prot · GA0924 · 1986-12-31 00:00:00 — Ni kan göra hur mycket som helstför psykoanalytikerna - det är bara att betala, eftersom de finris i dessaområden. Ni kan släppa loss hur många hemjourer som helst, men ni måste självabetala; Möjhgheten finns alltså. Det kan vara intressant att se hurrikspolitiken stämmer i ett område där har ansvaret för sjukvården,när valperioden skall utvärderas om . Detta är första gången som jag håller ettanförande som avviker från förslag. Jag gör det därför att jagupplever att har lugnat ner sig litet i debatten, medan folkpartiethar gått på något hårdare. Jag har satt stort värde på mittensamverkan, och medcitaten från och det jag i övrigt har sagt vill jag vädja tillfolkpartiet att resonera om dessa frågor med sans och måtta. 28 (): Först och främst vill jag säga att jag överhuvud taget inte i något anförande har riktat anmärkningareller kritik mot i detta sammanhang. Det är en mycket underligdebatteknik som använder, när han i början av sitt anförandenämner att han har hört någonting av någon som har hört någonting av någonannan. Jag kan givetvis inte verifiera det här, och därför ger jag mig inte ini denna debatt. Jag hoppas att vi kan föra den debatten vid ett annattillfälle, när vi har rett ut frågorna. vill att skall rivas upp. Vi har ocksåi våra motioner klart och tydligt redovisat vad som kan göras i stället. Förövrigt har jag ingenting att säga i denna debatt just . 29 (): har i en reservation begärt att en parlamentariskutredning skall se över ekonomin och problemen inom hälso- och sjukvården. Jagvill vädja till att oavsett beslutet sätta till ensådan utredningsgrupp. Folkpardets och förslag i denna frågabehöver också ses över, för att vi slutligen skall kunna hyfsa den hälso- ochsjukvårdspolidska debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (avskaffande av det nya ersättningssystemet) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 111 för reservadon 1 av . Mom.2 (finansiering av sjukvården m. Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 69 för reservation 2 av . Mom.3 (uttalanden inför kommande överenskommelser m. Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 40 för reservation 3 av ochKersti . 109 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (åtgärder för en förbättrad läkarförsörjning) Förstbiträddes reservation 4 av m. fl. med 109 röster mot 43 förreservation 5 av och . 154 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 111 för reservation 4 av NilsCarlshamre m. fl. 39 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (skillnader i läkartaxan för läkare i och utanför läkarhus) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (patientavgifter för läkarvård) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 7 av m. fl. imotsvarande del, dels reservation 8 av och imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.9 (remisstvång för sjukgymnastisk behandling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m. Mom. 10 (högkostnadsskyddför sjukresor m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av och i motsvarande del, dels reservation 10 av och , dels reservation 11 av Margö -, bifölls med acklamation. Prot.1986/87:24 Mo/. .74 (ersättning för glasögon) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 15.för reservadon .12 av ~ Margö . Mom: 15 (patientavgifter vid läkemedelsinköp) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m. fl. i motsvarande del, dels reservation 8 av MargaretaAndrén och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 20 (sjukvårdsförmåner i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avNils Carlshamre m. fl;-bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 4 § Föredrogs . 1986/87:3 om justitieombudsmännens.redovisning av sin verksamhet til 1986/riksdag (redog. 1986/87:1). 