prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Problemet är knappast att det skullefinnas för få utbildningsmöjligheter för fritt skapande konstnärer, tvärtom.Det tragiska-är ju att många lockas in på en barta där ytterst få på sinverksamhet klarar en dräglig försörjning. finns stor efterfrågan påvälutbildade formgivare, en yrkeskategori som har goda utkomstmöjligheter. och långt in var svenskaprodukter kända världen över för att inte bara hålla god kvalitet utan också hagod och funktionell form. I hård konkurrens räcker det inte med ett hyggligtpris och hög materialkvalitet på en vara. Bruksvarorna måste också ha etttilltalande utseende och kunna fungera bra. Det har mart lärt sig. i Japart,och-USA. börjar också förstå det, medan håller på attförlora mark. Vad värre är; vi tappar undan för undan kreativa begåvningar iden generation som skulle utgöra tillväxten bland formgivarna. Konstindustriskolan i , yårt lartdsärt så länge enda skola med yrkesinriktade utbildningslinjer inom informations- och produkt design, har - vågar jag påstå - utbildat flertalet av vårt lauds skickligaste formgivare. Trots att skolan år har fått vidkänrtas en real minskning ay resurserna har utbildningen i kunrtat hävda sig väl. För att behålla den höga nivån ser det nu ut som om man skulle bli tvungert att dra irt på vissa delar. Till problemert hör bl. a. att skolart aldrig har fått full kostnadstäckning för förlängrtirtgert ay utbildrtingcrt frårt 160 till 170poäng. Konkurrensen om de få utbildningsplatserna är hård, och det visar sig att tilltänkta elever i ökande utsträckning söker sin utbildning i andra länder,där de gärna blir kvar eftersom tillgången på arbete är god och jobben välbetalda. . . I denna kammare talas ofta pch länge om vårindustri och särskilt om exportindustrins betydelse som motor i samhället. Forskning, m. m. Forskning,m. det väldigt få som harförstått att det krävs välutbildade människor med speciell talang för att kunnata fram produkter som är anpassade till en speciell tillverkningsprocess ellersom innebär att man måste kunna tänka i nya banor, om vissa produkter intelängre finner en markrtad. Ett - men ett mycket tydligt - exempel är , crt smidesirtdustri som hade behov av förnyelse. Här hade manturen att få koutakt med två mycket duktiga formgivare, som utifrån dennaindustris speciella förutsättningar skapade ett program som gjort Lammhulttill en av våra mest eftersökta möbelexportörer. Detfinns fortfarande ett antal skickliga formgivare i full verksamhet, men det ärdåligt sörjt för återväxten. Dettaborde i hög grad bekymra också industriministern och andra med ansvar förnäringslivet. Denengelska regeringen har tillsatt ett särskilt , med ansvar delsför utbildning och forskning, dels för att sammanföra konsulter ochindustriformgivare med olika företag. Ja, man t. o. m. betalar en del avkostnaderna för de inledande konsultkontakterna. I en stort upplagd kampartj,som man kallat "Design or Decline", gör man klart hur viktigt det äratt se om sitt hus för den som vill vara kvar på marknaden. Inteminst den snabba teknikutvecklingen gör det nödvärtdigt med såväl forskning somutbildning inom designområdet. Enbart den elektroniska teknikutvecklingen hargett upphov till produkter som vi använder dagligdags i en mängd som knappastnågon föreställt sig : IUHÄ;s anslagsframställning har man lagt tyrtgdpurtktcrt på de fria konstnärligautbildningarna när man talar om konstrtärligt utvecklirtgsarbe-te. Manunderstryker: "En väsentlig del av resurserna för konstnärligtutvecklingsarbete utgörs av den del av tjänstgöringsskyldighetcrt för dekonstnärliga professurerna, som avser konstnärligt utvecklingsarbete." Dettahar utbildnirtgsministern accepterat, med resultatet att de ledningsfunktionersom tillförs det konstrtärliga området består av tidsbegränsade tjänster inomvad som jag vill kalla de fria konstrtäriiga områdcrta. Det får i sin tur tillföljd att den tvärvetenskapliga och långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom ettmer