prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta blir följden omsocialdatautredningens förslag förverkligas - en utredning som tillsattes avden borgerliga trepartiregeringen under tillskyndan av och dendåvarande biträdande socialministern, moderaten . Ju fler socialtjänstsuppgifter som bevaras och ju längregallringstiden är, desto större blir naturligtvis hotet mot människorsintegritet. Jag menar att man faktiskt kan gå längre än att bara tala om etthot mot integriteten, för det är väl på det sättet att alla uppgifter skallkunna bevaras . Den borgerliga trepartiregeringen såg det tydligen som sinuppgift att finna så många undantag som möjligt vad gäller gallringsplikten.Det framgår av direktiven för utredningen. Men det kan naturligtvis inte varasocialde-mokrafisk politik. Därför föreslår jag socialministern att förpassautredningens förslag dit där det hör hemma - nämligen till papperskorgen: Om förslagen genomförs, skulle det självfallet också skapaen ökad misstro mot . Då skulle väl knappast någon behöva sittaframför TV:n och se program . Allade uppgifter som lämnas där finns ju ändå redan lagrade på data. Prot.1986/87:47. AnL 130GÖTE (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret. Det här förslaget hari samband med remissbehandlingen väckt väldigt stor oro i olika sammanhangbland människor ute i landet - inte minst i Prot.1986/87:47 , där i princip hela befolkningen skallomfattas av den 11december 1986 generella forskningen när det gäller socialregister ochhknande saker. moderaterhar i väldigt många sammanhang betonat att den enskildes integritet i alla lägen måstesättas i förgrunden vid konflikter mellan samhällsintressenoch enskilda intressen. Det måste alltså finnas mycket starkaskäl för att undantag skall medges. I det här fallet finns det enligt min mening inte någrastarka skäl. Jag skulle vilja säga att det i det här fallet väldigt mycket ären fråga om en slumpmässig metod. Av en slump skall alltså en människasfödelsedatum - den 5,15 eller 25 - vara avgörande. Vidare vill jag understryka- det är min uppfattning- att staten inte är ägare till de uppgifter som samlasi olika register hos socialnämnder ute i landet. Om man av olika skäl skall hatillgång till dessa register, måste den enskildes rättssäkerhet och integritetstärkas i förhållande till vad som anges i socialdatautredningens förslag. Socialministern säger att hon skall göra allt när detgäller att överväga dessa frågor och att stärka den enskildes ställning, ochdet är bra. Men jag tror att det skulle vara ännu bättre om statsrådet kunde säga ifrån att hon tar avstånd från de vikfiga delar avsocialdatautredningens förslag som är kontroversiella. Det är inte utredningsdirektiven som är avgörande, utandet avgörande är vad utredningen har kommit fram till samt den oro somutredningen har skapat. AnL 131 Socialminister : Jag har tagit emot en utredning varsdirektiv är undertecknade av . Utredningensförslag har sedan skickats ut på remiss. Vi har fått in ett omfattanderemissrnaterial sorn vi naturligtvis skall studera i - det ärså handläggningen går fill. Jag utgår från att det i remissmaterialet finns så mångakloka synpunkter på detta förslag att vi skall kunna lägga fram.en propositionför som tillgodoser de intressen som förslaget företräder och somockså tar hänsyn till den personliga integriteten. Jag förbehåller mig alltså rätten att få studeraremissmaterialet och återkomma med förslag. AnL 132 (): Jag delar naturligtvis socialministernsuppfattning att det är naturligt att ta del av remissinstansernas synpunkter.Jag menar dessutom att det rimligen stärker, argumentet för att kastautredningens förslag i papperskorgen, hör till de instanser som har yttrat sigöver utredningens förslag och där är man mycket kritisk mot förslaget. a. konstaterar man att ju fler uppgifter som bevaras och ju längre gallringstiden är dessto större torde klienter uppleva hotet mot sin integritet. förslag innebär att stora mängder uppgif ter sparas . Det är alltså som anför 92 detta - en av de kommuner som skallplockas ut i detta sammanhang. AnL 133GÖTE (): Jag tror det är angeläget att det tidigtkommer ett besked från det ansvariga statsrådet. De människor som berörs ärofta i en svår situation när de tar kontakt med socialnämnderna i skildafrågor. Deras situation blir ännu svårare om de vet att uppgifter om den hjälpde behöver på grund av en speciell situation i livet skall bevaras för allframfid för att tillfredsställa forskningsbehov. Det år oerhört viktigt att deslipper gå med den oron. Framför allt är det orimligt att människor som ärfödda i skall behöva känna den oron. Jag vädjar till socialministern att så snabbt som möjligtta ställning i frågan. För min del har jag redan gjort det - jag anser att manirite kan stifta en lag utifrån det här förslaget. Om tillämpningen av den s. k. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1986/87:237 om tillämpningen av den s.k. AnL 134 TREDJE VICE TALMANNEN: i frånvaro tillåts attmotta svaret. AnL 135 Socialminister : har fråga mig vilkaåtgärder jag avser vidta som ger väl fungerande privata vårdalternativmöjlighet att fortsätta sin verksamhet. I enlighet med hälso- och sjukvårdslagen har landstingenett ansvar att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta ilandstingskommunen. Enligt lagen, som under stor enighet antogs av ,skall landstingen planera hälso- och sjukvården med utgångspunkt ibefolkningens behov av hälso- och sjukvård och planeringen skall avse även denhälso- och sjukvård som erbjuds av annan än landstingskommunen. Genom den s. k. Dagmarreformen har förutsättningar skapatsför landstingen att fullfölja detta planeringsansvar. Sjukvårdshuvudmänrienkan genom att teckna avtal med privata vårdgivare inordna dessa verksamhetersom ett komplement och alternafiv till annan vård. Det är således i första handsjukvårdshuvudmännen som har sorn uppgift att besluta om hur en effektiv ochväl fungerande vårdorganisation för hälso-och sjukvården bör vara utformad.Överväganden om hur vården bör organiseras för att bäst svara mot befolkningensbehov måste baseras på de lokala förutsättningarna. Jag har inte för avsikt attvidta några åtgärder som begränsar sjukvårdshuvudmännens frihet att besluta omutformningen av den lokala vårdorganisationen. AnL 136GÖTE (): Jag tackar för svaret men beklagar innehållet. i årsade ordförande i TV ungefär så här: Jagskulle tro att vi lyckas ge en god vård så Om tillämpningen av dens. småningom,om vi samarbetar både mellan offentlig och privat vård. Detta sade , hemmahörande i Uppsala.Samtidigt håller man där på och raserar en väl fungerande hemläkarjour. Detskrämmande i detta sammanhang är faktiskt att de som vill bedriva privatvård är i princip rättslösa. Den fråga som förste vice talmannen har ställt fill statsrådet visar detta. 1984 fanns det två liknande privata verksamheter iUppsala. Den ena fick lägga ned , den andra fick tillstånd attfortsätta sin verksamhet, och den har fungerat bra fram till . har densocialistiska majoriteten i sagt: skall vi säga nej också tillden verksamheten, därför att nu skall vi starta eget. Till på köpet innebär detatt den egna verksamheten blir dyrare än den privata. De som har arbetatinom den privata vården måste sluta med sitt positiva och samhällsnyttigaarbete. Och framför allt: De patienter som de har betjänat mister sin doktor. Statsrådet säger att vi skall ha en väl fungerande hälso-och sjukvård. är hon inte beredd att vidta åtgärder när det visar sigatt landstingshuvudmännen utifrån majoritetsbeslut inte lever satta mål. Att av rent politiskt taktiska skäl bryta ned en välfungerande organisation till förfång för en massa patienter kan inte ligga ilinje med beslut om en riktig och rimlig sjukvård för enskildamänniskor. AnL 137 Socialminister : Som jag har sagt i mitt svar till GöteJonsson på fråga har jag inte för avsikt att begränsasjukvårdshuvudmännens möjligheter att utforma vården. I kommun t. ex.utnyttjar man reformen så, att man där kraftigt bygger ut den privata vården. Härom kvällen