30GUNNAR i (m): Under mina år i och desskonstitutionsutskott har jag blivit alltmer, bekymrad och beklämd över detunderläge som medborgarna i gemen befinner sig i, i förhållande till dem somutövar myndighet. Alldeles särskilt tycks detta gälla på det ekonomiskaområdet, inte minst i fråga om taxerings- och kronofogdemyndigheterna. Som ledamot av häpnade jag över denjuridiska formalism som kringgärdade detta ämbetes befattning med uppenbara missförhållan-deri inom myndigheterna och vid deras umgänge medoss vanliga medborgare. Glömda tycks vara de domarregler, vilkaskodifiering tillskrivits , och vilka som enbart historiska relikterfunnits och finns infogade i utgåvorna av vad som kallas rikeslag. Ändå möter vi där ett mycket starkare rättspatos ochen kraftigare vakthållning om den vanlige medborgaren och hans rätt gentemotmakter och myndigheter än vad den vanlige medborgaren i dagens kanförvänta sig vid sitt umgänge med en allt massivare och alltmer omslutandeöverhet. En skulle förvisso ha kunnat finna ämnen tillytterligare några tragiska komedier i dagens Myndighetssverige; förmodligenockså en eller en , om än med en fränare framtoning. Men i vårtid är inte vreden på modet - "'förtryckets vrånghet, övermodets hån"föranleder på sin höjd en desillusionerad klackspark. Man tilltror inte \agstiftärna - detär.vi - nämnvärt förutseende, och däri har man rätt. Man kännersig osäker om \agtolkarnas förmåga att se mera till saken äntill formen. Men det är fariigt för ett land om medborgarnamisströstar om att kunna få sin rätt på ett rakt och riktigt sätt, och närdeombudsmän, som härtill uppgift att ta sig an deras talan-för det är vad ombudskall göra - öppet bekänner sin maktlöshet, även sådana ombud som tillsatts avde valda ombuden för folk, då är det fara å färde. När detoffentliga-res publica-inte mäktar ätt komma till rätta med sina egna uppenbaraavarter, då sluter sig lätt behjärtade medborgare samman för att på annat sättförsöka skydda sina berätdgade intressen. Då sluter sig skattebetalarna sammani en förening, som kan bisträcka sina medlemmar med juridisk hjälp, och dåleder misstron mot "rättvisan" till försök att finna former attförsäkra sig mot förluster framkallade av myndighetsmissbruk och vårdslösmyndighetsutövning. och avgifter kommer då.att bli en värdemätare påtilltron till rättssamhället. Sådant är det samhälle vi är på väg in i, och attså sker bei-or i hög grad på oss själva, här i , som är snabba att stiftalagar men sena att rätta till dem, och som anförtror alltför stor makt åtsådana, som inte är värdiga förtroendet att handha den. I årets JO-berättelse har JO redovisat ett fall avuppenbart myndighetsmissbruk enligt 20 kap. 1 §, men han harfunnit att han inte med framgång kan åtala vederbörande eftersom han inte kanstyrka uppsåt. Han anser paragrafen i det närmaste omöjlig att tillämpa ochfinner det nödvändigt att detta lagrum, som han skriver,"rekonstrueras"; Jag har därför tillåtit mig att föra fram JO:ssynpunkter i en motion - K102- för att därigenom ge ett formelltunderlag för en angelägen framställning till regeringen. har behandlat motioneri i det härföreliggande betänkandet. Men under hänvisning til!att riksdageri , påkonstitutionsutskottets förslag, begärt att regeringen skall göra en översynav tjänsteansvaret, syftande till en reell utvidgning av straffansvaret, harutskottet nöjt sig med att förklara motionen besvarad med vad utskottet anfört. Att jag här har tagit till orda beror på att jag intevelat låta JO:s förtvivlade suck av uppgiyenhet förtona i'ett lufttomtrurri,utari åtmiristorie förmedla den också dll den folkkära läsning, somriksdagens protokoll nu som tillförne utgör. Med dessa kornpletterande upplysningar sömfärdkost för betänkande på vägen mot den slutliga glömskan i riksdagsmakulaturens ofantliga skräphög, hemställer jag- i brist på effektiva alternativ - endast dm bifall till hemställan i betän kandet 1986/87:3. ' Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:24 5 § Föredrogs 7 ', ,.. ., 7, 1986/87:3 om skadeståndför ideell skada m. m. skada