prot · GA0914 · 1986-12-31 00:00:00 — Man kan befara atf de anställda vid på nytt ställs inför samma hotom arbetslöshet som skulle avvärjas genom statens inträde som ägare. Det har uppfattats så att staten drar sig undan inflytandeoch ansvar just inför de nya kristecknen, atf beslutanderätten i ännu högregrad läggs utanför landets gränser och att kan bli en bricka i ett störrespel. Jag har svårt att bedöma de åtaganden somindustriministern redovisar - om de är konkreta eller tämligen vaga. Jag skulle gärna vilja veta hur han kan 96 bedöma att de påverkarsysselsättningen. som jag tackar industriministern för svaret villjag även här ställa frågan: Hur kommer regeringen att följa utvecklingen eftersitt beslut? har deltagit i riksdagensarbete så länge att han känner till både Luxors historia och hur beslutet iriksdagen fattades 1979. När staten tvingades gå in i företaget sades det klart- det har varit avsikten - att statens engagemang var tillfälligtoch successivt skulle avvecklas. Det är det som har skett. arbetar inom en svår bransch, med hård konkurrensfrån stora och starka utländska företag. Men också de stora och starkaföretagen inom denna bransch får då och då besvärligheter. Samgåendet mellanLuxor och var strukturellt riktigt och har skapat ett slagkraftigtnordiskt TV- och elektronikföretag, med större möjligheter än vad de berördaföretagen skulle ha haft var för sig. Det är också viktigt att notera aft den omsättnings- ochsysselsättningsmässigt sett mest betydelsefulla verksamheten, nämligen TV- ochindustrielektronik, är lönsam. Lönsamhetsproblemen är hänförliga tillandra sektorer. Om AMS-hjälp för sökande av arbete eller praktikutomlands 91 (vpk); Förvisso har inte statens engagemang underdenna tid varit särskilt offensivt, men genom den här försäljningen avhänderman sig nu alla möjligheter att påverka utvecklingen. Jag tror inte att man kan tänka bort def faktum aftverksamheten vid i går med förlust och att det därför är frestandeför att skära ned verksamheten där. Då blir det, som jag har befarat,arbetare och tjänstemän vid som får ta stötarna - och givetvis ävenkommunen. Jag tycker att regeringen i ett sådant här fall börförsöka förvissa sig om hur sysselsättningen kommer att se ut vid detföretaget. Överläggningen var härmed avslutad. 92 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela aft anslag nu uppsatts om dettasammanträdes fortsättning efter middagspausen. 25§ Svar på fråga 1986/87:85 om AMS-hjälp för sökande av arbete eller praktikutomlands har frågat mig om jag avseratt ta initiativ till att speciella resurser - genom omfördelningar - skapasinom arbetsförmedlingarna till hjälp för sökande av arbete eller praktikutomlands. I fråga om förmedling av arbete inom finns det ettväl utvecklat samarbete mellan de nordiska arbetsmarknadsmyndigheterna. 7 protokoll 1986/87:14-15 Om AMS-hjälp för sökande av arbete eller praktikutomlands kände somönskar arbete i ett annat nordiskt land kan få all erforderlig hjälp med dettagenom arbetsförmedlingen på hemorten. deltar i praktikutbyte med utlandet genom deninternationella lAESTE-organisationen (for Technical Experience). Utbytesverksamheten omfattaröver 40 länder och avser i första hand studerande vid teknisk högskola och iundantagsfall gymnasieskolans fyraåriga tekniska linje. Ansökan om praktikplatssker genom arbetsförmedlingen. Förmedlingen kan hjälpa till med att skaffa även vissannan praktik inom ramen för bilaterala överenskommelser med i huvudsakeuropeiska länder. Det kan gälla feriearbete, säsongsarbete,inom hotell- ochrestaurängnäring-en samt långtidspraktik för att komplettera enyrkesutbildning. Naturligtvis kan arbetsförmedlingen hjälpa till även vidannan förmedling av arbete i utlandet. I vilka former och i vilken omfattningsådan hjälp skall lämnas ankommer det på att beslutaom. Inom AMS undersöker man möjligheterna att samla arbetsmarknadsverketsuppgifter i fråga om förmedling av arbete och praktik utomlands till ensärskild arbetsförmedling. Några initiativ från min eller regeringens sida pådetta område anser jag ej behövas för tillfället. 