besökte jag . I dessverksamhetsberättelse stod det: Trots eller kanske tack vare Dagmarlagen harbolaget kunnat flytta fram sina positioner. Det finns alltså olikauppfattningar om hur har verkat. AnL 138 (): I detta sammanhang vore det mera intressantom statsrådet läste verksamhetsberättelsen för hemläkarjouren i . Jagtror inte att den kommer att vara lika positiv som . Från moderat sida har vi sagt att vi inte vill ha monopolvare sig för privatvård eller för sjukvård. Vi vill att de som kanbedriva sjukvård, som är skickade för det och som vill göra det till nytta försjuka människor också skall få göra det. Det är inte meningen att vare sigPraktikertjänst eller landstingen skall ha monopol på att ge en riktig ochadekvat sjukvård. Jag vill ställa en fråga tillstatsrådet: statsrådet att privatpraktiserande unga läkare som vill blisina egna, som har en ambition inom ramen för egen verksamhet, vågar startaprivatpraktiserande verksamhet när de behandlas på detta sätt avsocialdemokratiskt styrda landsting? Överläggningen var härmed avslutad. 25 8Svar på fråga 1986/87:245 om finansieringen av en thoraxkirurgisk klinik vidUmeå regionsjukhus AnL 139 Socialminister : har frågat mig om jag ärberedd att tillstyrka ersättning för erforderliga investeringar förthoraxkirurgisk klinik vid . Den statliga investeringsersättning som avses kan utgåenligt avtalet rriellan staten och vissa sjukvårdshuvudmän om samarbete omläkarutbildning och forskning. Avtalet finns intaget i prop. 1984/85:28. Frågan om sådan ersättning för en nybyggnad påsjukhusområdet avgörs efter förhandling mellan staten och landstingskommunen.Förutsättningen för investeringsersättning är bl. a. att hälso- ochsjukvårdsverksamheten i byggnaden blir integrerad med läkarutbildning ochmedicinsk forskning. Vidare kan nämnas att byggnadsförslaget skall upprättas isamråd med . Av vad jag sagt framgår att ett byggnadsobjekt förthoraxkirurgisk klinik i blir ett enskilt ärende, där såväl enavtalsförhandling som en prövning i enlighet med gällande avtalsvillkor kan bliaktuell, sedan har gjort en framställning omstatlig investeringsersättning. Jag förutsätter att resurserna i landet för thoraxkirurgiplaneras i samverkan mellan staten och . AnL 140 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga. Vi har i fört fram krav påthoraxkirurgisk verksamhet även vid . Underlaget när detgäller patienttillgången är fullt tillräckligt-, och vetskapen om att ävenmånga andra skäl talar för sådan verksamhet har gjort att vi har drivit dettakrav. De patienter som tillhör Umeåregionen kommer från ettgeografiskt mycket stort upptagningsområde. hänvisas de förthoraxkirurgiska ingrepp till . I finns goda kunskaper, som i dagutnyttjas vid kvalificerade undersökningar och god eftervård när patienternahar genomgått hjärtoperativa ingrepp i . Det har inte varit den enklaste handläggningen när detgällt att finna ut vad och vem som avgör vilka specialiteter som skallförändras och utökas i vårt land. Turerna kring en eventuell thoraxkirurgiskklinik i har varit invecklade och oklara. Jag har i ett antal frågor ochmotioner här i fått det klarlagt. Det är nu viktigt att statenbehandlar den framställning som kommer att göra påett positivt sätt. Den medicinska forskningen och läkarutbildningen i harett stort behov av detta tillskott till den medicinska fakulteten där. Jag hoppas att regeringen på alla sätt beaktar även deregionalpolitiska konsekvenser som en thoraxkirurgisk verksamhet till Umeåinnebär. Jag hoppas också att socialministern är beredd att från sin positionmedverka till att avtalet kommer till stånd. Det finns, som jag sade, mångagoda skäl till det. Vi har tidigare hört från industriministern att allapolitikområden också Om finansieringen av en thoraxkirurgisk klinik vid Umeåregionsjukhus har ett regionalpolitiskt ansvar. Jag anser att regeringengenom att satsa på denna thoraxkirurgiska klinik kan ge ett bevis för det. Jaghoppas att socialministern är villig att medverka. Överläggningen var härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1986/87:251 om förtidspensionärernas sjukvårdsavgifter har frågat mig om några, och i såfall vilka, förtidspensionärer kommer att undantas i regeringeris förslag omsloparidet av det s. k. avgiftsfria året vid sjukhusvård. Regeringen avser att i sin budgetproposition /88 föreslå att det avgiftsfria året för pensionärer med helålderspension avskaffas fr. o, m. , Regeringen anser det däremotmotiverat att "samtliga pensionärer med hel förtidspension skall fåbehålla det fria året, 142 HANS (): Jag vill tacka för detförtydligande hon gjort av vad hon sade vid sin presskonferans den 25 november.Hon sade då att vissa grupper förtidspensionärer, främst handikappade, skullefå denna befrielse. Jag förvånas över det dubbla budskap som hon framför. Sammadag, , sade hon: Jag kan inte se att det är rättvist att en pensionärmed samrria inkomst som eller högre än t. ex. en textilarbetare ellerkommunalarbetare skall få ligga på sjukhus helt kostnadsfritt som desenare får betala . för varje vårddag - men om jag förstår svaret rättkommer det att bli så. Många av dessa människor har blivit förtidspensionärerefter en .viss tid i yrkeslivet, kortare eller längre, och kommer förmodligenatt ha en förtidspension med tillskott, ATP osv'., vilket gör att de kommeratt få samma inkomst som textilarbetaren eller högre. Jag vill fråga: Vilket av dessa båda budskap gäller? Detär intressant för dessa handikappade att veta. Det har rått stor förvirring närdet gäller kompensationen till dessa pensionärer. Först skulle de sämst ställdafå de bästa tillskotten. Sedan har det inte alls blivit så, utan pensionärernamed högre inkomster kommer att få den bästa kompensationen för den konfiskationsskattsom skall besluta om . Det voreintressant att höra vilket av dessa två budskap som'gäller. AnL 143 Socialminister : Det svar gäller som jag har gett . Vihar försökt att avgränsa gruppen handikappade, som består av de människor somär mest berättigade till kompensation. Men av olika tekniska administrativaskäl har det inte varit möjligt. Därför har vi kommit fram till att befrielsenfrån avgift skall avse hela gruppen förtidspensionärer. AnL 144HANS (): Jag får tacka för det beskedet. Det innebärmed andra ord att socialministerri har bytt ståndpunkt sedan den 25 november.Det kanske är till förmån för de handikappade - däreriiot inte för detextilarbetare och kommunalarbetare som hon jämförde med då. Jag hoppas bara att detta ställningstagande räcker ändafram till dess beslut skall fattas - det har inte tidigare löften gjort. Om visst stimulansbidrag inom studiestödet Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1986/87:253 om visst stimulansbidraginom studiestödet AnL 145 Socialminister : har frågat mig om visststimulansbidrag inom studiestödet skall räknas av mot socialbidraget. Behovet av den ekonomiska hjälp i form av socialbidrag somen enskild kan vara berättigad till beräknas med utgångspunkt i ensocialbidragsnorm som kommunen själv bestämmer. har utfärdatallmänna råd som vägleder , bl. a. om vilka inkomster ochtillgångar som bör reducera socialbidragets storlek. Huvudprincipen ärdärvidlag att alla inkomster skall dras från det socialbidragsbehov somframräknats enligt socialbidragsnormen. Det finns dock ersättningar som enligtsocialstyrelsen inte bör avräknas, t. ex. handikappersättning och vårdbidrag.Vad gäller den s. k. timersättningen ger de allmänna råden ingen uttaladvägledning. Jag har erfarit att man inomsocialstyrelsen diskuterar den oklarhet som råder och att manämnar gå ut med ett klarläggande i frågan. AnL 146LENA (): Jag vill börja med att framföra ett tack försvaret. Det är bra att vi kan få ett klarläggande i denna fråga. Detråder stor oro, sårskilt på vuxenutbildningsnämnderna, som blir nerringda frånolika förvaltningar med frågor om hur bestämmelserna skall tolkas. Administrationen kostar mer än själva bidraget, och det ären olycklig situation. Stimulansersättningen är mycket viktig för de grupper somdet handlar om. Det