m.m. ,. o ,..... . Skadestånd for ideeli skada m. m. 31GUNNEL JONÄNG (c): Jag har ett behov av att tacka lagutskottet,som verkligen engagerat sig i frågan om skadeståndsrätten. Jag är heltövertygad om att många människor i likhet med mig välkomnar den översyn avskadeståndsrätten som jag har begärt i min motion och som utskottet vill attriksdagen skall göra ett dllkännagivande till regeringen om. Jag har själv ingen praktisk erfarenhet av hurskadeståndsbelopp utbetalas. somras läste jag i om etttragiskt fall, där en kvinna skadats och där skadeståndsfrågan inte lösts pågrund av hennes nedsatta medvetandegrad. Jag blev bekymrad över detta ochtyckte att det förfarandet inte stämde överens med min rättsuppfattning ellervad jag uppfattar som den allmänna rättsuppfattningen. Jag talade med advokatensom hade hand om fallet och införskaffade behövlig information. Som redovisas i betänkandet, ställde jag en fråga tilljustitieministern, som var helt ointresserad både av en översyn avskadeståndsrätten och av att över huvud taget diskutera frågan här i kammaren.Desto gladare är jag över utskottets insikt och förståelse. Jag noterar att åtskilliga remissinstanser också anser attdet behövs en översyn. LO och TCO säger sig t. ex. hauppmärksammat och påtalat de brister som tas upp i motionen och anser att detbehövs en ändring av nuvarande praxis, så att ideell ersättning till personermed svår hjärnskada, med sänkt medvetandegrad eller medvetslöshet intereduceras eller periodiseras. Jag noterar också med intresse att trafikskadenämnden korttid efter det jag väckt frågan i-kammaren ifrågasatte rådande praxis när detgällde att föreslå ersättning med lägre belopp än vad normerna utvisar.Trafikskadenämnden dllsatte även en arbetsgrupp. Möjligen har jag på en punkt en något annan syn änutskottet, och det är när det gäller internadonella jämförelser mellan olikarättssystem. Utskottet anser inte att det är meningsfullt att görainternationella jämförelser, eftersom det är stora, principiellt viktigaskillnader mellan olika rättssystem. Det är naturligtvis riktigt, vilket jagockså framhållit i min motion, att det är svårt att jämföra försäkringssystem iolika länder, men jag menar ändå att vissa jämförande bedömningar kan göras ochkan vara intressanta. anser att den översyn av regler ochpraxis på området som begärs i motionen är av värde för den försattarättsutvecklingen och dllägger att den gärna bör ske med både internadonellaoch samhällsekonomiska jämförelser. Den uppfattningen delar jag. Det finns ingen anledning för mig att här ochnu diskutera ersättningsnivåer eller annat i den här frågan. begär enöversyn, och när den blir klar blir det tid och plats för ny diskussion.Utskottets breda remissomgång har också gett ett gott underlag för detta. bifalltill utskottets hemställan i dess väl genomarbetade och föredömliga betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. ,Prot.1986/87:24 1986/87:4om främjande av cirkuskonsten. 32 (vpk): I motion Kr287 om cirkuskonstens utvecklingvill kommunisterna fästa uppmärksamhet på detförhållande som råder för cirkuskonsten i . Den är en konstart sommissgynnas på olika sätt. Den erhåller inte något statligt stöd.Föreställningarna är kringgärdade av en uppsjö av bestämmelser, som dessutominte är likartade från kommun till kommun. får man en känsla av attolika hiyndigheter betraktar cirkuskonsten på ett annat sätt än övrig konst ochkultur. Om man studerar förhållandena i - i väst söm i öst - finner manatt cirkuskonsten behandlas på ett helt annat sätt, ett sätt som möjliggör enständig utveckling av denna konstart. Det borde vara hög tid för regering och riksdag att fattabeslut som innebär att cirkuskonsten i ges det stöd som den välbehöver. En viktig del i detta är en cirkusskola för utbildning avcirkusardster. Var denna utbildning skall förläggas kan diskuteras. Ettgodtagbart alternadv vore i , som har gamla cirkustraditioner ochutgör en