94ERIK HOLMKVIST (m): Jag ber att få tacka för svaret. Jag delar uppfattningen atf vi har en hyggligt fungerandeverksamhet när det gäller de nordiska länderna. Jag är medveten om aft det ävennär def gäller praktikutbyte med utlandet finns möjligheter att få hjälp. Menvisst behövs en förstärkning. Det framgår också av svaret att det ser ut atfbli en utveckling i den riktningen. Jag vill ställa en fråga: Hur och var kommer dennaförstärkning att ske? Blir det en central för hela landet, kommer det attbedrivas verksamhet i varje län - eller på vilket sätt har man tänkt lösaproblemet? Det har en viss betydelse med tanke på de enorma avstånd som vi har. Det är helt klart att det behövs speciella resurser förungdomen, som i mycket stor utsträckning vill söka sig utomlands undervissa perioder. Ungdomarna är ofta väl utbildade, vilket innebär att det krävsmycket för att hjälpa dem att få rätt arbete eller praktik. Detta gäller inteminst våra invandrare, som säkert har skäl att söka sig ut från för afthitta just det arbete de är utbildade för. Här behövs en verklig förstärkning.Inte minst med tanke på en värld som har så vitt skilda villkor, så vitt skildaregler -tabun infe minst - pch social miljö är det alldeles nödvändigt med enförstärkning. Jag vill förutom min fråga också be statsrådet följa detta ärendeså att det verkligen blir en förstärkning i de regioner och för den ungdom somär betjänta av den. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1986/87:97 om arbetslöshetsförsäkringenm. har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att fillförsäkra alla förvärvsarbetande en likvärdigbehandling vid arbetslöshet. För ungefär, ställde BengtWittborii här i kammaren en fråga (1984/85:556) till mig med ett likartatinnehåll. Jag redogjorde då för de förvärvsarbetandes möjligheter att skaffasig ett arbetslöshetsskydd genom att ansluta sig till en arbetslöshetskassa. återkommer till samma ämne underåberopande av att det vid den avslutade framfördes kravpå ändrade regler bl. a. för arbetslöshetsförsäkringen - framför allt krävdesén nivå på ersättningen som är likvärdig med sjukförsäkringen och ett slopandeav karensdagarna. Som väl känner till har regeringen tillsaften särskild utredare för att se över ett stort antal frågor som rörarbetslöshetsförsäkringen. Enligt planerna skall detta arbete avslutas undervåren 1987. Innan utredningen presenterat sina förslag avser jag inte vidtanågra åtgärder som förändrar grunderna för det system vi har . Om arbetslöshetsförsäkringen m. m. 96BENGT WITTBOM (m): Jag tackar för svaret somär fillfredsställande utifrån svarets utgångspunkt. Skälet till att jag ställt frågan är att jag fick ögonenpå en motion fill och även landssekretariatets utlåtande ochkongressens beslut. Motionen är från 4i och en del andra förbund i samma område, och där sägs; "Undersenare år har antalet anställda som enbart söker medlemskap i ökat,vilket vi ser som oroande för den fackliga rörelsen. Då det i vissa.fall angesekonomiska skäl för att enbart vara ansluten till A-kassan, anser vi att defbör prövas om inte en hög inträdesavgift för dem som enbart tillhör A-kassornabör införas." Man vill också ha en kompletterande administra-fionsavgiftför att få likvärdig kostnadsbelastning mellan fackanslutna och ickefackanslutna A-kassemedlemmar. Administrationsavgiften, som jag vet att utredaren också skalltitta på, är naturligtvis rimlig och rättvis. Men jag tror aft det skulle varabra om vi fick en markering från arbetsmarknadsministern att det de facto inteinnebär ett klartecken för LO:s landssekretariat att , eftersom de fackligaorganisationerna har ett utomordentligt dominerande inflytande över hurmedlemsavgifterna sätts i A-kassorna, sätta hur höga inträdesavgifter somhelst för de icke fackanslutna kassamedlemmarna. Då är det risk för att vi heltenkelt får en utspärrningsavgift för människor som av olika anledningar vill haett arbetslöshetsskydd, som ju betalas av dem själva och av alla andralöntagare och företag, men som för den skull av olika skäl inte vill vara med ifacket. Det vore, bra med en markering frånarbetsmarknadsministern att regeringen vill ha ett fortsatt rättvist system,och att vi markerar till facket. Om arbetslöshetsförsäkringen m. m. somfaktiskt bestämmer hur detta skall gå fill, att det inte finns utrymme förnågra höga utspärrningsavgifter. 