att såatt säga reta upp den allmänna opinionen i en så relativt liten fråga som denhär. återkommer till den satsning på som regeringen nu föreslår och säger att detta råd harfunnits men inte vidtagit några åtgärder. Det är en felaktigbeskrivning - den stämmer inte. Det har genomfört en heldel arbete när det gäller information, upplysning o.d. Rådet har dessutomproducerat diverse statistik, och det borde kunna tilltala . Detsom är nytt i detta sammanhang är att man inom detta råd utsett enberedningsgrupp som fått till uppgift att genomföra en kort, tidsbegränsad,intensiv satsning på information och upplysning om alkohol och narkotika. Deninformationskampanjen, om man kan kalla den för det, skall särskilt rikta sigtill dem som visat sig öka sin förbrukning särskilt mycket , nämligen ungdomarna. Det anser jag vara vällovligt. Det tillsammans medövriga åtgärder som kommer att vidtas är enligt mitt förmenande en kraftfullsatsning mot alkohol och narkotika. Talmannen anmälde att KnutWachtmeister och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker. 10 ():' Vid förra årets alkoholpolitiska debatt kundevi konstatera att alkoholkonsumtiorien i visade en nedåtgående tendens,om än en svag sådan. är bilden delvis en annan. Konsumtionen ökar igen.Under det första halvåret gäller den största delen av ökningen öl, men underdet tredje kvartalet har försäljningen ökat inom samtliga alkoholgrupper.Detta är allvarligt. Det måste betraktas som ett misslyckande i de strävandenatt nedbringa alkoholkonsumtionen som det rått stor enighet om i . Man måste då fråga sig: Tacklas alkoholfrågan på fel sätt?Når informationen inte ut till människorna? Uppfattar man inte att detta ärett problem som berör just var och en av oss? Räcker det kanske inte medinformation? Svaret påden första frågan måste bli ja och på de andra frågorna nej. Rådet för alkohol- och narkotikapolitiska frågor harhittills ägnat sig åt informationsutbyte huvudsakligen med folkrörelserna.Detta har egentligeri inte löst några problem. Det har rått en passivitet ochlåt-gå-mentalitet från regeringens sida i de här frågorna. Detavspeglar sig nu i en ökande konsumtion. Den omorganisation av rådet som skettmed ny ordförande och en särskild beredningsgrupp med långtgående uppgifter ärglädjande. Det ligger nu ett stort ansvar på rådet för att nå resultat.Inriktningen på folkrörelser och på politiska ungdomsorganisationer och ideellaorganisationer är'bra, men enligt min mening räcker det inte med Manmåste förvissa sig om att nå samtliga riskgrupper - inte minst kvinnor, som ären ökande grupp brukare och missbrukare, Sambandet mellan alkohol och våld har vi fått många dystrabevis på : mord och misshandel dels på öppen gata, dels ochkanske till största delen inom hemmets väggar. Vilka övriga socialakonsekvenser för detta med sig? Forskningen på området bör förstärkas - det ärviktigt. Det finns dock redan stora kunskaper om sociala, hälsomässiga ochekonomiska konsekvenser av alkoholmissbruket; Vi vet att barn imissbrukarfamil-jer far illa. Man behöver bara tala med landets kvinnojourerför att få en stor mängd information om kvinnor som misshandlats avalkoholpåverkade män. Det finns många fler exempel, och mycket statistik harredan redovisats här . kan man inte längre bara informera och avvaktaforskningsresultat. måste det till handling för att komma åt riskgrupper ochmissbrukare. Det måste bli en massiv kampanj som når ut till alla, så attmänniskor tvingas bry sig om alkoholproblemen. Vi har kampanjen mot rasism med mottot "Rör inte minkompis". Jag skulle vilja ha en ny kampanj med mottot "Jag bryr migom min kompis". Vad det gäller är medmänskligt ansvar. Ingainformationskampanjer i världen kan ersätta mänsklig kontakt och delaktighet. Det finns exempel på projekt inom alkoholpolitikens områdesom har lyckats. redogjorde jag här i för de projekt somgenomförts i . Ett projekt riktade sig till