naturlig bas för en cirkusskola. Av betydelse är också att cirkuskonsten ges ekonomisktstöd. Inte minst' vikdgt är att de olika avgifter som belastar cirkuskonstenvid föreställningar ute i landet upphör eller i varje fall reduceras dll ensymbolisk summa. I behandlingen av vår motion vill utskottet återigenunderstryka att det är'" viktigt att insatser görs för att främjacirkuskonsten. Utskottet betonar vidare att det är angeläget att möjligheternaatt på olika sätt underlätta cirkusverk-samhet noga beaktas i detberedningsarbete som pågår inom . Trots denna positiva och välvilliga skrivning frånutskottets sida anser vårt parti att bör som sin mening ge regeringendll känna vad utskottet har anfört med anledning av vår motion, så attutskottets mening inte försvinner i en uppsjö av posidva och välvilligaskrivningar. Jag yrkar bifall till vpk-reservadonen. Djurskyddslagstiftningen m. m. 33INGRID (); Också till årets har det väckts ettantal motioner som tar upp frågan om cirkuskonsten i vårt land. Utskottet är idetta betänkande helt enigt om nödvändigheten av att underlätta för cirkusarnaatt driva sin verksamhet. Det är inte lätt att turnera. Som sade är cirkusarna omgärdade avbestämmelser och förordningar. Det är omständligt att söka de tillstånd som ärnödvändiga, och dessutom råder olika förhållanden i olika kommuner. Utskottet har behandlat cirkusfrågor undersenare år. gjorde vi i betänkandet en mer utförlig beskrivning av deproblem som cirkusarna upplever i vårt land. Inomutbildningsdepartementet håller man på att utforma en handlingsplan förcirkuskonstens framtid i vårt land. De uppfattningar som framfördeåterfinns i utskottets majoritetsskrivning. Den enda skillnaden är att man frånvpk:s sida vill att skall ge regeringen till känna vad utskottet haruttalat. Vi är från vår sida medvetna om det arbete som pågår iregeringskansliet och i departementet och om. det starka stöd som utskottetflera gånger i sina betänkanden har gett cirkuskonsten. Vi anser därför att ettsådant dllkännagivande inte är nödvändigt. , Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 4. . ' . ." Överläggningen var härmed avslutad. 2 (cirkuskonstens bevarande och utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. , Utskottetshemställan, bifölls. 1986/87:4om djurskyddslagsdftningen m. m. 34LARS (): En av de frågor som behandlas i dettabetänkande från jordbruksutskottet handlar om religionsfrihet, nämligenortodoxa judars rätt att utöva sin religion utan att bli diskriminerade. Detgäller alltså att s. k. koscherslakt är förbjuden i vårt land. Frågari är: Börjudar som vill leva enligt sin religions uråldriga föreskrifter diskriminerasså att deras mat blir väsentligt dyrare än den skulle behöva vara? Frågan kan sägas handla om huruvida religionsfrihet eller svenskadjurskyddsbestämmelser skall väga tyngst. Utifrån mina värderingar ärjordbruksutskottets ställningstagande orimligt. Jag vill också ifrågasätta om jordbruksutskottetegentligen är rätt fackutskott att behandla denna typ av frågor. Enligt minmening borde utskottet åtminstone ha inhämtat ett yttrande frånkonstitutionsutskottet, som är det utskott som handlägger frågor omreligionsfrihet. Jäg menar att det skall till utomordentligt starka skälför att hindra människor fråri att utöva sin religion. Jag tycker attjordbruksutskottets ställningstagande i detta fall präglas av ungefär sammaideologiska resning som då man på sina håll i anser att det är omöjligtatt köra spårvagn med turban, något som är fullt möjligt i en rad andra länderi världen. Låt mig påininna om att vi i detta sammanhang talar om enmångtusenårig kultur, som utan tvivel lämnat långt större bidrag tillmänsklighetens framåtskridande än svenskärna gjort. Inte desto mindre anser yioss beskäftigt veta bättre hur djur bör behandlas. Jag har inte uppfattat densvenska debatten så, att vi är särskilt stolta över den svenska matens renheteller behandlingen av svenska