gäller dels 14 000 personer som går i grundläggandevuxenutbildning, varav många är analfabeter, dels 11 000 personer som studerarsvenska för invandrare. Alla dessa har inte socialbidrag - men en ganska storgrupp. Därför har det väckt mycket stor oro att stimulansbidraget dras av frånsocialbidraget - och dessutom hanteras dessa frågor olika på olika håll. Manhar upptäckt problemet genom att CSN har tagit över administrationenoch utbetalningen av dessa stöd. var det kommunen själv som handhadedetta, och då var det kanske inte så svårt med kontakterna. Jag vill bara skicka med några synpunkter inför deklarlägganden som skall göras. Jag hoppas att man utgår från och har ettintresse av att i fortsättningen sfimulera dessa grupper. I första hand handlardet om invandrarkvinnorna, 7 protokoll 1986/87:47 Om köerna inorii den offentliga vården som skullevara mycket svåra att få till fortsatt utbildning om man inte på något sätt kanvisa upip en "vinst" av det hela. Dessutom finns en skatteproblematiki den här frågan genom att timersättningen ärskatteplik-fig. Det blir en svårkonsekvens när man först drar av fimersättningen från socialbidraget ochdessutom kan bli skyldig att betala restskatt. Man måste se påhela problematiken vid behandlingen av denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 28 8Svar på fråga 1986/87:264 om köerna inom den offentliga vården AnL 147 Socialminister : har frågat mig om jag avser attvidta andra åtgärder för att minska köerna inom den offentliga vården än deåtgärder mot investeringar vad gäller kontors- och industrifastigheter för attförsvåra inflyttningen till storstadsområdena som regeringen beslutat om. har i däg ett befolkningsunderlag som ärständigt växande. Detta är en anledning till att det blir köer till sjukvården.Men köer finns i det övriga landet också, särskilt till starr- ochhöftledsoperationer. Jag vill hänvisa till mitt svar på en interpellation isamma ämne som jag gav i . Jag redogjorde då föratt socialdepartemeri- tets hälso- och sjukvårdsberedning i'årdiskuterat kösituationen inorii sjukvården. För att om möjligt få fram ettkonkret handlingsprogram har hälso- och sjukvårdsberedningen på mift förslagbeslutat genomföraén konferens om kösituationen . Till dennakonferens kommer att inbjudas företrädare för sjukvårdshuvudmännen, depolitiska partierna och de fackliga organisationerna. AnL 148 (): Jag ber att än en gång få tacka statsrådetför svaret på min fråga, ben här gången gäller det också den enskilda vården,Dagmaröverenskommelsen och följderna av den. Statsrådet sade i anslutning till beslutet omDagmarreformen, som innebär att man inom ramen för försäkringen kan regleraläkarrekrytering och läkaretablering, att en av orsakerna till reforrnen varatt man inte skulle få överetablering i vissa områden. Då åsyftade statsrådetoch många med henne bl. a. - det fanns för mångaprivatpraktiserande och fritidspraktiserande läkare i . Civilminister har sagt att det ärrisk för att vi får en för stor sluten, mera kvalificerad sjukvård. Han harsenare sagt att detta hänger samman med ändrad policy i äldreomsorgen.Industriminister . har sagt att ett motiv för att stoppainvesteringar i och i storstadsregionerna är bristen påsjukvård. Man ställer sig frågan: Vilken syn ligger egentligen bakomregeringens allmänna sjukvårdspolitik? När man hör det ena statsrådet, det ändrastatsrådet och det tredje statsrådet uttala sig är det faktiskt som om"hela havetstormar" på detta område. Detta visar att planhushållning inte fungerarinom hälso- och sjukvården. Det system vi har har ju starka sådanainslag. Min fråga till statsrådet är: Anser statsrådetatt reglerad tillgång på sjukvård är ett lämpligt regionalpolitiskt instrumentoch att man inom sjukvårdens ram skall se till att få bristsituationer inomvissa områden så att man därigenom kan hindra etableringar? Vid tolkningen avstatsrådets svar och industriministerns uttalanden får man faktiskt denuppfattningen. Om den svenska skolan i Överläggningen var härmed avslutad. 