blivandeoch nyblivna föräldrar, ett annat till personal inom sjukvården och ett tredjetill persorial och patienter på ett sjukhus. Man har i samtliga fall gåttsystematiskt till väga. Man har börjat med information, utbildat arbetsledareoch övrig personal i hur man skall närma sig arbetskamrater med troligaalkoholproblem. Det har även gällt patienter i det ena fallet. Man har arbetatmed attityder och liknande. Man arbetar sida vid sida med en formell del,bestående av behandlingsprogram, och en mer informell del, bestående avkamratstöd. Detta är exempel på projekt som gett bra resultat och somhar spritt sig till andra områden. Det är viktigt att ta vara på dessaerfarenheter och sprida en liknande verksamhet till alla delar av samhället,alla arbetsplatser och inom hela sjukvården. Det krävs stora insatser. Detkrävs framför allt uthållighet och kontinuitet. Alkoholproblemen löses inte en gångför alla, utan arbetet måste fortgå. Inte minst gäller detta ungdomarna. Eninformationskampanj 1981 vet inte dagens ungdomar någonting om alls. Ungdomarmåste få en -jag vill kalla det så - mycket närgången information om vad somhänder vid alkoholpåverkan, om hur tröskeln för våld sänks, vilkakonsekvenserna blir för offer och utövare. Information är bra för att skapa förståelse för att någotmåste göras, men sedan måste det till mer konkreta åtgärder, som gällerungdomarnas hela situation. Hur mår ungdomarna ? Vad vill de egentligengöra på sin fritid? Finns det drogfria miljöer och nöjen som är lockande?Svaret på den sista frågan är väl till stor del nej. De politiska och ideellaungdomsorganisa-donerna har självfallet en stor uppgift. Men de måste ha stödoch hjälp från oss äldre - dels personligt, dels genom samhällets försorg. De pengar som satsas på åtgärder för en bättrelivskvalitet hos ungdomar och för drogfria miljöer är väl använda. Sambandetmellan konsumtion och prisnivå är obestridligt, och därför välkomnar vi denaviserade skattehöjningen när det gäller alkohol. Prisjusteringarna bör ifortsättningen ske med tätare intervaller. Jag vill sluta mitt inlägg med att återigenpeka på det ansvar som ligger hos alkohol- och när detgäller att snabbt lägga fram förslag till konkreta åtgärder. Jag tycker attrådet då bör ta med mitt förslag till en kampanj om livskvalitet ochdelaktighet för ungdomar med mottot: "Jag bryr mig om min kompis." 11INGA (vpk): Jag vet att det är fruktlöst, men man kan juändå få fantisera utifrån kända fakta. Att verkligheten är svår att förändravet jag också. Men tänk vilket samhälle vi skulle kunna ha om vi slappkostnaderna för alkoholens skadeverkningar! 1981 beräknades dessa kostnaderuppgå till . har jag sett uppgifter om både 70 och80 miljarder kronor. Och tänk om vi inte heller hade tobaksbruket - då skullevi få ett ännu bättre samhälle och ännu mer resurser att spendera på bra saker. En polis sade till mig för sedan att om alkohol-och drogmissbruk inte fanns i vårt samhälle, så skulle polisen nästan inte hanågot att göra. Till är alkohol med i bilden vid våldsbrott och brott motliv och hälsa. Alkoholen har urider trätt fram som ett avvåra största folkhälsoproblem. Det beräknas att mellan 300 000 och 500 000människor är alkoholister. Man vet att av dessa konsumerar hälften av detsom säljs i Systembolagets affärer. I lever vart åttonde barn i enrinissbrukarfamilj, och i hela landet lever ungefär 100 000 barn imissbru-karhem. På sjukhusen upptas en fjärdedel av akutsjukhusplatsernaav människor med "alkoholbetingade sjukdomar". Och nästan hälften avplatserna inom den psykiatriska vården upptas av människor som har diagnosenalkoholism eller alkoholpsykos. dör mellan 5 000 och 7 000 människor isjukdomafeller av skador som direkt eller indirekt kan kopplas till missbruk avalkohol. Alkoholkonsumtionen sägs ha gått ned - åtminstone denkonsumtion som vi kan mäta genom försäljningssiffror från Systembolaget - underen tioårsperiod. Vad som har hänt är att den trenden har brutits och attförsäljningen går upp igen. För t. ex. augusti månad var ökningen . Det har gjorts enkätundersökningar omalkoholvanorna hos skolurigdomar. Enligt SÖ dricker 5 000 elever i niansystemvaror minst en gång . Det är, tycker jag, en ohyggligt högsiffra. 