slaktdjur. Bara har det koitimitnyä skrämmande rapporter om grisar på vilka bedövningen inte tagit och somvaknat till liviskållhett vatten. Är det verkligen W som skall stämplaföreskrifter om renlighet och slaktmetoder från Moseböckerna-som så orimligaatt de måste förbjudas? Jag tycker också den svenska attityden präglas avdubbelmoral. Det finns nämligen ingen, tror jag, som är beredd att säga tillortodoxa judar i det här landet, att de måste byta religion eller låta bli attleva i enlighet med de levnadsregler som religionen föreskriver. I ställethänvisar man dessa människor till att äta importerat kött. Det innebär alltsåatt vi accepterar att man äter kött från djur som slaktats enligtkoschermetoder i andra länder. Att detta skulle innebära mindre djurplågeri kanjag inte förstå. Jag kan säga att det i andra folks kulturer finnssedvänjor, som ligger så långt från svensk rättsuppfattning att det finnsanledning att förbjuda dem i . Särskilt gäller detta skyddet avriiinderåriga. Jag tänker t. ex. på omskärelse av flickor och barnäktenskap. Men den judiska sedvänja vi nudiskuterar ligger enligt min mening självfallet inom de gränser som vi bordeacceptera på samma sätt som de accepteras i praktiskt taget alla andra länder ivärlden. Med andra ord har jag fullt förtroende för judarnas förmåga att självaavgöra vilket slags mat de skall äta och hur de skall behandla sina kreatur.Men jordbruksutskottet anser sig storsvenskt veta bäst också på detta område. Jag ber att få yrka bifall till riiotion Jo523. '-'' ' Idetta anförande iristäitide (). 35INGVAR (): . I jordbruksutskottets betänkande 1986/87:4behandlas ett antal modoner om djurskyddslagstiftningen. I motionerna tas uppfrågor om animalieproduktionen och om möjligheterna att ingripa mot vanvård avdjur. Självfallet delar vi moderater uppfattningen att det ärmycket angeläget att produktionsmetoderna i djurhållningen är sådana att djurentrivs och ätt Djurskyddslagstiftningen m. m. djurhälsanupprätthålls på en hög nivå. Härvid är det-givetvis viktigt att djurensnaturliga behov och beteende kan tillgodoses. I samband med att beslutade om en foderlagdiskuterades hithörande frågor. Det beslut som fattades innebar bl. a. attförbud infördes mot användning av antibiodka eller andra kemoterapeutiska medelsom inblandning i foder i syfte att förebygga sjukdomar eller befrämjatillväxten. Enligt foderförordningen får numera foder innehållandeantibiotika användas endast efter förskrivning av veterinär i varje särskiltfall. Det har emellerdd framförts rnisstankar om att man kringgår förbudet motanvändande av antibiotika i foder. Detta togs upp i jordbruksutskottetsbetänkande /86:16. Vidare har förre jordbruksministern i frågesvarframhållit det angelägna i att den skärpning som nya foderlagen syftade dllockså följdes i praktiken. I anslutning till frågesvaren uppgav jordbruksministernatt lantbruksstyrelsen uppmärksammat problemet och skulle komma att vidtaåtgärder i syfte att åstadkomma en bättre dllämpning av foderlagens regler. Det anordnas samordningskonferenser med olikaveterinärkategorier, varvid även foderproducenter, läkemedelstillverkare ochberörda myndigheter medverkar. I betänkandet framhölls vikten av att regeringen ochlantbruksstyrelsen noga följer utvecklingen. Detta är givetvis viktigt. Det är ocksåmycket angeläget att utvecklingen ute hos producenterna följs, inte minst dådet gäller lagens betydelse för hälsotillståndet i djurbesättningarna. Det kankonstateras att problem med ökade, svåra sjukdomsfall och stor utslagning avdjur har inträffat. Det är inte djurvänligt. Man kan också konstatera att detta gäller i främsta rummetkycklingar. Många djurägare tvingas då anlita veterinärhjälp för akutaingripanden, men de tvingas också använda starkare antibiodka än det somanvänds i förebyggande syfte. Genomutskrivning har också medel använts i foderblandningar. Det är givetvis angeläget att man diskuterar huruvida detnya beslutet