prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:133 1§ Justerades protokollen för den 20, 21 och . 2§ Talmannert meddelade att . Åsling (c) denrta dag återtagit sin plats iriksdagen, varigenom Sfina uppdrag sorn ersättare upphört. 3§ Föredrogs och hänvisades 1986/87:91 och 160 tillkonstitutiortsutskottet 1986/87:164 fill finansutskottet 4§ Föredrogs och hänvisades 1986/87;K120 tillkonstitufionsutskottet 1986/87;Fill7 fillfinansutskottet 5§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /87:34och 36 betänkartde 1986/87:32 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /87:24 betänkande 1986/87:40 Kulturutskottetsbetänkande /87:24 betänkanden /87:38, 41 och 42 1986/87:11 omtotalförsvarets forisatta utveckling (prop. 1986/87:95). Talmanrten meddelade att debatten skulle varagemensam för samfliga punkter. 1 (): Om man som jag har haft sirt gärrtirtg inomtotalförsvaret under sammanlagt , varav inom det militära försvaretoch inom den civila delert av totalförsvaret kärtrts def irtte bra atfriksdagerts majoritet kommer att artta ett förslag om totalförsvarets fortsattautveckling som visar att majoriteten infe velat dra de rätta ekortomiskaslutsatserna av det som försvarskommitté enigt uttryckt i sittdelbetärtkartde. I detta betänkartde pekar mart på den förändrade hofbildcrt inorra och de ökade riskerna som detta medför för vårt land. Majoritetens ställningstagande i dagens betänkartde skullekortfattat kunrta karakteriseras enligt följande; - För litet ochför sent. - Anslagsramarnaär helt otillräckliga för att försvaret skall kunna lösa de uppgifter vi gerdef. - De vackra ordenom allt som man skad kunna uträtta är däremot i legio. Märtgder av problem skjuts på framfiden, bl. - Det militära försvaretsledningsorganisation, - en nyhärordning för armén, - arméns förmågaatt med egna pansarförband i öppen terräng möta en pansrad motstårtdare, - dimensiorteringenav jaktflyget, - omfattningen avdef framtida skyddsrumsbyggändet, - frågan omberedskapsgrader, - civilbefälhavarnasoch länsstyrelsernas artsvar, befogcrtheter och organisatiort och - dcrtlartdstirtgskommurtala beredskapen. Listan skulle kunrta göras lärtgre.Allt är restposter som vi nu infe kommer att ta slutlig ställrting till. Om mart vill ge crt kortfattad.beskrivningav moderata samlingspartiets förslag i försvarsutskottets betänkartde kart dcrtgöras i följande korta satser: - Det militäraförsvaret måste avsevärt förstärkas. Det måste förstärkas mer än vadmajoritetert, dvs. socialdémokraterrta och , föreslår. - Urholkrtirtgcrtav vårt militära försvar får irtte fortsätta längre. Skärpta och delvis nyakrav har-i och med den förärtdrade hotbilden-kommit att ställas på försvaretsstyrka, mårtgsidighet och beredskap. - Vissafurtkfiortcr av totalförsvarets civila delar måste också förbättras. Dit hörhälso- och sjukvårdens utrustnirtg och plartcrirtg för ett krigsfall. - Sjukvärden ikrig är en svag länk i värt totalförsvar. Den satsnirtg på enhalv miljard kronor som ett enigt utskott föreslår är mycket angelägen. - Det civilahemskyddet måste relativt snabbt byggas upp. Denrta rtya frivilligrörelse somhemskyddet avses bli förtjänar allt stöd den kan få. - Vi måste minskasårbarheten i vårt samhälle. Sårbarheten har ökat i takt med samhälletsmodernisering och teknikens utveckling. måste sårbarheten motverkas på allaområden. Fortsättningsvis krävs det beredsfcapshänsyn i samhällsplaneringen. - Vi måste - inombåde civilt och militärt försvar ta fasta på sabotageho-ten. En presumtivangripare har stora resurser för sabotage färdiga att sättas in före ettangrepp mot vårt land. - Vi måsteresolut vidta alla de åtgärder som krävs för att olika samhällsfunktionerskall kurtrta furtgcra hyggligt! olika krislägen, i ett skymningsläge, vidavspärrning och i ett krig. - Försörjningsberedskapenär ytterst viktig. Den får inte äventyras genom att män laborerar medönsketänkanden om krisers och krigs kortvarighet. Jag vill därmed, herr talman, kommain på ett antal reservationer. I