5 000 elever som är dricker alkohol en gång, minst. Isjätte klass, då eleverna är , dricker 5 000 av dessa tolvåringar alkoholminsten gång . A v alla skrämmande siffror när det gäller alkoholen ärdessa siffror de som är mest skrämmande och mest allvarliga.. Både i skatteutskottets skrivningar och i socialutskottetsbetänkande talas mycket om .information och opinionsarbete för att minskabruket och missbruket av alkohol. Det är klart att det är bra med upplysning,men jag 2 protokoll 1986/87:29-30 tror ändåatt en sådan har ett begränsat värde. Framför allt begränsas värdet därför atttillvaron runt omkring oss ser så annorlurida ut. möts människor avdubbla budskap. Det måste vara särskilt svårt för unga människor att klaradenna dubbelmoral och dessa kontrainformadoner. Vårt s. k. kulturutbud bygger iallra högsta grad på en värld där alkohol finns som en naturlig ingrediens ibåde glädje och sorg, i arbete och i de flesta sammanhang. Många filmer, många,videofilmer och många TV-filmer och serier visar ett nästa ohämmat drickande. fall framställs alkoholdrick-ande som ett helt naturligt konsumtions- ochlevnadssätt. Och vad skall då eleverna i sexan eller nian få för uppfattning?Det framställs ju som helt naturligt att i de flesta sammanhang dricka. Manskulle önska att åtminstone det som visas i TV speglade en annan alkoholsyn. publik- och programforskningsavdelning hargjort en undersökning och säger i denna att TV otvivelaktigt ger en glättadbild av alkohol. Alkohol förekommer i 94 av de 102 undersökta programmen, och ivissa serier, t. ex. , är mer än en fjärdedel av sändningstiden s.k.alkoholtid. Man dricker i alla sammanhang, och man får inga men av sittdrickande. av dem som dricker i TV har inga som helst problem medalkoholen. har tillfälliga problem - vi minns väl när i Dallashade sina alkoholproblem - och av dem som dricker i TV har problem. Bland443 undersökta TV-personer återfanns bara en enda nykterist, och hanframställdes som en stor avvikare. Så vill jag litet beröra frågan om priset på alkoholen. Visserligen får finansministern in omkring 12miljarder kronor från Systembolagets försäljning. Men skatterna på vin, sprit ochöl täcker inte på långa vägar kostnaderna för alkoholen. Bara för sjuk-,social- och kriminalvård som kan kopplas till överkonsumtion och missbruk måstesamhället betala . Det finns människor som tycker attalkoholen skall bära sina egna kostnader. Det rimliga vore i stället att få nedbåde bruk och missbruk av alkohol, så att både mätbara och omätbara kostnaderdrogs ned. Om det vore så enkelt att riian bara genom att höja prisetpå olika alkoholvaror kunde minska såväl bruket, missbruket som skadorna,skulle jag givetvis starkt förorda ett aktivt användande av prisinstrumentet.Men så enkelt är det inte. I socialutskottets betänkande sägs att utvecklingen avpriset på alkoholdrycker har en stor betydelse för konsumtionen. Jag delarinte denna åsikt. Priset på alkohol har inte en avgörande betydelse förkonsumtionen. Det kan t. o. m. vara så att en höjning av prisnivån påalkoholvaror får negativa alkoholpolitiska konsekvenser. beräknades hemtillverkningen av vin uppgå till25 miljoner liter. Det motsvarade av den totala vinförsäljningen eller medandra ord: var fjärde vinflaska var hemtillverkad. Hemtillverkningen av vin harökat kontinuerligt. Hembränningen av starksprit har också ökat under senareår. Man har uppskattat omfattningen av hembränningen av starksprit till attuppgå till av den totala konsumtionen. intervjuundersökningar,som visar att det höga priset på alkoholdrycker är orsak till den ökaridehembränningen. Man