97 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Regeringen har reglerat hur detta skall gå till genom särskildabestämmelser. Om det skall göras ändringar i dessa regler får det i så fall bliefter förslag och remissbehandling av . Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 98 (): Föreligger det inte en viss frihet för A-kassornaatt sätta sina medlemsavgifter? Jag har av debattprotokollet fått denuppfattningen att det är den vägen man har tänkt sig att gå för att sätta högainträdesavgifter. Jag tror faktiskt att det förhåller sig så här - rätta mig omjag har fel, arbetsmarknadsministern. Då finns det såvitit jag förstår ingenmöjlighet för regeringen att i nuvarande situation göra någonting åt detta attdet bUr utspärrningsavgifter. Det är därför jag har ställt frågan, och def ärdärför som jag tror att det vore utomordentligt vikfigt med ett uttalande frånarbetsmarknadsministern här i i detta ärende, så atf , LO:s ledning och den särskilda utredaren vet hur regeringenvill ha det på denna punkt, nämligen att regeringen inte vill ha utspärrningsavgiftersom skapar ytterligare ojämlikheter i A-kasseskyddef. 99 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag tror faktiskt atf det måste föreligga ett missförstånd från BengtWittboms sida. Det finns möjligheter att ta ut ersättning för de särskildaadministrationskostnader som A-kassorna har. Regeringen har satt ett tak förhur hög den administrationskostnaden får vara. I övrigt handlar det ommedlemmar i arbetslöshetskassan, och därvidlag kan man inte skilja på sådanasom är fackliga medlemmar och sådana som inte är fackUga medlemmar i annathänseende än när det gäller administrationsavgiften. 100 (): Jag vet inte riktigt vem det är som harmissuppfattat vad, arbetsmarknadsministern. administrationsavgiftensstorlek är ju klar, och därvidlag sade jag också att det är alldeles självklartatt i den mån fackmedlemmar kollektivt bär administrationskostnader förA-kassan medan andra, som inte är fackanslutna, inte bär dessaadministrationskostnader, så skall de senare vara med och betala enadministfationsavgift. Men det är inte detta det är fråga om, ifall vi läser vadLO faktiskt har sagt att man skall verka för. LO säger att man skall verka fören hög inträdesavgift som är knuten till medlemsavgiften och därtill enadministrationsavgift. Det är när det gäller den höga inträdesavgiften som jagtror att det skulle vara bra med ett uttalande från arbetsmarknadsministernsoch regeringens sida, så att utredaren vet var regeringen står i frågan och såaft det ges en signal till de fack som styr arbetslöshetskassorna - en signalatt det infe blir något av med den föreslagna ändringen, för vi vill ha ett jämlikt ochrättvist arbetslöshets- Prot. 1986/87:14 skydd också för människor som av olika skäl inte vill gå in i facket. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1986/87:30 om iMalmö Anf, 101 Utbildningsminister : har frågat mig om jag avser attverka för att återupprätta grundutbildningen vid i /88. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslår i sinanslagsframställning för /88 att avvecklingen avgrundutbildningen av tandläkare i fortgår enligt beslut. Någraförslag till förändringar avseende dimensionering och lokalisering av tandläkarutbildningförs inte nu fram av UHÄ. UHÄ;s anslagsframställning bereds inomregeringskansliet. Mina förslag avseende tandläkarutbildningen i kommeratt redovisas för i regeringens budgetproposition . 