bundet område saknar såväl materiella som personella tillgångar för attutveckla sin särart inom industriell produktdesign, inredningsarkitektur ochinformationsdesigrt. Just långsiktighet i utbildningen är nödvändig för attsäkerställa framtida kompetens, sade utbildningsministern för en stund sedanhär i talarstolen. Men det stämmer inte alls med de satsningar som man villgöra på designutbildningen. Detär väsentligt att designutbildningen får möjlighet att uppfylla ett av deutbildningsmål som skiljer den från övrig kortstnärlig verksamhet, nämligen attmed inriktning på konstnärlig användning samla ihop och utveckla kunskap frånde ekonomiska, humanvetcrtskapliga, teknologiska och informationstekniskautbildningssektorerna. Dettahar påpekats från i . Men ipropositionen anvisas inga ledningsresurser för designlinjens kunskapsuppbyggnadgenom egen forskning och med egna forskningsprogram. Detsamma gällerledrtingsresurserna för konstnäriigt utvecklingsarbete. Den föreslagna s. k.rörliga resursen är alltför oprecist formulerad för att mau skall kunua litatill dert i ett seriöst sammarthang. Om desigrtutbildningslirtjerna irtte fårresurser för att orgartisera vare sig områdesrelevartt forskrtirtg ellerkortstnärligt utvecklirtgs-arbete, hjälper det inte att utbildnirtgsministernsäger i propositionen: "Enligt min mening fyller konstnärligtutvecklingsarbete inom sitt område en funktion som närmast motsvararforskningen inom högskolan i övrigt. - För den samlade kunskapsutvecklingeninom det konstnärliga området måste givetvis också forsknirtg i gärtgsemertirtg kurtna utnyttjas." Av de 14 nya professurer som urtder treårsperiodentillförs det konstnärliga området får 3, samtliga inom det område avden konstnäriiga utbildningen som jag kallar det "fria" området. Denandra delen, som arbetar integrerat med de kunskapsområden som aktivt medverkartill att ge vårt land en plats på världsmarknaden, tycks inte inom överskådligtid få de resurser som skall berättiga till högskolemässig status. Detta intebara diskriminerar vissa utbildrtingsorter och sänker lärarnas egenuppfattningoch tjänsternas attraktionsvärde, utan det bidrar generellt till attutvecklingen bromsas upp i av nästan ofattbart tekniskt ochmetodologiskt framåtskridande inom området. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation34 och i övrigt till de reservatiorter som har folkpartistisk undertecknare. Forskning, m. m. 30TORGNY (); Jag skall helt kortfattat ta upp frågau omBotaniska trädgården i . De i universitetsstäderna fyller enviktig uppgift i utbildningens och forskningerts tjärtst. Därför är detnödvändigt att den framtida verksamheten vid dessa trädgårdar garanteras genomatt de ges tillräckliga ekonomiska resurser. Frågart är då hur dert framtidaverksamheten skall organiseras och firtansieras. Utskottet instämmer i de förslag från såväl regeringen somflera motionärer om tillsättandet av en utredning på det här området.Utskottet anför att olika aspekter på frågorna därvid bör bli belysta och attberörda instanser bör få möjlighet att framlägga sina synpunkter. Som motionärhälsar jag utskottets skrivning och förslag med tillfredsställelse men anserdet ändå vara nödvändigt att något beröra den speciella situation som gällerför . Det är nämligen skillnad mellan iGöteborg och övriga universitets trädgårdar i det att det är kommunert och inteståten som till allra största delen finartsierar verksamheten. kallarman för donationernas stad, och i är ettexempel på en sådan donation. Efter händ har denna trädgård trots ett mycketmåttligt statligt anslag vuxit ut till en trädgård av hög, för att irtte sägamycket hög internationell klass, Trädgårdert spelar således ert viktig rollinte bara från lokal synpunkt utan även från regional, natiortell ochinternationell synpunkt. och fanns det ettavtal mellan staten och , vilket innebar att staten svarade fören fjärdedel av kostnaderna medan kommunert stod för de återståertde trefjärdedelarna. Forskning, m. rn. Dennakonstruktion fungerade väl, ansåg