kan starkt förmoda att både hembränningen avstarksprit och hemvintillverkningen ytterligare kommer att öka om priset påalkoholvaror höjs. Det innebär med all sannolikhet också en ökad konsumtion. Priset på alkoholdrycker skall vara högt, men inte alltförhögt, därför att då motverkas de alkoholpolitiska effekterna av justprisinstrumentet. Priset är högt på de flesta alkoholvaror. Vid enjämförelse med konsumentprisindexutvecklingen visar det sig också attalkoholpriserna - med undantag för starksprit - i stort sett följerkonsumentprisindex. Priset för starksprit bör givetvis också göra det. För de allra svåraste missbrukarna skulle en prisökninginnebära en ännu svårare situation. De skulle tvingas att dricka ännu mer orensprit. Det har visat sig att konsumtionen av den orena spriten gårupp. Eftersom bruk och missbruk av alkohol har ett samband ocheftersom varje missbrukare rekryteras ur "normalkonsumentgruppen" ärdet av största betydelse att minska totalkonsumtionen. För att vi skall kunna åstadkomma en sådankonsumtionsminskning, som jag troratt alla här är överens om att vi måste fåtill stånd, behövs andra åtgärder än prishöjning och information. En kommittéborde få till uppgift att ta fram konkreta och aktiva åtgärder för att påskyndaen nedgång av konsumtionen. Jag skulle vara mycket glad om det tillsatta rådet,som har varit passivt, skulle kunna få funktionen att verkligen tafram åtgärder som skulle kunna få ned konsumtionen. Om ingenting annat hjälper,om man inte får ned alkoholkonsumtionen på något annat sätt bör också frågan omen ransonering prövas. 12NILS CARLSHAMRE (m): Enligt den delvis irrationellaärendefördelning som gäller i faller alkoholpolitiken inomskatteutskottets behörighetsområde. Dagens betänkande är ett nytt bevis för att dessa frågor isin viktigaste aspekt inte faller inom utskottets kompetensområde. Det äregentligen ett beklämmande betänkande vi har fått. Medan alkoholfrågorna, missbruksfrågorna, ute i samhälletdiskuteras intensivt - och det förvisso inte saknas exempel på förslag till nyadjärva grepp - sysslar vi i med vad jag skulle vilja beteckna somkrumelurer i kanten. De reservationer som är knutna till utskottets betänkandevisar uppenbarligen att diskussionen i utskottet har rört dessa ting - om manskall få köpa en flaska på hemväg från utlandet och inte bara på utväg, om manskall kunna få dricka ett glas i en teaterfoajé, även om man interåkar vara riksdagsledamot på operabesök osv. Den sortens ting sysslar man med. Vi har rätt länge här i sysslat medalkoholfrågorna ur aspekten bruk och i mycket stor utsträckning tappat bortmissbruket. Vi bekymrar oss väldigt mycket för den vanliga svenskensdrickande så länge han är någorlunda problemfri, men han gåröver gränsen till missbruk släpper vi taget i honom och har ingenting annat atterbjuda än en mycket bristfällig vård. Det råder stor enighet i dessa frågor, säger gör det. Det är en bedövande, förlamande enighet här i . Det finnsinga nya djärva grepp i motionerna. Jo, det finns djärva grepp - men de är intenya därför att samma motionärer såg samma problem ochhar upprepat sina framställningar i . De motionerna tar upp problemsom nu börjar gå upp för något fler men som var fullt synbara även för några årsedan - för den som ville se. Här har bl. a. och återgivit endel av den statistik som faktiskt finns, men det känns på något sätt som om deninformationen stannar ovanför huvudet på den som lyssnar. Attföra fram dessa uppgifter är som att tala mot en våt filt. Man vinner integensvar på något sätt. Låt mig ta bara ett enda exempel - att mellan 5 000 och7 000 människor dör för tidigt av alkohol. Det är alltså 15-20 personerom dagen året runt, år , som går möt en- för tidig död på grund avalkoholrelaterade skador och sjukdomar. Tänk om detta gällde någon annan dödsorsak. Utanjämförelse i övrigt vill jag nämna att det har gjorts teoretiska beräkningar,som visar