prot · GA0929 · 1986-12-31 00:00:00 — Rent allmänt behöver vårt land en god ekonomisk tillväxt,och våra småföretag spelar här en betydelsefull roll, Därför är det viktigt attstimulera småföretagandet. Det är nödvändigt att röja alla hinder ur vägen. Detfinns faktiskt en hel rad sådana hinder mot just småförefagande. Ett exempel - jag betonar att det är bära ett exempel - äratt många småföretagare vill bilda bolag för att på ett rimligt sätt kunnabegränsa det personliga ekonomiska risktagandet. Man blir då hänvisad tillaktiebolagsformen och därmed till aktiebolagslagen. Men den här lagen äromfattande, den är krånglig, den är svårförståelig för många småföretagare. Detberor kanske framför allt på att den inte heller är anpassad till justsmåföretag. Slutsatsen blir att det finns anledning att överväga en särskildbolagsform för småföretag. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2 ilagutskottets betänkande nr 5, men jag tillägger att jag infe tänker begäravotering i frågan. 46LENNART (): När en person vill starta en egen rörelse, ettföretag, här i landet finns det flera olika företagsformer atttillgå. Det finns enskild firma, aktiebolag, handelsbolag och kommanditbolag,så ur den synpunkten behöver det inte föreligga några hinder för en person attstarta ett företag. När nu återkommer med sin välkända motion pådetta område, vill jag erinra om att det inte är så särskilt detföretogs en rätt omfattande utredning i vårt land rörande möjligheterna attskapa en ny bolagsform. Den utredningen fick en kraftig remisskritik och harinte lett till några ändringar eller några nya förslag när det gäller antaletföretagsformer. Om man sedan gör en bedömning av hur uttalat kravet frånsmåföretagarna på en ny företagsform är, så måste jag säga att detjust nu inteföreligger något särskilt framträdande krav härvidlag från dessa företagare.När man på konferenser landet runt frågar småföretagare om de fortfarande harintresse av en ny företagsform blir svaret nej. De anser att det mycket välräcker med de olika företagsformer som redan finns. Så motion nuär inte längre modern. Den kan, utan att man behöver känna saknad, tas bortfrån listan över ständigt återkommande motioner. A ktiebolagsrättsliga frågor, m. m. 47 (): Jag vill mycket kort tacka näringsutskottetsom har tagit ett initiativ i denna fråga. Jag har tillsammans med några andraledamöter väckt motion N237. Det var den första motion jag som nyblivenriksdagsledamot väckte och att då få det bemötandet att utskottet föreslår attdet skall dras i gäng ett utredningsarbete lär-vara tämligen unikt. Därförframför jag alltså ett tack. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(låneförbudet i aktiebolagslagen) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 1 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom. 3 (ensärskild bolagsform för småföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:29. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:6om bokföringslagens bestämmelser om räkenskapsår samt 1986/87:8 om fortsatt giltighet avlagen (1959:157) med särskilda bestämmelser om makars gemensamma bostad och avlagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad (prop. 1986/87:9). Vad utskottet hemställt bifölls. 1986/87:1om relationer till , 1986/87:2om verksamheten inom (redog. 1986/87:4) samt inrättandeav en befattning som ombudsman för gemensamma nordiska frågor och 1986/87:3 om den svenska krigsmaterielexporten(skr. 1985/86:178) och vissa 48 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 1, 2 och 3 debatteras i nunämnd ordning. Voteringarna äger rum i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptas utrikesutskottetsbetänkande 1 om relationer till . 