vi i . Vi tyckte att staten tog ettrimligt artsvar. Men av någon anledrtirtg ville statert sedart inte betaladenrta sirt del av de totala utgifterna. Till skillnad från. de övrigabotaniska trädgårdarna ville man inte stå för kostnaderna, utan då ett nyttavtal tecknades blev resultatet till slut, efter låuga och segslitrtaförhartdiingar och efter ett avtalslöst tillstårtd i mer ärt ett och ett halvtår, att staten svarar för . av den totala utgiftsrameu. Vad vi iGöteborg begär är inte att staten skall ta över totalansvaret för trädgården,inte ens att staten skall stå för huvuddelen av kostnaderna. Vi anseremellertid att statens insatser är alldeles försmå, Det:är naturligtvis värdefullt att en utredning nu kommertill stårtd. Vi motionärer från vill jrtte heller motsätta oss -det.finns ingen anledning till det - att det också blir fråga om en utredrtingbeträffartde de i övriga,delar av landet. Vad vi tyckerär viktigt är att direktiven blir så utformade, att inte äveui framtidert tvingas stå för så stor del av kostnaderna som är fallet. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern; Vad äravsikten med denrta utredning? Är avsikten, tillspetsat uttryckt, att pressaner statens kostnads-engagemang för de övriga universitetsträdgårdarrta? År detdet som är huvudmotivet? Eller är motivet att försöka skapa en rimlig fördelriing? Jag vet att utbildningsministern väl känner till alla dekvaliteter som finns hos den i , och jag skalldärför inte uppta tid med att närmare gå in på dem. Hur skall direktiven i det här fallet utformas?Utgåugsnivån då det gäller trädgården j är ju ändå en helt artrtan änför de övriga trädgårdarna. I värttar vi med spännirtg på vad dertnautrednirtg kan leda till. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om hanredart nu har någontirtg att säga om själva inriktningen på utredningen. Jag vill bara ikorthet säga till att jag har haft överläggning med ordföranden i.styrelsen för i . Jag har försäkrat honom att beslut om en utrednirtg kommer att effektueras och att det är rimligt att i ett sammarthang bedöma alla.debotaniska,trädgåi;dar. som är mer eller mindre anknutna till universitetert. Mer är inte möjligt att säga. . , 32EWA HEDKVIST (); Från skall vi nu snabbt förflyttaoss till . Det skall få gå ganska fort med,tanke på dert tidsnöd som vihar. : Jag skall.kommentera utskottets behandlirtg av vår rtorrbottrtiskasocialdemokratiska motion nr 55 angåertde ökade artslag till högskolart iLuleå. De regiortalpolitiskt motiverade.tillskott av medel som högskolan iLuleå har fått under de sertaste budgetåren har betytt väldigt mycket,Forsknirtgsverksam-het har kunnat byggas upp och etableras på nya områden. Detre olika beslut som har tagits i olika etapper harinneburit att högskolan iLuleå har tillförts totalt 24 milj, kr, under budgetåren 1982/83 och fram till1988/89, Det har också inneburit att en forskning har kuunat byggas upp inomdatateknik. elektronik,verkstadsteknik och informationstekrtologi, I beslutert angavs att de verksamheter som finansieras medde anvisade medlen vid periodens slut skulle finartsieras viautbildningsdepartementets ordinarie anslag för forskning och forskarutbildning.Det är dessa tillskott som permanerttas genom forskningspropositionen. Ocksåsett ur regionalpolitiska synpunkter är detta helt naturligt och självklart,Mau kan fråga sig hur forskningsverksamheten vid högskolan i skulle hasett ut om inte de regionalpolitiska pengarna tillförts som permanerttas, I forskningspropositionen uppmärksammas högskolan i flera sätt. Det föreslås en uppräkning av anslaget för teknisk fakultet med10,3 milj, kr, /88. Ambitionerna är dock stora vad gäller vad,somskall irtrymmas i fakultetsauslaget. I forsknirtgspropositionen ges fleraanvisnirtg-ar. Det gäller först och främst den permanentning av deregionalpolitiska pengarna som jag har talat om. Där föreslås ocksåinrättande av en professur i datalogi från /90, menfinansieringen av denna skall ske inom fakultetsanslagets ram. Dessutom skallhär inrymmas