102 (); Jag vill först tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Tyvärr säger det inte särskilt mycket. I UHÄ:s rapport om tandläkarutbildningens omfattning, somlämnades för sedan, visas att efterfrågan på tandläkare kommer att öka ibörjan av , och man utesluter inte att utbildningen därför behöverutökas. Man räknar också med att landets samtliga fyra fakulteter behöver tas ibruk för grundutbildning av tandläkare. Vi som gick emot det beslut som fattades 1984 får ocksåbekräftat att nedläggningen av grundutbildningen av tandläkare i var ettmisstag. I rapporten utgår man nämligen ifrån att grundutbildningen i Malmöbehöver återupptas. Mot bakgrund av den bedömning som görs i rapporten villjag fråga; Ställer sig statsrådet positiv till ett återupptagande avgrundutbildningen vid i ? Det är många i somhoppas på att de framställningar som har gjorts och kommer att göras skallkunna påverka ett beslut om grundutbildning /88 i positiv riktning.Detta läsår är nämligen det sista då det finns några grundutbildningsresurserkvar i . Som vet har vi för tillfälletett överskott på tandläkare. Vi kan inte utbilda för arbetslöshet. Därför harvi minskat tandläkarutbildningen och använder frigjorda medel till att skapautbildningsplatser vid högskolor som utbildar arbetskraft som det är storefterfrågan på. Det varinte regeringens avsikt att ta bort utbildningen i , utan Om enfastare prisbildning på bokmarknaden Prot.1986/87:14 regeringen hade andra förslag. Men godtog inte vad regeringen23 föreslagit utan bestämde att utbildningen i skulleupphöra. Det är detta beslut som verkställs. Någon utökning av tandläkarutbildningen blir det inteförrän vi ser.en klar efterfrågan på tandläkare. Det kan beräknas ske i börjanav . Om utökningen då skall ske i får avgöras vid dentidpunkten. Resurser finns otvivelaktigt, genom att fakultetensforskningsresurser har bibehållits. 104 (): Underlaget för det beslut som fattadesav socialdemokrater och moderater i denna kammare talade entydigt för atttandläkarutbildningen i borde vara kvar och att man i stället skulleminska antalet utbildningsplatser i här i . har högskolan i , med sin stora kvotav utbildningsplatser, svårt att få patienter. Vid högskolan i har mansvårt att få elever. mest tätbefolkade region har ingen utbildning avtandläkare. Därför vore det ytterst lämpligt att , innan den sista årskursenslutar, ompröva beslutet om nedläggning. Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1986/87:81 om en fastare prisbildningpå bokmarknaden har frågat mig om jag är beredd attmedverka fill åtgärder för en fastare prisbildning på bokmarknaden. Frågan om återinförande av fasta bokpriser behandlades avriksdagen senast i anslutning till proposifionen om litteratur ochfolkbibliotek (prop. 1984/85:141 s. 15 ff)! I denna anförde jag bl. "Skulle de nämnda bristerna vad gällerkvalitetslitteraturens spridning över landet bli väsentligt allvarligare börstatsmakterna enligt min mening kunna ta upp de litteraturpolitiska styrmedlen,inkl. frågan om fasta priser, till ny prövning. Jag anser för egen del atfbristerna i bokdistributionen kan avhjälpas mer verkningsfulltgenom ett kulfurpolitiskt ansvar från branschens sida samt genom statligastödinsatser till den del av bokhandeln som har problem." Ansvaret att följa utvecklingen inom bokbranschen liggerpå dels , dels (). BFlhar i sin rapport /86 redovisat förändringar ifackbok-handelsbesfåndet . BFI;s slutsats är att detfår betraktas som tillfredsställande att fackbokhandelsbeståndet i stort settkunnat bevaras intakt. BFI anser också att den tidigare mycket hårdapriskonkurrensen dämpades under /86. Enligt vad jag har erfarit kommer - bl, a. motbakgrund av den 102 kritik mof branschen som framförtsfrån - att inom kort takontakt med företrädare för bokbranschen för att diskutera aktuellabranschfrågor. Därefter kommer att redovisa sina synpunkter i enrapport till regeringen. 