29 8 Svar på fråga 1986/87:254 om den svenska skolan iGeneve AnL 149 Statsrådet : har frågat mig om regeringen ärberedd att ge extra resurser till svenska skolan i för att garanteradess fortbestånd. har för innevarande läsår beviljatstatsbidrag till en lärartjänst vid svenska skolan i . Beslutet följerbestämmelserna i förordningen om statsbidrag till svensk undervisning iutlandet, vad gäller antalet lärartjänster i förhållande till antalet behörigaelever, dvs. elever på låg- och mellanstadiet. Skolan har hos regeringen anhållitom statsbidrag till två lärartjänster för innevarande läsår. Ärendet bereds förnärvarande inorii , varvid yttrande iärendet har sänts till skolan för påminnelser . Jagär därför inte beredd att nu redovisa något ställningstagande i frågan. AnL 150LARZ (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,som jag för min del tolkar positivt. Skolan i är viktig för alla de svenskar som avolika anledningar har sin verksamhet förlagd till . Där finns bl. a.många internationella institutioner i vilka vi är angelägna om att vararepresenterade. Då är det naturligtvis bra att dessa svenskars barn kan fåfullfölja sin skolgång familjen vistas utomlands. Mot dennabakgrund vore det en stor förlust om man av ekonomiska skäl skulle tvingaslägga ned skolan. Som statsrådet sade har skolan enlärartjänst. Antalet barn på låg- mellanstadiet är så litet att det baraberättigar till en tjänst. Men det finns också ett antal barn som är i denåldern att de läser högstadiets kurs, och de får nu läsa per korrespondens. Detär naturligtvis en relativt bra anordning, men undervisningen av dessa eleverkräver ett visst mått av handledning, och det hinner den enda läraren för låg-och mellanstadiet inte med. Detta har gjort att skolans lokala styrelse harblivit tvungen att sätta till extra resurser. är årsavgiften vid skolan iGeneve , och det är en ganska dryg utgift för de föräldrarsom måste ha sina barn i skolan. Jag tolkar svaret positivt och hoppas att jag inte skall behöva Om planerad utbyggnad i av vägarna E 4 och E 75 fåanledning att återkomma i frågan utan att regeringen vid sin fortsattaberedning skall finna möjligheter att även fortsättningsvis stödja skolan iGeneve. Överläggningen var härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1986/87:238 om planerad utbyggnad vägarna E 4 och E 75 AnL 151 Kommunikationsminister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till utbyggnad av vägarna E 4 och E 75 i . Regeringen har givit för upprättande avflerårsplaner för byggande av statliga och statskommunala vägar under perioden1988-1997. Av direktiven framgår att det högtrafikerade vägnätetsstandard skall anpassas till trafikutvecklingen och att det lågtrafikeradevägnätet skall ges en tillfredsställande standard. Inriktningen avvägplaneringen skall - liksom tidigare - vara att utifrån samhällsekonomiskabedömningar vidta sådana åtgärder att det allmänna vägnätet vidmakthålls ochsuccessivt förbättras. Ny- eller ombyggnad av vägsträckor som ärsamhällsekonomiskt lönsamma bör således utföras inom ramen för de ordinarievägmedel som avses anvisas, dvs, ca 1 000 milj, kr, . Regeringens uppfattning är att de framtidaväginvesteringarna inte skall koncentreras till ett visst vägnät,motorvägstriangel eller liknande. Det finns ett stort vägbyggnadsbehov i hela landet.Tillgängliga medel för vägbyggande bör därför användas för åtgärder på devägsträckor där den samhällsekonomiska nyttan är störst. Detta gäller ävenvägarna E 4 och E75, Jag utgår ifrån att vägverketbeaktar de direktiv som regeringen utfärdat för upprättandet avflerårsplanerna. AnL 152 (): ' Herr talman! Jag ber att fåtacka kommunikationsministern för svaret. Det var välgörande att få dettaklarläggande från kommunikationsministern. Bakgrunden till min fråga är att det enligt vägverketsuppfattning, som kommer till utvryck i de direktiv för flerårsplanering som nuutfärdats, skall genomföras mycket kraftiga satsningar för att förbättra ochöka bärigheten på de stora huvudvägarna, i första hand i .