anslutning till det som jag senast sade delarvi moderater inte försvarsministerns och utskottsmajoritetens alltförförenklade syn på möjliga framtida krisers och krigs karaktär och längd. Detsom artförs i propositiortert om ett förkrigsskede och ettakut krigsskede rnellart makfblockcrt på rtågra mårtader utgör euschematisering som vi rnoderater inte vill lägga till grund för totalförsvaretslångsiktiga planerirtg. Jag yrkar bifall till reservationerrta 4 och 9. Det är, som jag sade, ert nödvändighet attavsevärt förstärka det militära försyaref. Detta kräver ökade anslag, och jagvill redovisa våra förslag till anslagsökrtirtgar där utgångspunktert ärförslaget i propositiortert som socialdemokraterna och har ställtsig bakom i utskottet. vill vi ge 200 milj. kr.mer till arméns utbildning. De 700 milj. kr. som föreslås av utskottet, enligtregeringsförslaget, räcker inte till stort mer än aft täppa till deoroväckande brister som har uppstått främst till följd av alltför knappautbildnirtgsartslag uuder . a. har repetitionsövningar fåttställas in, vilket är mycket oröväck-artde. Och med det artslag somutskottsmajoritetert rtu föreslår kommer det också att bli nödvändigt attinställa repetifionsövningar. Vi anser att 900 milj. kr. i tillskott är ettabsolut minimum rtär det gäller anslagshöjrtirtg för att våra värrtpliktigaskall få ert acceptabel utbildning. Till arméns luftvärn föreslår vi 250 milj. kr. behövs det 700 milj. kr. mer än regeringenföreslår. Till arméns förnyelse föreslår vi för den förstafemårsperioden ytterligare 250 milj. kr. För nästa femårsperiod föreslår vi 700milj. mer än regeringen. Studier och tillförande av en ny stridsvagn är här ettangeläget anslagsobjekt. Detta område kommer senare i debattenatt beröra. Detta handlar om våra soldaters rätt fillutbildning och materiel av modernt och ändamålsenligt slag, så att de har sammaförutsättningar i strid som en everttuell angripares soldater. Prot.1986/87:133 . . Pådet området vill vi moderater satsa på ytterligare en modern ubåt . Avden anledningen vill vi öka anslaget med 100 milj, kr. och med 250 milj, kr, under nästa period. TiH.ubåtsskyddet vill vi öka anslaget med 100 milj, kr, för var och en av perioderna. Vidareföreslår vi 400 milj, kr, fill byggande av-en sjunde och åttortde kustkorvettunder den första femårsperioden och 450 milj, kr. Detär angelägna förstärkningar av bl. a. vår ubåtsjaktskapacitet som vi villåstadkomma. Skärgårdsförsvaret behöver mer än de 50. milj. kr. som regeringenvill ge. Vi föreslår en dubblering. Påflygvapnets område föreslår vi 100 milj. kr.i ökning fill vissa motmedel, dvs. avancerad teknisk utrustning för vårastridsflygplan. En större satsning på sådan utrustning vill vi göra under denföljande perioden. Då behövs enligt vår bedömning. Underden närmaste femårsperioden är det för luftförsvaret angelägnast medanskaffning av en tolfte jaktdivision. Med 1 400 milj, kr, utöver regeringensförslag vill vi ge ÖB uppdraget att anskaffa ett lämpligt antal Jaktviggert,vill vi förstärka flygvapnet, eller rättare sagtluftförsvaret, med ytterligare 3 350 milj. kr. Totalt vill vi öka anslagen uuder den första femårsperioden med 2,5miljarder kronor mer än regei-ingert. För dcrt artdra femårsperioden innebärvåra förslag en ökning med 8,3 miljarder jämfört med propositionertsinriktning. Sammantaget innebär det att kan ca 11 miljardertillföras försvaret-11 miljarder mer än vad regeringen och vill ge.