106 BO (vpk): Jag tackar för svaret på minfråga, ett svar som visar på förståelse för problematiken. Uppslaget tillfrågan fick jag när jag för sedan träffade en seriös bokhandlare som komoch kånkade på ett större bokpaket. Han hade varit på ett varuhus och köpt ettparti av bästsäljaren Mammutjägarna. Det var billigare och enklare för honom änatt använda det vanliga distributionsnätet för bokhandeln." Jag tycker att det på ett bra sätt illustrerar kaoset påbokmarknaden. Boken som kulturskapelse tenderar att ersättas av boken somhandelsvara. a. de stora varuhusen använder, som vet, någrabästsäljare som lockvara och kan köpa in tonvis med böcker, medan seriösabokhandlare som försöker hålla ett brett sprtiment men också den s. k. smalalitteraturen går på knäna. i världen, när vi hade fastprissystemet, kundefackbokhandeln använda den lättsålda delen av sortimentet för att ha råd atflagerföra även den smala litteraturen. Denna kulfurpolitiskt motiverade ordningavskaffades inte genom något politiskt - än mindre något kulfurpolitiskt -beslut. Det var näringsfrihetsrådet som ingrep med förbud. Jag tror inte attdet fanns någon särskild kulturpolitisk kompetens där. vill jag inte förespråka någon återgång till det gamlasystemet, och jag har inte heller någon patentlösning att komma med. Men BengtGöransson verkar vara överens med mig om att något måste göras. Kan vi möjligentänka oss ett modifierat fastprissystem? Eller varför inte ett enligt samma modell som ? - en idé somlanserats av bokutredningens sekreterare . Att vi har anledning att måna om boken ochbokens plats i kultursamhället är vi överens om. Låt mig bara för ordningensskull påpeka att läget inte är fullt så allvarligt som man dramatiskt vill göragällande. I den rapport från somjag åberopade pekar man på, för att ta ett exempel, att antalet fackbokhandlarei har ökat. Det är därför att vi på det här området faktiskthar en motsvarighet till . Vi har en litterafurstödspolitik sombl. a. omfattar stöd för etablerande av boklådor. Jag kan också nämna att jag under hand harförstått att företrädare för kommer att pröva alternativa möjligheter att i varje fall ha någonform av rekommenderade priser för att få en bättre överblick. Men man måsteändå erkänna att fasta bokpriser också innebär högre priser. Om en fastare prisbildning på bokmarknaden Om användningen av av fasta bränslen inom energisektorn 108BO (vpk): Jag tror i likhet med inte aftman kan välja den enkla modellen att gå tillbaka till det gamla systemet. Detär nog ingen lösning. Jag vill inte heller allt för mycket svartmåla, men deffinns en klar tendens till att den seriösa fackbokhandeln är på nedgång. Dåmåste vi fundera på vad vi kan hitta på att göra för att vända utvecklingen. Jag tror att om vi hade vetat vad vi vet , skulle detgamla systemet infe ha avskaffats. Det kan också vara en varning för Danmarkoch , där man nu för den här diskussionen och där jag tror att man kommeratt hålla fast vid sitt gamla system just med tanke på erfarenheterna frånSverige. Men låt oss fundera vidare. Vi kan väl komma med förslagockså när det blir allmän motionstid. Tanken på ett bokinsfitut för att bl. a.klara fackbokhandeln tror jag hör till det man borde fundera vidare på. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Meddelande om svar på interpellationerna 1986/87:13,25 och 26 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap.1 § får jag meddela, att eftersom interpellanterna och inte kan ta emot svar , då jag hade avsett besvarainterpellationerna, kommer svar att lämnas . Jag får vidare meddela att jag avser att besvara PaulLestanders interpellation nr 26 och interpellation nr 25 i ettsammanhang. 