49 (vpk): Först vill jag konstatera att frågan omSveriges relationer med , som kommunisterna tagit upp, imånga avseenden fått en mycket bra behandling i utrikesutskottet. Det ärtillfredsställande att det, så som sker, på ett otvetydigt och klart sätt ibetänkandet fastslås att har brutit mot FN-beslut och mot .regler somgäller för andra stater. Vi noterar med stor tillfredsställelse attutrikesutskottet har gjort de här uttalandena. Det gäller alltså den israeliskaockupationen av och , och det slås på nytt fast att dettaär en politik som har fördömts av och den . Det härär som sagt bra. Detsamma gäller utrikesutskottets uttalande ombosättningspolitiken. Det fastslås omigen att det här rör sig om ett brott motGenévekonventionen, till vilken också har anslutit sig. Detta är de positiva resultaten av den motion vi väckt,och jag och mitt parti tycker - jag upprepar det - att detta är mycket bra. Men på ett par punkter har vi reserverat oss, och jagskall kort beröra dem i mitt anförande. Utskottet ger ju återigen uttryck åt den kritik somSverige och den har framfört när det gällerSveriges relationer till . Vi anser att det då inte finns anledning attnu ganska kraftigt - detta är bakgrunden till vår motion - upptrappa Sverigesutbyte med och förbindelser med efter upphörandet avockupationen av och delar av , som genomfördes av tidigareunder . 1 utskottsbetänkandet omnämns en folkpartimotion somväcktes , och jag antar att , som skall tala senare underbehandlingen av det här ärendet, kommer att beröra dessa saker och att vi pådet viset får tillfälle att ventilera dem. I den motionen sades uttryckligenatt , när verkligen har visat sin goda vilja och sitt fredligasinnelag etc. samt dragit tillbaka trupperna åtminstone från norra ochfrån , så bör vi i se till att vi utökar och upptrappar vårakontakter och våra förbindelser med . I motionen har vi visat att det fortfarande förekommer -ett uttalande som stöds av utskottet - en olaglig ockupation av , attdet företas diskriminerande åtgärder mot den arabiska befolkningen osv. Det finns alltså ingenting i uppträdande sommotiverar att vi i det här skedet skulle trappa upp och öka vårt utbyte ochvåra diplomatiska kontakter med , vilket ju faktiskt sker . Därmed harvi inte sagt att skulle avbryta förbindelserna med , och viinstämmer naturligtvis i utskottets skrivningar att det är viktigt att man harrelationer till staterna i detta område. behöver emellertid inte ta denomständigheten att en olaglig ockupation har avbrutits dll intäkt för att ökaaktiviteterna och på det sättet i varje fall indirekt ta udden av den kritiksom framförs. Det här är underlaget för vår första reservation ibetänkandet, som just handlar om förbindelser med , och jagyrkar, fru talman, bifall till reservation 1. Vidare har vi tagit upp en annan aspekt som är mycketintressant och mycket viktig i detta sammanhang, och det är nära ochmångåriga samarbete med apartheidregimen i . Det gäller ett flertallångvariga och gamla förbindelser, och det rör sig om så viktiga frågor sommilitärt samarbete-bl. a. samarbete inom det nukleära området, dvs. kärnvapenområdet.Det berör handel och mycket annat. Det sägs från israelisk sida - det fick vi också höra närutrikesutskottet besökte - att minsann inte harnågon speciellt omfattande handel med . Det är ju en sanning somverkligen är kontroversiell, för det finns källor som påstår det motsatta. Men detär, precis som utskottet skriver, väldigt svårt att få fram officielltoffentligt material som påvisar detta. Jag vill i alla fall i riksdagensprotokoll läsa in några avsnitt ur en bok om alliansen mellan ochIsrael. Boken är utgiven av Afrikagrupperna, Palestinagrupperna i ochUtrikespolitiska och heter "". Där finns ett överväldigande material som samlats fråninternationella källor och somvisar på förbindelserna mellan och , hur länge de har pågått,vad de omfattar och i vilken utsträckning de just rör sig om vapenutbyte. Iboken finns ett utdrag ur en bok som en lärare vid i ,, har skrivit. Han har kallat sin bok . Jag skall som sagt läsa in ett par avsnittur texten i kammarens protokoll. Apropå FN:s vapenembargo mot framförförfattaren följande: "I FN har intagit en unik hållning när helstfrågor som berört diskuteras