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 6 och 13. Jaghar redogjort för att vi vill anslå 1 400 milj. kr. utöver regeringerts förslagtill en anskaffning av en division JA 37, dvs. Jaktviggeri, Vi mofiverarförslaget utförligt i såväl partirnotionen som i reservafion 6, Skulle dennareservation falla har vi tillsammans med ett andrahandsyrkande om endivision J 35 Draken, Det är ett sämre alternativ, men det är bättre ärtregeringens och folkparfiets förslag som inte ger eri krona extra till enytterligare jaktdivisiort . Vi vill basera denna nya divisioni södra luftförsvarssektorn där hotbilden visar att behovet av flerjaktflygplan är som störst. Det påvisas inte minst av de sovjetiska plan somlyckades ta sig till våra landamären . Genom att förbättra ubåtsjaktskapäciteteii med två kustkorvetter ochen modern ubåt kän vi också rädda framtiden för , Ireservation 12 tar vi upp den problematik som har uppstått för detta mycketviktiga varv, Utart rtybeställningar urtder kommersituatiouen för varvet och dess anställda att bli mycket kritisk. Ordersvackanär djup och regeringert tar - av allt aft döma - ganska lätt på detta. Jagyrkar bifall till reservation 12, Iförsvarspröpositionen föreslås crt ny marin ledning på det lägre regionalaplanet. Syftet anges bl. a. vara att bättre samordna flottans och kustartillerietsverksamhet. Detta är i sig angeläget. Men den utformning förslaget fått harmött stark kritik från företrädare som på det högre regionala plånet har att leda den operativaverksamheten. Vi moderater finner att den kritiken är berättigad i mårtgastyckert. Det förslag som prescrtterats kart inrtebära risker för längreordervägar, konccrttratiort av staber till för få platser samt attfackkurtskaper inte utnyttjas optimalt. Hela denna ledningsorganisation börenligt vär mening prövas i samband med den nya översyn av försvarsmaktens ochtotalförsvarets ledning som pågår, och beslut bör fattas i ett sammanhang. Jagyrkar bifall till reservation 6 på denna punkt, Propositionertföreslår också att bryts ut ur och förs tillförsvarsdepartementet som en självständig myndighet. Härigenom kan en bättresamordnirtg i fråga om kustövervakrting, liksom i fråga om inköp och underhållav fartyg och annan materiel, ske med försvaret. Överbefälhavaren och chefenför marinert ser detta som en naturlig åtgärd, inte mirtst mot bakgrund av attkustbevakningcrt i krig inordnas i det försvaret. På denna punkt yrkarjag bifall till försvarsutskottets förslag. Såfill några frågor på det civila totalförsvarsområdet, Utformnirtgcrt av detfortsatta byggartdet av skyddsrum skall ertligt propositionert på nytt övervägas.En ny mål- och riskanalys skall göras. I avvaktan på detta sker en drasfiskminskning av medlen för byggande av skyddsrum. Likväl förutsätts att skyddsrumockså i fortsättningen skall byggas inom utsatta riskområden. Vi moderater harredan nu velat ha det fastslaget att om den nya utredrtirtgert visar atftilldelade medel är otillräckliga, skall medel utanför försvarsramarnatillföras. Vi har inte fått gehör för denrta skrivrtirtg, och jag yrkar därförbifall till reservation 10 på denna punkt. Ilikhet med har vi moderater också velat slå vakt omcivilbefälhavarnas och länsstyrelserrtas möjligheter att informera, utbilda,öva och samordna verksamheten inom de civila delarna av totalförsvaret. "CB;sroll och inflytartde i beredskapsplarterirtgert har förstärkts" sägerdepartementschefert. Resurserna är dock enligt vår mening fortfarandeofillräckliga. Vi moderater vill anslå ytterligare medel. Jag yrkar bifall fillreservation 22. Ävenlänsstyrelserrta har bristande resurser för att lösa sina uppgifter. Trots attuppgifterna vad avser fredsräddningstjänst har ökat kraftigt, harpersonalreduceringar skett med totalt urtder den senaste tioårsperioden.Det kan inte fortsätta på det viset. Vi har begärt att skall uttalaatt några ytterligare personalreduceringar inte skall göraspåförsvarscrtheterrta. Majoriteten går emot detta yrkande. Jag yrkar därförbifall till reservafion 19 på denna punkt. 