är bättre från konsumentsynpunkt än det tidigare. När endjurproducent tvingas blanda in särskilda medel i sin egen blandning finns deten uppenbar risk för att doseringen inte blir lika bra som om man från börjanhade dessa medel till sin hjälp. När beslutet en gång fattades angav vi också från moderatsida en annan uppfattning, inte minst med modveringen att kontrollen av om detfinns restsubstanser i den färdiga produkten är omöjlig att klara av. visarutveckhngen att vi fakdskt hade rätt. Därför finns det anledning att mycketnoga följa utvecklingen och analysera vad som hänt, så att vi inte genom en nylagsdftning åstadkommer mer djurlidande och kanske sämre livsmedelsprodukter. Vi är från moderat sida angelägna om att framhålla viktenav att detta sker. har vi nöjt oss med ett särskilt yttrande. Men,herr talman, vi är .angelägna om att man tar utvecklingen under noggrantövervägande och sedan analyserar och fattar beslut som är till gagn både fördjurhållningen och Det inte minst viktiga i sammanhanget är att oskyldiga djurskall slippa lida i onödan. 36 (): Ett enigt utskott står bakom det betänkandesom vi nu behandlar, där utskottet har tagit ställning dll ett antal motionerangående lagstiftning på djurskyddets område. Jag vill framhålla att det ärangeläget att vi har en djurskyddslagstiftning som ger djuren ett säkert skyddmot vanvård och inhuman skötsel. Men för att vi skall kunna ge djuren detskyddet mot denna inhumana påverkan, måste lagstiftningen uppmärksammas. I ett antal motioner har det lagts fram förslag omändringar i djurskyddslagstiftningen. Denna lagstiftning bearbetas förnärvarande i . Det har föranlett utskottet att inteförorda några initiativ från sida. Vi får ju möjlighet att behandladjurskyddslagstiftningen i dess helhet senare, när propositionen om de härfrågorna behandlas. I ett särskilt yttrande från i utskottetframförs synpunkter på det beslut som tog om en nyfoderlag och förbud mot att blanda in antibiotika i djurfoder. Det var ett brabeslut, vill jag påstå, och det togs också vid rätt dd, så att vi inte skullefå svårigheter under en övergångstid. Dessa medel som blandas in i djurfoderhar i många fall tillväxtstimulerande effekt. Detta beslut och denna lagstiftning trädde i kraft den 1januari . Genom att tilläggsbestämmelser också skulle utfärdas medinformation till veterinärerna blev det kanske ett halvårs försening. I moderaternassärskilda yttrande skriver man: "Utskottet har i fråga om produktionsmetoderna idjurhållningen bl. a. hänvisat till den riya lagstiftriirigeri om foder ochfodertillsatser (s. 3). Denria ändring motsatte vi oss med modveringen attkemoterapeutika inte kan spåras i livsmedel, varigenom kontroll omöjliggjorts,samt att försämrad djurhälsa kunde befaras. Våra förhågor har tyvärrbesannats." Min fråga till talesman är:Var finns det belägg för att era farhågor i reservationen - då vi fattadebeslutet - har besannats? Det finns inget som helst belägg för detta. Till vill jag säga, när det gällermotionen om att vi skulle tillåta koscherslakt i vårt land, att vi härbehandlar svensk djurskyddslagstiftning. Vi kan inte, och vi skall inte, låtaden lagsdftningen överprövas på grund av någon religionsuppfattning. Vi harockså en månghundraårig tradition när det gäller slakt här i landet - attdjuren skall bedövas före avblodningen. Jag vill påstå att en bred folkopinion,men också veterinär expertis, står bakom uppfattningen att så skall vara falletäven i fortsättningen. Därför vill jag uttrycka min tillfredsställelse överatt utskottet har varit enigt och även avstyrkt motioner av det härslaget. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 37 () replik: Vice ordföranden i jordbruksutskottet vill ha belägg för att det som visäger i det särskilda yttrandet är riktigt. Vi moderater brukar basera våraställningstaganden och vårt agerande på Djurskyddslagstiftningen m. m. 6 protokoll 1986/87:23-28 Djurskyddslagstiftningen m. rn.