eller röstas om. I sådana fallinformerar att de inte tänker delta. röstar, som den har gjort , för ettvapenembargo mot , röstar varken för eller emot eller avstårfrån att rösta. Det är infört i officiella dokument som 'icke deltagande',vilket på diplomatspråk betyder att man inte erkänner FNs auktoritet i den härfrågan. Detta är vad som händer när man röstar om FNs SpeciellaKommitté mot Apartheid omfattande program. Denna hållning ändrades 1984 efteramerikanska påtryckningar och den växande krisen för apartheid." Jag tycker detta är viktigt och anmärkningsvärt. Jagskulle vilja ställa en fråga till er som representerar andra partier här ochhar haft tillfälle att följa FN-arbetet: Varför har ni aldrig hemma i Sverigetagit upp detta förhållande att har ställt sig utanför omröstningarna iFN när det gällt vapenembargot, som vi helhjärtat stöder och som verkligensyftar till att avskaffa apartheid i ? Det ärytterligare ett avsnitt som jag vill läsa in: "Den första FN-resolutionen om ett vapenembargo motSydafrika antogs av säkerhetsrådet . Resolution 181 uppmanadealla stater att avbryta all skeppning av militär utrustning till . Iresoludon 418, 1977, upprepades åter uppmaningen dll alla länder att upphöramed all militär hjälp dll . Detta embargo innebar att blev envital och aktiv partner i ansträngningen att bibehålla beväpnat. Iett svar till säkerhetsrådet förklarade försvarsminister att Israelhelt enkelt skulle ignorera resolutionen." Detta är också ganska anmärkningsvärt. När nu alla svenskapartier undantagandes ställer sig bakom kampen mot apartheid iSydafrika, är det ganska egendomligt att man kan försvara Israelsagerande i dessa frågor - eller om man inte försvarar det, har man förtigit ochinte tagit upp kritiken mot . Tvärtom är vi alltså nu på väg att utökaministerutbyte och trappa upp de diplomatiska kontakterna med en stat somsamarbetar med apartheidregimen i . Jag tar trots allt fasta på den relativt positivaskrivning som utskottet har gjort beträffande export av krigsmateriel frånIsrael till där det sägs, att de upprepade påståendenaom att detta skett eller sker väcker oro. Det finns verkligen anledning attdetta väcker oro. Vi får naturligtvis återkomma till denna fråga om och om igenså länge det inte klart har fastslagits att dessa kontakter, denna vapenexportoch detta militära samarbete inte förekommer. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 50STIG ALEMYR (s): Jag tycker att var väldigtmåttfull i sin beskrivning av utskottsbetänkandet och inte så kritisk mot det.Jag har därför, ingen anledning att gå in i någon hård polemik. Jag skall istörsta korthet, fru talman, bara ta upp några av de frågor som OswaldSöderqvist berörde. Det är naturligtvis riktigt som säger,att besöksutbytet med har nått en högre nivå än på mycket lång tid.Utrikesutskottet besökte , vilket är, såvitt jagförstår, den högsta nivå på vilken något besök till över huvud taget harförekommit på mycket . Där deltog och medverkade tillatt det blev hög nivå på besöket. Det var ett ganska nyttigt besök. Vi lärdeoss väldigt mycket. - Vi fick av den dåvarande premiärministern mycket bestämda löftet att obrottsligt kommer att följaFN-rekommendatio-ner när det gäller apartheid. Om FN beslutar iapartheidfrågan, kommer att följa detta. Den deklarationen harutrikesutskottet fått. Jag kan inte stå i talarstol och säga attShimon därmed icke menade vad han sade. Jag utgår från att det var enuppriktig deklaration av den dåvarande premiärministern, nuvarandeutrikesministern. I detta utrikesutskottets betänkande beskriver virättsläget i . ' instämmer och säger att det ären riktig beskrivning. Jag vill gärna säga att det inte är första gången. Itidigare utrikesutskottets betänkanden har vi på samma sätt talat om vilka felolika parter i den allvarliga konflikten begår. Vi har gjort det också i tal iFörenta nationerna. Vi fördömer bosättningspolitiken, och vi fördömerockupationen - det upprepas i betänkandet. Vi härivisar till