'Vimoderater har också begärt att de vikfigaste räddnirtgscrtheterna skall görasbättre skickade att direkt efter mobilisering fullgöra sina uppgifter. Inteheller här har majoriteten velat lyssna. Jag yrkar bifall fill reservation 10på denna punkt. Styrelsenför psykologiskt försvar har framhållit att samhällsutvecklingen och inträffadehändelser ställer ökade krav på åtgärder mot desinformation och psykologiskkrigföring. Vi har begärt ett uttalande av om att motåtgärder skallkomma till stånd. Jag yrkar bifall fill reservafion 10 också på denna punkt. som det känns otillfredsställande att försvarets företrädareinte har fått gehör för sina väldokumcrtterade önskemål, är jag Totalförsvarets fortsatta utveckling. glad överatt få tillhöra ett parti som ständigt har slagit vakt om att tillräckligaresurser skall avdelas för att försvara landets frihet och oberoende. Denkampert har vi fört , ända från tid, då han prägladeuttrycket "försvar öch reformer" och hävdade att ett starkt försvarför att bevara landets frihet inte står i motsats till nödvärtdiga samhällsreformer.Den kampen förde vi under mellankrigsårcrt och efter krigsslutet , dånedrustningsförslagen duggade tätt. Ständigt konfronterades dessa nedrustningsförslagmed den hårda verkligheten, med dess kriser och krigshärdar runt om i världert,t. ex. Tjeckoslovakicrtkriserrta, Urtgernkriscrt, , ochrtu sertast det allt aggressivare uppträdaudet av främmartde ubåtar i våra inrefarvatten. Trort på ett "anpassnirtgsförsvar", som kartavrusta och upprusta allteftersom "töperioder" växlar med kallt krigeller plötsliga personförändringar inträffar hos stormakterna, har stundomvarit alltför stor både hos socialister och liberaler. Men försvaret ochsamhällsekonomirt tål irtte sådana tvära kast. Vidmakthållande av ett fredsbevarandeförsvar är en långsiktig och viktig investering. Nedrustningsivrare hävdar atf vi lägger ner alltför mycketpå det militära försvaret. Jag har bett utredningstjänsten beräkna hur mycket eninkomsttagare med en årslön på . av skattemedel betalar filldet militära försvaret. Om det moderata förslaget skulle vinna gehör skullesumman /88 bli . och därefter eu successiv höjning medca . Det vore intressant atfjämföra denna siffra med utvecklingen på hemförsäkrings- ochbilförsäkringsområdet. Där höjs premierrta stärtdigt allteftersombrottsligheten ökar. har hotet ökat; Vi kan också konstatera att försvarefsandel av brutfonationalproduktcrt och av statsbudgeten är avsevärt lägreän sedart. Har vi råd att hålla ett starkt försvar? Jagmertar atf vi inte har råd att vara utan det. Jag har här nu irtte berört alla de områdensom utskottsbetänkandet tar upp, men jag ber att få yrka bifall till samtligade reservationer som bär och mitt namn. 2 HANS (): Det finns en mycket allvarlig bakgrurtd närriksdagen nu går att fatta ett nytt femårigt totalförsvarsbeslut, konstaterade i sin säkerhetspolitiska rapport att detnordeuropeiska och nordatlarttiska områdets ökade strategiska betydelse letttill att läge blivit mera utsatt i sambaud med kriser och väprtadekortflikter i vår omvärid, "Dertna utveckling har också lett till ökadepåfrestningar i fred, främst i form av kränkningar av vårt territorium," Motsvarartde bedömrting har också gjorts i våragranrtländer. När försvarskommittén konstaterat att risken ökat för att vårtområde skall dras in redart tidigt i Crt konflikt hänger det i första handsamman med att marinstrategiska betydelse ökat påtagligt. Vårtland berörs därvid främst luffoperafivt, ligger som en lång tarm påtvären mellan viktiga havsområden och kärnområde. Skulle man vridaSverige kring ett gångjärrti skulle andra ärtden av landet hamna söder om . Längden säger en delom hur svårt det kan känrtas för supermakter att undvika att nyttja vårt landsområde i en större konflikt. Mot denna bakgrund är det irtte mirtst viktigt attenighet nu fiuns om att utöka den svenska underrättelsetjänsten. Det beslut nu skall fatta kommer att innebäraviktiga förstärkningar av svertsk försvarskraft. Irtte bara ÖB utart ävertåtskilliga artdra har använt ordet "trendbrott". Två årtiondensutveckling bryts. Försvarsbesluten och 1972 fattades gcuom kommunistisktstöd till socialdemokratiska förslag. Försvarsbesluten och 1982 fattadespå förslag från regeringar under Thorbjörrt Fälldirt, med socialdemokratiskainvändnirtgar. Jämfört med de fyra senaste besluten blir åretsförsvarsbeslut ett trendbrott genom att försvaret tillförs reellt ökaderesurser. Det är inte minst en vikfig signal utåt. Beslutet får därtill ettstarkare parlamentariskt stöd än de fyra senaste besluteu, och detta harrimligen en positiv signaleffekf gentemot omvärlden. var det möjligt att få en fyrpartiuppgörelse -under pågående försvarsbeslutsperiod - om åtgärder för att reparera skador fillföljd av främst kraftigt stigande dollarkurs. 