en satsning på informationsteknisk forskning som också skallfå del av. Vad gäller Teknikens hus i ges i forsknirtgspropositionen ertanvisning om att medel till detta skall tas ur fakultetsanslaget. Utöver dettatillkommer kostnader för anslagstekniska förändringar, forskarassistenttjänsteroch höjningcrt av utbildrtingsbidragen. Det kommer alltså, trots det stora tillskottet av medel,att bli mycket trångt inom ramert för tekrtisk fakultet, och detta beror på attde ambitiouer som jag har redovisat är så stora. "motor" iutvecklingert av Norrbottcrt, ert motor med vars hjälp det mestarbetslöshetsdrabbade länet i landet kan hålla jämna steg med den tekniskautvecklingen. Det finns också en framåtanda och optimism i högskolan, somfrämst visar sig i de utvecklingsplaner som finns. Det är denna vilja attutveckla forskningen och medvetenheten i om högskolarts strategiskabetydelse för framtiden som har gjort att vi skrivit vår motion och pekat påvad anslag utöver förslaget i forskuirtgspropositiortert skulle.kunna innebäraför länet. Man skulle nämligen ytterligare kunna utveckla den metallurgiskaforskningen, forskningsinsatserna inom datateknik och elektronik, materialtekniksom keramer och polymera kompositmaterial, industriell marknadsföring,maskinteknik och forskningsinformation. Ökade anslag inom dessa områden skulle innebära atthögskolans regionala betydelse skulle stärkas ärt mer, då mart därigertomskulle kurtna bygga upp verksamheter inom områden som är framtidsinriktade. Hur har då utbildningsutskottet behandlat vår motion? Ja,utskottet upprepar betydelsen av permanentrtirtgcrt av de regionalpolitisktmotiverade tillskotten. Det är sant som utskottet skriver: "Därmed kartverksamhetert få en annan stabilitet, då den framtida finansieringen ärtryggad." Som jag sagt är vi mycket nöjda med det tillskottsom högskolan i får, men vi är också medvetna om att somforsknirtgert kart byggas ut ytterligare är mycket viktigt ur regioualpolitisksyrtpurtkt. Detta är bakgrundert till att vi gcrtom motiortert ville peka på deutvecklirtgsmöjlighe-ter som finns vid högskolan i . Där finns ertframtidstro och ert vilja att Forskning, m. m. Forskning, m. m. utvecklaforskningen vidare, i både vetenskapens och regionens tjänst. har ett enigt utbildningsutskott avstyrkt vår motion,och vi hyser inga förhoppningar om att kunna få att gå emotutskottets förslag. Därför kommer jag inte att göra något yrkande fill förmånför motionen, utan nöjer mig med att peka pä de utvecklingsmöjligheter somfinns vid högskolan i och hur viktigt det är att denna stärks så att denkart fortsätta att vara ert motor i den regionala utvecklingen av . 33 () replik: sade att ambitiortcrrtai är stora, och att det därför kau bli trångt när det gäller atttillgodose alla önskemål inom den medelstora ram som finns. Det kan jag förstå.Men jag vill erinra om att högskolan i enligt denna forsknirtgspolitiskaproposition föreslås disponera över 53 milj. kr. Det innebär en ökning medungefär iförhållande till motsvarande anslag föregående budgetår. Tvåtredjedelar av ökningen består av reformmedel. Det är alltså inte så litet somkommer högskolan till del. Det måste innebära en större trygghet för högskolan iLuleå, när man får permartcnta resurser jämfört med när man måste Uta tillprojektmedel, som bestäms från gång till gång och är tidsbegränsade. Behoven ärrätt väl tillgodosedda i . Jag har förstått att man har höga ambitioner i . Dethar också framgått av den motion där står som förstanamn. Där räknas upp ett stort antal önskemål. Jag kan förstå att det även omLuleå har fått stora påslag kan bli trångt på listan så att säga.Högskolestyrelsert i får göra som alla audra högskolestyrelser - man fårprioritera. Det finns naturligtvis många artgelägrta saker. Det förstår jag.Men man måste nog ändå lära sig att ta fram några saker som är mer angelägrtaärt artdra, så att man kan hålla sig inom den ram mart har. Jag tror alltså att mart kan sägaatt högskolan i är ganska väl tillgodosedd. Den är väl tillgodoseddjämfört med andra högskolor. Jag tycker inte det finns någon anlednirtg attvara alltför missrtöjd. Detta är bakgrunden till vår formulering iutskottsbetänkandet när det gäller att bemöta motionen. 