deFN-resolutiorier som vi också stöder. Koriflikteri i är ju en till synes olösligkonflikt. När man talar med inblandade parter upplever man att det knappastfinns någon öppning i det hela. Ändå finns det på något sätt en liten ljusglimtjust . Jag vill gärna för kammarens ledamöter tala om att det pågår enkonferens i , där man diskuterar förhållandena för människorna påVästbanken. Det har också krävts från olika håll, bl. a. från vpk, att manmåste hitta en lösning i fråga om de sociala förhållandena för människorna på Västbanken.Det pågår alltså en konferens om detta. Det intressanta är att såväl FörentaStaterna som , vid sidan av EG och , deltar ikonferensen. PLO har inbjudits att delta men har inte skickat representanter.Möjligen kan konferensen i leda till en ljusning i relationerna mellanbefolkningsgrupperna. Annars - jag upprepar det, fru talman - är lägetnaturligtvis mörkt, där hat, förtvivlan och elände dominerar bilden. Ändå börSverige - detta är konklusionen i mitt inlägg - eftersträva så godaförbindelser som möjligt med alla i inblandade parter.Det löser inga problem och hjälper oss inte i rätt riktning om vi fryser nereller försämrar förbindelserna med någon av parterna i Mellanösternkonflikten.Sverige spelar en viktig roll genom att ha en förstärkt trupp i södra isyfte att försöka undvika att krig kommer i gång igen. För att vi skall få tilltro hos båda sidor är det viktigtför oss att vi har så goda förbindelser söm möjligt med de inblandade parterna.Det är klart att olika ledamöter i riksdag känner olika starkt ochupplever olika stark Hdelse för den ena eller den andra sidan i konflikten. Men svenskutrikespolitik gagnas bäst, fru talman, av att vi på ett objektivt sätt följerFN:s rekommendationer och försöker upprätthålla så goda förbindelser sommöjligt med alla i konflikten inblandade parter. Därmed ber jag att få yrkabifall till utskottets förslag. 51 (vpk) replik: Jag har redan sagt att jag anser att vi skallha förbindelser med , på ett korrekt och riktigt plan. Där har vi ingenannan uppfattning än utskottets ordförande, som just har framhållit detta. Ickedesto mindre är det ett faktum, vilket vi har påpekat i vår reservation 1, attfr. o. m. det tillfälle då drog sig tillbaka till söder om vilket inte innebar att man lämnade helt och hållet, utan manockuperade fortfarande södra delen av , helt i strid med allaresolutioner, FN-beslut osv. - så har det inte inträffat, vilket var poängen iden folkpartimotion som behandlades i utskottet , att verkligenhar visat sin goda och fredliga vilja, och måste vi uppta och utöka dediplomatiska kontakterna. Man kan ha förbindelser och förbindelser. Jag anserfortfarande inte, efter tillbakadragandet från och de norra delarna avLibanon, att det finns någon anledning att skulle markera att detta pånågot sätt hade gjort mera salongsfähigt. Den kritik som utskottet harinstämt i och som jag tycker är bra går ut på att det är en felaktig politiksom förs i , och då borde man inte ha gjort denna upptrappning. Jag tycker också att det var intressant att få vara medutrikesutskottet i , men jag hade inte sörjt om utrikesutskottet intehade åkt dit. Där fanns många intressanta synpunkter, och vi fick exempel påden oböjlighet som utskottets ordförande berörde, när de israeliska ledarnaverkligt klart sade ifrån: Vi kommer över huvud taget inte att vika på någonenda punkt. Det var stenhårt. Vi talade om truppfrågan. Den har ju aktualiserats i ochmed den israeliske försvarsministern besök i . Han sade till ossdå och han upprepade i den svenska pressen klart och tydligtatt inte är ett dugg intresserat av att ha svenska trupper i Libanon.Man skulle helst se att de inte var där, man har inte bett dem att komma dit,osv. Detta tycker jag visar på den israeliska arrogansen och oviljan att överhuvud taget ställa sig bakom några som helst internationella bestämmelser,resolutioner eller annat. Vad beträffar premiärminister ' och hansföreträdares, som vi också träffade, uttalanden om apartheid säger jag bara:Visst, de har sagt så, men tidigare agerande i FN skulle det varaintressant att få en liten kommentar om. Hur kan det komma sig att årefter år har kunnat uppträda.på det sättet i FN i antiapartheidfrågan? 