'Den uppgörelsen låg på en lägreekonomisk nivå än dert nu går att fatta beslut om. Men tyvärr varmotsättningarna nu senast så stora - inte bara i fråga om anslagsbelopp utanäven beträffande olika militära vapensystem - att en sådan bredare uppgörelseinte blev möjlig. Den uppgörelse som träffades i jauuari irtnebar för bådecivilt och militärt försvar lösningar som ligger nära vad folkparfiet pläderatför i flera sammanhartg. Jag skall erkärtna att det under förhandlingarna förejul förekom långtgående trevare till uppgörelser med inslag som skulle ha varitsvåra för att acceptera. Främst tänker jag då på tankarna att urJAS-systemet dra bort det vapen som i ett överraskande inledrtirtgsskedetroligen skulle bli vårt effektivaste medel att med stor eldkraft kunna slåtill snabbt mot t. ex. en luftlandsättning. Det var ett vapen som funnits med iJAS-planeringen på alla ekonomiska nivåer och som fartns med redan i beslutet1982. Partierna hade alltså olika prioriteringar. Det som gjordedet naturligt för att gå med i en uppgörelse var främst atfregeringen i slutändan visade stor lyhördhet mot förslag som fanrts med ifolkpartiefs uppställningar. I första hand vill jag rtämrta ökrtirtg avarttalef ubåtar, förstärkning av ubåtsskyddet och kraftigare satsnirtg påJAS-systemet. I debatten har det låtit som om ett försvar på 125miljarder är mer eller mindre odugligt medan étt påslag därutöver med en halveller ert miljard skulle innebära något radikalt annorlunda. Hur långt en dylikagitation kan föras upplevde jag hemma i , där det moderataungdomsdistriktefs ordförande i tidnirtgar skrev att hade förråttfosterlartdet. Det låter Urtgefär som professor motbjudandekampanj 1915. Men måhända är det så att avvägningsproblemcn inom dertofferttliga sektorn kan egga känslorrta på ett sätt som siffrorna i sigknapjjast motiverar. Jag ser det som crt stor och viktig principiell framgångaft årets försvarsbeslut slår fast att samma utgångspurtkter skall gälla förhela totalförsvaret. Irtgertkedja är starkare än den svagaste länken, och det har egentligen varit absurtaft som hitfills. ha avspärrning som utgångspunkt för vissa delar avtotalförsvaret, medau sjukvården skulle klappa ihop redan efter mycket korttid: Inhemska intressegrupper har lyckats trissa upp uthållig-hetskravcrt irtomvissa sektorer, vilket lett fill ett totalförsvar med påtagliga obalartser. slås det fast att samma hotbild och sammaplarteringsförutsättningar skall gälla tvärsöver. får viockså en gemensam totalram för dert civila delert av totalförsvaret. Samfidigtfinns det,äntligen på den civila sidari ett organ med uppgift att prioritera ochkomma med förslag fill statsmakterna om vilka insatser som behövs för atthelheten skall fuugera, nämligen den tillkomna överstyrelsen för.civilberedskap. Vill man se det prirtcipiellt kanman säga.att riksdagert äntligen fullt ut godtar den tartke som fram redart 1906, rtämligert nödvärtdighetcrt av en alltigenomplartmässig ordnirtg av försvaret. Def kommer även att finrtas olikauppfattrtirtgar om hur hot ser ut och vilka metoder som är effektivast. Mengrunden för resonemartgen bör vara att man ändå erkänner atf helheten skallhänga ihop. Jag noterar att bejakar tankert på gemertsammaplarterirtgsförutsättrtirtgar mert vill överlåta till rtågot slags expertgruppatt i stället för politikerrta göra de övergripartde bedömrtingarna av vad somhotar . Det är ett förslag som rtog varit ertklare att förstå j ertförparlamentarisk period i svensk historia. Vad däremot beträffar , såvitt jag förstår, infe godtagit själva tankegårtgcrt om gemertsammaplarteringsförutsättningar. Det är en sak att tycka att vi allmärtt skall kunnamöta längre kriser. Men certterrt vill t. ex. hålla kvar