34EWA HEDKVIST () replik: Verklighetcrt är den att denforskningsverksamhet som bedrivs vid högskolan i har kunrtat byggas uppmed regionalpolitiska medel. De pengarna finns redan i verksamheten påhögskolan. Det som händer nu är att man uppfyller de beslut som harfattats, vilket innebär att man för över finansieringen tillutbildningsdcpartemerttets artslag. Forskningsverksamheten finns redan vidhögskolan i . Vi tycker naturligtvis att det är bra att anslaget blirpermanentat och att verksamheten blir reguljär. Därom råder inga delademeningar. Ambitionerna är höga vid högskolan i , och förmåganatt prioritera finns nog. Det ser man på anslagsframställrtirtgarna. Där skeren klar prioritering. Ambitionernaför högskolan i är höga också i forskningspropositio- Detvar det jag ville peka på. Det finns på flera ställen iforsknirtgspropo-sitiortcrt anvisrtingar om vad fakultetsanslaget och de 10,3miljoner som plussas på skall artvändas till. 10,3 miljoner är mycket pengar.Det jag ville visa på i mitt anförande var emellertid att det iforskningspropositionen finns anvisrtirtgar om hur dessa pengar skall användasoch att det faktiskt kommer att bli trångt, enligt de beräknirtgar som hargjorts vid högskolan. Permancrttrtingen av de regiortalpolitiskt motiveradetillskotten är vi mycket nöjda med. De prioriteringar som skall göras har redangjorts. vill jag säga att det är bra att det i enregiort, där man har så stora arbetsmarknadsproblem och där en högskola betyderså mycket, finns höga ambitioner. Forskning, m. m. 35LARS () replik; Jag vill bara påpeka att denresursförstärknirtg som ges fr. o. m. /88 mer än väl täckerbortfallet av de regionalpolitiska medlen. Det kan då underlätta förhögskolestyrelsen att göra de prioriteringar som är nödvändiga. 36 (): har det varit en renässansför den svenska flaggan. Tidens vindar blåser alltid särskilt friskt genomforskrtirtgspolitikcrt, och även i denna forskningsproposition, som jag i stortsett tycker är mycket lyckad, finns det en hel del små svenska flaggor. En sådan flagga har hamnat i det avsnitt där dethumanistisk-samhällsve-tertskapliga forskningsrådet, , behandlas. Itidigare års forskningspropositioner betonades att hade ett särskiltansvar för högskolarts irtternationalisering, för omrädesforskrting om främmandekontinenter och för att följa forsknirtgert om ert märtgd utlärtdska frågor. Iår läggs tonvikten i stället på att skall värna om det svenska kulturarvetoch främja forskning om svertskt språk och svensk kultur. Det är absolut ingetont i det -det är värdefullt och välkommet att en sådan markering görs. Jag har väckt en motion för att få utbildnirtgsutskottetatt klargöra att detta inte innebär att därmed släpper ansvaret förforskning också om internationella och utländska förhållartdert. Det är oerhörtviktigt att vi i har resurser för att lära oss mer om främmande länder- om , om , om och om olika delar av . Jag har velat utverka att utskottet skulle understryka attdetta också , som , är en viktig uppgift för . Jag tyckeratt utskottet i stort sett har gjort det jag har örtskat. Utskottet betortaratt man inte skall konstruera någon motsatsställrtirtg mellart forskningen omsvenskt och om utlärtdskt. Jag skulle ändå gärna vilja att utskottets talesman bekräftar att mitt intryck är riktigt, dvs. att utskottet verkligenmenar att även skall ha ett artsvar för att främjaomrädesforskrting, dvs. forskning om internationella och utländska förhållartdert.Det är nämligen ert rtödvändig källa för de forskare i som arbetar medsådana frågor och som ofta har svårt att bedriva sin forsknirtg på grund av destora avstårtdcrt och svårigheterna att hitta källmaterial och liknartde. På en punkt tror jag att utskottet har råkat ut för ettlitet missförstårtd, och det kartske delvis är mitt fel som motionär. I den förraforskningspropositionen