52STIG ALEMYR (s) replik: Efter det besked utrikesutskottet fick från deisraeliska ledarnas sida, att de avser att följa FN:s beslut när det gällerSydafrika, saknar jag anledning att gå fillbaka och se vad som har sketthistoriskt. Det viktigaste är nu den framtida politiken mot apartheid. Den ovilja till kompromisser som vi mötte iIsrael mötte vi också när vi talade med företrädare för araberna. 53 (vpk) replik: Det kan ju vara ett bekvämt sätt att undvikaatt beröra historien. Jag vill rikta ganska skarp kritik mot attsocialdemokratiska representanter i FN - och även andra partiers, vilket dockförvånar mindre - inte har reagerat pä agerande iSydafrikaomröstningarna ända . När man samddigt har gått ut meden hård och bra polidk mot apartheidpolitiken i tycker jag det äranmärkningsvärt att man inte på något sätt har reagerat mot sätt attnonchalera FN. Sedan kan man stå här och säga: Det där skall vi inte tala omnu, för det är historia. Jag vill nog avvakta och se vad löftet från dessaisraeliska ledare är värt. Vi behöver ju inte diskutera detta , men det ärkonsdgt att det inte har kommit någon reagens mot deras uppträdande tidigare. 54 (): relation till är officielltgrundad på tre principer, anges det i utskottets betänkande. Den första av detre grundprinciperna är att erkände staten enligt denresolution som antogs av 1948. Den andra principen är attSverige har intagit en kritisk ställning till ockupation av Västbankenoch . Det tredje elementet i inställning i Mellerstaöstern-frågan är att det palestinska folket har rätt till nationelltsjälvbestämmande. Vi har verkat för att skulle erkänna denna rätt tillnationellt självbestämmande, men vi har också krävt att det palestinska folkefsföreträdare skall tillerkänna rätten att leva och verka inom erkändagränser. har i sitt polifiska agerande alltid strävat efteratt verka för normala förhållanden mellan staten , det palestinska folketoch arabländerna i området. När jag har konstaterat dessa tre huvudprinciper, vill jagbara kort peka på en historisk bakgrund som jag tycker är viktig att notera,eftersom tiden nu har gått så långt efter det att staten bildades. När staten bildades utbröt ju ett krig där Israelhävdade sin rätt. Detta medförde att hundratusentals palestinier ansåg sigtvungna att lämna det område som låg inom den nybildade"staten dess har de befunnit sig i ett permanent tillstånd av lägervistelse runtgränserna till staten . Arabstaterna i området har motsatt sig enomflyttning av dessa palestinier. Man har vägrat att ta emot dem och låta demingå i arabnationerna. Det har legat ett politiskt intresse från arabfolkenssida bakom att man hållit dessa flyktingar i permanenta läger runt Israelsgränser. Genom det missnöje och de svårigheter som uppstår under sådanaförhållanden har de velat skapa ett orosförhållande som på ett mycket negativtsätt skulle inverka på möjligheter att skapa stabilitet i området ochför alltid säkra sina gränser. Det har alltså varit ett arabisktställningstagande som i allra högsta grad har försvårat för palestinierna att fåleva ett normalt liv . Jag tycker att detta är mycket viktigt attnotera i sammanhanget. Sedan har detta orosförhållande mellan ,palestinierna och arabländerna i området blivit permanent. Det är bara Egyptensom har godkänt rätt att inom de fastställda gränserna leva ett frittoch värdigt liv. Jag vill än en gång poängtera kritiskainställning till ockupation av och . Vi har vidett flertal tillfällen påpekat detta vid de officiella kontakterna med statenIsrael, lika väl söm vi har understött de resolutioner i FN som har gällt dennafråga. Detta var en av huvudpunkterna i vpk:s motion. Den andrahuvudpunkten var att skulle bryta förbindelserna med , eftersomdetta