att på grund av' och nedfallet efter den antaletcancerfall i kan komma att öka mednågra tiotal. Den siffran kan ses mot bakgrund av att det sker 35 000 dödsfallonn året i cancer. Detta har väckt mycket större uppseende och mycket störreoro än det faktum att dör dubbelt så många människor av alkohol somman tror kan komma att dö på av kärnkraftsnedfallet. Det ärmycket svårt att se vad detta beror på. Det är också svårt att förstå att denhär kunskapen inte vill tränga in. Det är ju så, att även under de år närtotalkonsumtionen av alkohol gått ned har skadorna - särskilt de allvariiga,tunga skadorna - legat kvar på i stort sett oförändrad nivå. Det har inteblivit färre dödsfall. Det har faktiskt blivit fler. Mot detta har utskottet egentligen ingenting annat att-sättaän mer information, en stor rikskampanj och ett råd. Information är bra. Den äralldeles nödvändig. Men jag har sagt förut och säger igen: Det finns en gruppmänniskor som inte är mottagligför den informationen, nämligen de tio procentenstorförbrukare av alkohol. Det finns ingenting nytt som vi genom informationkan lära alkoholisten om alkohol. Han är eminent expert. Han vet mer än de sominformerar honom. Det finns ingen alkoholist som inte super mot bättre vetande.Det hjälper alltså inte med mer vetande för alkoholisterna. Bättre kunskap och mer information skulle självfalletkunna hjälpa till att bereda marken, bereda en opinion, för effektivareåtgärder, inte bara mot bruket utan också mot missbruket. Det firins sådanaförslag; i motionerna och i samhällsdebatten. 30 motioner har behandlats iutskottet , och deri som läser igeriom dem skall finna atttyngdpunkten i motionerna till överväldigande del ligger på de socialaproblemen, inte på de fiskala. I utskottets betänkande ägnas emellertid intemer äri två tre sidor åt ett resonemang-till intet förpliktande-om allmännariktlinjer för alkoholpolitiken. Men det finns alltså förslag, och jag skalluppehålla mig vid ett av dem. Runt omkring missbrukarna lever ungefär en miljon av åtta miljonersvenskar med konsekvenserna av missbruket och för ett eländigt liv. svenskarhar lätt att röras till medlidande - även till generositet och givmildhet - närvi ser bilder från världen av barn som har det svårt men hur många tänker påatt det finns ca 100 000 barn i av vilka många har det lika svårt? Barni missbrukarhem - det låter på något sätt kliniskt och politiskt, men det är enskrämmande verklighet - får utstå hugg och slag, psykisk och fyskisk misshandeloch grov vanvård. Det gäller kanske tiotusentals fall. Vi vet inte säkert, mende som vet har mycket svårt aft få ut budskapet. Det finns ett förslag om att det skall göras en grundligfamiljesocial undersökning om missbruksproblemen. Det finns färdiga forskarlagmed högt kvalificerade forskare som ingenting hellre vill än att få lov attsätta i gång och verkligen belägga och belysa hur verkligheten ser ut. Om rådetoch rikskampanjen kunde få detta material till förfogande, i all dessskrämmande klarhet, skulle de kanske ha argument som gick hem - bland de sjumiljoner svenskar som förr eller senare måste ta sitt ansvar och visa sinsolidaritet med den miljon svenskar som har det svårt. tar i sitt yttrande upp detta förslag ochsäger att det bl. "behövs en kartläggning av alkoholmissbrukets socialaoch ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning.Särskilt viktigt är det att få till stånd en undersökning av förhållandena förbarn i missbrukarfamiljer." borgerliga ledamöter harvelat lägga ytteriigare tyngd bakom de orden genom att föreslå att riksdagenskall göra ett formellt tillkännagivande till regeringen om att en sådanundersökning bör göras, men även majoriteten har pekat på att det är viktigtatt detta blir gjort. Det kommer att framställas ett yrkandeom att skall ta upp socialutskottets tanke att direkt hemställa tillregeringen att låta göra den stora familjesociala undersökningen.