fick ett särskilt ansvar för att främja forskningom . Det har forskningsrådet gjort, så till vida att man har inriktatsig på den humanistiska forskningen om , dvs. språk, kultur,litteratur och estetiska frågor. Det har också i årets forskningsproposition föreslagitsinrättande, av en professur i öststatsforskning, som dock är inriktad på densamhällsvetenskapliga sidart, dvs: på frågor om ekonomi, sociologi,statsvetenskap och liknande. Jag hoppas nu att utskottet inte tärtker sig att HSFRgenom inrättartdet av dertna tjänst skulle vara löst från uppgifteu att stödjadert humanistiska forskningen. Det är oerhört viktigt att den får ett fortsattstöd genom . Jag utgår från att något annat inte avses i det som utskottethar skrivit, även om man på denna punkt möjligen uttrycker sig litet kryptiskt. Jag vore tacksam om kunde bekräfta attutskottet anser att skall stödja både forskning om svenskkultur och forskning om internafionella och utländska förhållanden, som rådettidigare har gjort. Får jag slutligen, herr talman, yrka bifall till dereservationer till socialutskottets betänkande som folkpartister har varit medom att avge. 37 () replik: Utskottet har haft ett stort antal motiorteroch yrkanden att behandla. Det må möjligen vara utskottet förlåtet att inte såmycket utrymme har kunnat ägnas åt varje motion. Jag tycker nog att jag medgott samvete kan säga att gör ert riktig tolkning. Vi avsåg intemed den här skrivningen att säga något annat än att det var värdefullt ätt mannu också tittade på forskningen om kultur och samhällsliv. Det är detnya som har kommit till. Det andra menar vi naturligtvis skall finnas kvar somen uppgift. Det tycker vi är riktigt. Det kunde kanske ha uttryckts tydligare,det är jag medveten om. Men utrymmet har kanske i hastigheten satt gränser. Jagtycker att jag kan bekräfta det efterfrågade. ' 38 () replik; Herr talman! Jagber att få tacka för det svaret. 39RUNE (); Viskall rtu behandla finansutskottetsbetänkande nr 26. Det hartdlar om ett anslag till delegationen för forsknirtg om den offentliga sektorn. Det anslaget rör sig om totalt 10 milj. kr., en rent försumbar summa ur finansutskottets synpunkt. Men den har en principiell betydelse: Detta organ är ett sektorsorgan. Jag vet att anslagen till sektorsforskningentidigare i debatten har diskuterats av bl. Jag vill säga att jag helt delar den uppfattrting som han har fört fram. Jag vill väl inte direkt dela ut.någon röd ros tillutbildningsministern i det här speciella fallet. Sektorsforsknirtgen bör enligtmin uppfattnirtg i största möjliga utsträckrting föras tillbaka tillforskningsråden och universiteten för att därförstärka basresurserna. Jag beklagar att deu intention som fanns dels i 1982års diskussion om forskningen, dels j diskussion helt har försvurtrtiti den föreliggande propositionen. Då fanns det i utskottet en visssamstämmighet om att resurser från sektorsforsknirtgert borde föras över tilluniversitetert, högskolorrta och forskrtingsråden. Tyvärr måste jag konstateraatt detta helt har försvunrtit dels från dagens debatt, dels från detbetänkande vi skall ta ställning till. Det är så mycket mer förvånärtde som UHÄhar föreslagit att mart skall föra över resurser frårt sektorsorgan tillhögskolor och forskningsråd; synpunkter som-vi moderater sedart lärtge har förtfram och som vi artser det önskvärt att man tar härtsyrt till. Vi moderater har i firtansutskottet reserverat oss motauslaget till delegatiortcrt för forskning om den offentliga sektorn. Vi anseratt den delegationen bör avvecklas och att medlen bör föras över till högskolanoch forskningsråden. I konsekvens härmed avvisar vi också regeringens framställanom ett bemyndigande att godkänna det med de båda kommunförbunden preliminärtingångrta avtalet om en gemensam finartsiering av delegationerts verksamhet.Kommunförburtden står för 5 milj. kr. och staten för 5 milj. kr. Totalt blirdet 10 milj. kr. Av denna anledning yrkar jag bifall till den moderatareservationen till finartsutskottets betärtkartde nr 26.