land skulle ha brutit mot FN:s vapenembargo mot . På den punktenvill jag i likhet med bara konstatera att det inte finns någrabevis för att har.brutit mot vapenembargot. Utskottet har noterat i sinskrivning att vi självfallet är oroade av de rykten som tid efter annan haruppstått. Källorna har haft olika hemvist. Vi har också i direkta frågor tillIsrael i officiella sammanhang berört dessa rykten och begärt besked. Israelhar då klart förnekat att man skulle ha brutit mot vapenembargot. I och meddetta är det självklart att vpk:s yrkande om att vi med anledning av dettapåstådda brott från sida mot FN:s vapenembargo skulle brytaförbindelserna helt saknar grund. Beträffande relationerna mellan och arabländerna iområdet vill jag bara konstatera, att om vi skulle bryta de officiella förbiridelserriamed staten och om vi skulle bryta alla kontakter med palestinierna,skulle vi avhända oss de möjligheter som vi fortfarande har att skapastabilitet i området. Detta, fru talman, ärett mycket starkt skäl att avslåvpk:s yrkande. 55OSWALD (vpk) replik: Jag känner mig mycket belåten med RuneÅngströms inlägg i debatten. Hans inlägg överensstämmer medutskottsmajoritetens uttalande, som vpk har anslutit sig till, dvs. att detfinns anledning att rikta mycket stark kritik mot för Israelsuppträdande mot palestinierna - den olagliga ockupationen m. m. Det är mycketbra att detta nu slås fast även av representant. När man beskriver historien - jag hade inte tänkt ha en sålång replik till - tror jag inte att man får göra det på RuneÅngströms sätt. Han sade att efter det första kriget stora delar av denpalestinska befolkningen ansåg sig tvungna att förflytta sig ut ur landet.Detta är verkligen en beskrivning som kan ifrågasättas. Vad som hände var - ochdet vet - att palestinierna fördrevs mycket hårt och brutalt avisraelerna och att det alltså inte var fråga om någon rädsla för kriget. Vi vetmycket väl hur militära och paramilitära styrkor - Stern-ligan,Irgum-ligan m. fl. - brände byar och drev i väg befolkningen. Det rörde sigalltså om en regelrätt fördrivning av en bofast befolkning. Att här användauttrycket "ansåg sig tvungna" är att vara ganska orättvis. Jag tyckeratt detta bör komma fram i det här sarnmanhanget. Sedan detta att arabstaterna vägrat att ta emotpalestinierna. I och för sig hade naturligtvis inte arabstaterna någonanledning att ta emot palestinierna, som kom från ett eget land som hadeavsatts åt dem genom ett FN-beslut i samband med delningen av det gamlaPalestina. Det fanns ingen anledning att i ochför sig erkänna beslutet och ta emot miljontals - åtminstone någon miljon ibörjan - flyktingar och integrera dem. Det finns mycket som är dåligt i arabstaternas politikgentemot palesd-nierna. Dessa har inte alls behandlats särskilt just, varken avSyrien, eller andra arabstater. Detta är helt klart. Men att läggaskulden enbart på arabstaterna och säga att arabstaterna borde ha tagit hand omde palestinier som fördrivit innebär ändå en ganska hård bedömning avsakförhållandet. Sedan vill jag korrigera . Vårt parti harinte begärt att vi skall bryta några förbindelser med . Något sådantfinns inte alls med i våra yrkanden. Vi har sagt att det är lämpligt attnedträppa förbindelserna. Gång på gång har jag sagt att vi bör ha kvarkontakterna, men de bör inte ligga på den nuvarande höga nivån eller ökas.Detta är en stor skillnad. 56 () replik: Beträffande historieskrivningen vill jag barakonstatera faktum. som proklamerade sin självständighet - detvar som resolutionen antogs i - anfölls avsina arabiska grannar. Araberna hade stor överlägsenhet i fråga om manskap, ochalla krigets resurser riktades då mot . klarade stormen,och visadeden styrka som fanns i den nya israeliska staten. I samband medkrigshandlingarna uppstod flyktingproblemet med palesd-nierna. Dessa skickadesut till läger utanför gränser, där de kunde stå och se de områden därde hade levat. Palestinierna har kvarhållits i dessa läger under alla årdärefter.