30§ Svar på fråga 1986/87:26 om användningen av fasta bränslen inom energisektorn har frågat vilka åtgärderregeringen ämnar vidta för att förbättra konkurrenskraften för inhemska fastabränslen i nuvarande läge med lågt oljepris. Vårt energisystem har förändratssnabbt i riktning mot ett minskat oljeberoende. Användningen av inhemskabränslen har ökat kraftigt. använde vi omkring inhemskabränslen. hade denna siffra stigit till . Kärnkraftsavvecklingen kommer atf ställa stora krav påökad användning av andra energislag än kärnenergi. Detta får dock inte medföraatt oljeberoendet återigen ökar. Ett av skälen för deffa är den negativamiljöpåverkan som skulle bli följden av ett ökat oljeberoende. Jag vill därförredan nu framhålla att de alternativa energislagen kommer atf ha en viktig rollvid omställningen av energisystemet. En utveckling som innebär aft oljeberoendet ökar igen tillföljd av framtida mycket låga oljepriser är inte acceptabel. Detta var ett avskälen till att regeringen föreslog en höjning av oljeskaften.När skaftehöj- ningenträder i kraft blir de rörliga värmeproduktionskostnaderna videldning av inhemska bränslen i flertalet fall fullt jämförbara med kostnadernaför oljeeldning. Vi har dessutom under den allra senaste fiden kunnat notera enviss ökning av oljepriset. Detta ger oss återigen en påminnelse om behovet avlångsiktig planering inom energiområdet, både vad gäller oljeersättning ochenergihushållning. 111 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jagställde en liknande fråga till . Då sade honatt man i regeringen gjorde allt man kunde för att underlätta övergången filloch utvecklingen av alternativa energikällor. Vi vet vad som hänt med oljepriset. Sänkningenhar ju varit positiv för svensk ekonomi i stort, men det finns en baksida.Staten kammar hem stora vinster på def nya oljepriset, men utan att ha detminsta ansvar för dem som följt rekommendationer om förnyelse avenergisystemet. Det gäller såväl kommuner som företag och enskilda. Enigheten om atf vi måste förnya energisystemet tycks varastor. har uttalat sig i den riktningen , och ävenregeringen. Men vad görs egentligen? Skattehöjningen den 1 januariräcker inte särskilt långt. Man kan inte komma med bara vackra uttalanden. Tror regeringen att företag som tvingas i konkurs på grundav dålig lönsamhet återuppstår vid eventuellt ändradeförutsättningar? Vågar manöver huvud taget lita på vad staten säger på detta område? Vi är på väg att förlora oacceptabelt mycket fid påenergiområdet. Medan gräset gror dör kon. Genom skattehöjningen förbättras konkurrenskraften för derörliga kostnaderna, säger . Det är naturligtvis sant, meninvesteringarna kommer ju inte i gång för det. Vi i har i flera motioner krävt avdragsrätt förenergiinvesteringar i villor och bostadsrätter, utan att vi fått igenom detta,men vi fortsätter att driva den frågan. Ett annat sätt vore tidsbegränsat produktionsbidrag tillföretag spm utvecklar anläggningar för fasta bränslen. Det kan vara en metodatt få i gång nyinvesteringarna. Jag skulle vilja fråga om statsrådet ärberedd att tänka sig sådana här lösningar och snabbt fatta beslut om dem föraft få i gång också investeringarna. Om användningen av av fasta bränslen inom energisektorn Regeringen har vidtagit en rad åtgärder föratt inskärpa betydelsen av den långsiktiga satsningen bort från olja och fillinhemska alternativ - däribland den skattehöjning som träder i kraft inomnågra månader. Det har inte hörts några tongångar från något annat parti sominnebär atf man på den punkten skulle gå längre för att öka de inhemska bränslenaskonkurrenskraft. Jag villockså säga vad jag har haft anledning att framhålla i andra Om prövningen från miljöskyddssynpunkt av utbyggnaden avstora trafikleder sammanhang,bl. a. vid kommundag , nämligen att jag är besviken påmånga kommuner för att de vid den omvända oljekris som iriträffade för någramåriader sedan plötsligt handlingsförlamades, därtill också lockades av denkampanj som fördes mot beslutet om kärnkraftsavveckling. I många kommunerverkar man ännu inte ha begripit att situationen redan är annorlunda och attden reakfion som fanns var en felaktig reaktion, som det gäller attså fort som möjligt komma bort ifrån. Jag är besviken på kommunerna ochuppmanar dem att komma ihåg vad som är målsättningen. 113 (): Ja, man kan ju vara besviken på kommunerna.Men man måste kanske också sätta sig in i deras situation. De har ekonomiskakrav på sig som alla andra, och de kan ha dét besvärligt.