vid hittillsvarartdetreåriga krislängder när det gäller teko, medan partiet nöjer sig med ifråga om sjukvård och energi. Totalförsvarets allvarligaste brister finrts irtomsjukvårdeu, därrtäst troli-gcrt inom telekommunikationerrta. På båda dessaområdert irtnebar årets beslut kraftiga förstärknirtgar. Men det är viktigt attdet som beslutas också verkställs. Det är tragiskt att se hur riksdagsbeslutet1982 om.förstärknirtg av sjukvårdcrts försörjning med förbrukningsmateriel harförfuskats. Ännu förra månadcrt, dért.58;e av de 60 mårtader som det förraförsvarsbeslutet omfattade, var hälftert av de drygt; 100 miljorter riksdagertartvisat oartvärtda. Nyligert har kortstitutiortsutskottet uttalat allvarligkrifik mot det sätt på vilket myndigheterna hanfcrafirågart. Socialstyrelserthar irtte varit vuxeu sin uppgift. Statens förhandlingsrtämrtd verkar irttebara-i dertrta fråga uppträda på ett sätt som måste inge djup,oro: Och för atftravestera : Och över alltihopa vilar Landstingsförburtdet. ' PropositiortCrts förslag irtnebar att skyddsrumsbyggändetskall inriktas mot de områden där riskerrta är störst. Rader avförsvarsdirekförer har förklarat att detta innebär en brytrting rned 1982 årsförsvarsbeslut. Det är fel. .Riksdagen och regeringert uttalade sig 1982, påförslag av den föregående försvarskommittén, för en hårdare styrnirtg av skyddsrumsprodukfiortcrttill riskområdcrt och till prioriterade samhällsverksamheter.Civilförsvarsstyrelsen och därefter har dock vägrat att följadetta beslut. föreslår att arbetet med att.ta fram nyamål, riskbedömnirtgar och prirtciper för befolkrtingcns skydd skall följasgenom parlamcnfa- Det är viktigt att så sker. Alla människor, oavsett var de bor ellerarbetar, skall ha kunskap och visst grurtdskydd. För dem som firtns inomområden med särskilt stora risker, t. ex. nära sanrtolika bombmål, måste ettkraftigare skydd skapas. Med hittillsvarande sätt att sköta dessa frågor skulledef dröja fill långt in på nästa sekel innan skyddsbehovet fillgodosetts, t.ex. i innerområde. Som belysning brukar jag nämna att personalcrtvid försvarsstabert sakrtar skyddsrum vid överraskaude artfall. byggsslentrianmässigt skyddsrum i områden utan något rimligt mål i närheten. För både civila och militära delar av totalförsvaret ärpersonalfrågorrta ytterst centrala. Tyvärr fungerar inte fördelningen avpersonal väl. Man kan ange skrämmande exempel på hur sjukvården skulle drabbasvid mobilisering därför att militära och civila intressert inte kunnat enas omrimliga lösningar. I försvarskommittén hade och jag i särskiltuppdrag att granska frågor om personalfördelrting men också de särskildaproblemen med att kunna rekrytera och behålla kompetent personal till det'mihtära försvarets fasta yrken. Gruudprincipen för persortalförsörjningen måstevara att varje medborgare medverkar i dcrt befattrtirtg där nyttan förtotalförsvaret blir störst. Propositionerts lagförslag om vidgad utbildningspliktredan i fred för sjukvårdspersonal är ett vikfigt steg i denrta riktnirtg.Politiskt finns däremot inte möjlighet att förverkligafolkpartiets förslag om ett föryngrat och bättre utbildat civilförsvar. Vad gäller den anställda personalcrt har det militäraförsvaret samma slags problem med att behålla kompetent personal som fleraartdra delar av den offentliga sektorn. Staten är på många sätt en trögarbetsgivare. Skall man lyckas att göra försvarets yrken attraktiva krävs enordentlig decentraliserirtg av artsvar och sådana arbetsformer atf enskildauppmuntras att ta egna initiativ. På många sätt fungerar försvaret dåligtdärför att det är alltför centralstyrt, Carl-Johart Wilsort kommer i sittirtlägg att vidareutveckla tartkar om persortal och utbildrtirtg. Det militära försvaret tillförs rtästa femårsperiod 6,8miljarder utöver rtu utgående anslag. Låt mig också påminna om aft försvaretfår behålla' rationaliserirtgsvirtsterna i verksamhetert. För flertalet artdrastatliga områdert ställs ett rationaliseringskrav på , och anslagertmirtskas genom detta.