prot · GA0973 · 1986-12-31 00:00:00 — Men annars har vi,när det gäller handel och ekonomi, industri och teknik, ett i princip nästanobegränsat utrymme för att delta i ett konstruktivt samarbete med andra länder.Det är ett utrymme som varje svensk regering målmedvetet bör utnyttja till stödför svensk industri och svenska exportintressen." Dettauttalande gäller alltjämt. Om anpassningen av svenska trafik- ochtransportbestämmelser till , 23VIOLA (vpk); 'Jag tackar för svaret. Låt mig först påminna om att högerkrafterna i Västeuropahar fått en EG-debatt som nästan helt förs på deras villkor. Motsvarandegrupper i har vilat på hanen och hållit sig relativtlugna - i . Men när har uppträtt på den internationellaarenan tillsammans med högerpartiernas ledare har de öppet och oförtäckt visatsina kort. I Sven-OveHanssons bok om neutraliteten, som utkom lagom Om anpassningen av svenska trafik- ochtransportbestämmelser till , till valrörelsen1985, finns dokumenterat vad som tycks ligga bakom de mera "moderat"hållna svenska riksdagsmotionerna om anslutning till EG. deltog bl.a. den dåvarande moderatledaren i ett möte i , där ettprogram med namnet De euroamerikanska relationerna antogsl Blandprogramskrivarna befann sig , vilken representerade det svenskahögerpartiet inom det s. k. IDU. Programmets huvudtes är att banden mellan USAoch skall stärkas och att NATO-länderna skall satsa mera pengar påmilitära ändamål. I ett senare sammanhang, 1984, då ett program för Europasenhet antogs, är huvudlinjen att EG måste stärkas för att stärka väst gentemotöst i stormaktspolitiken. Det heter bl. a.: "Det fria styrka äridentisk med den europeiska gemenskapens styrka." Jag anser att det ärbetydelsefullt att påpeka detta, inte minst därför att en av riksdagensmoderater kritiserade statsrådet , när honciterade ur ett tal av 1981. Moderaten menade att mycket hade häntsedan 1981 och att svar var alltför passivt ochtillbakablickande. Med tanke på hur högern har drivit EG-frågan sedan 1981håller jag med den moderate riksdagsmannen om att citatet är något passé, meninte bara det. Jag tycker inte att det verkar stämma med dagens situationlängre. Enligt min mening visade kommunikationsministern detta på ett ganskaöppenhjärtigt sätt. Det ser faktiskt ut som om redan har fastnat i detvästeuropeiska nätet, där olika krafter inom EG-marknaden hotar att pressa vårtland mer eller mindre öppet. Tyvärr visar regeringen undfallenhet i långastycken bl. a. när det gäller transportpolitiken. Den svenska ekonomiska politiken är till största delenhårt exportstyrd, de stora exportkoncernerna gynnas och landet har samtidigtblivit extremt importberoende inom vissa näringar. Detta är en politik sombäddar för sårbarhet och beroende till en mycket ensidig marknad med inriktningpå . Därför sitter vi i en fälla, och detta borde få regeringen attinse att något måste förändras i politiken. är t. ex. mer än Västeuropaoch handeln kan utvecklas mera utanför för del. Enligt EG;s bestämmelser "får" länder hasärbestämmelser som motiveras av omtanken om människornas "liv ochhälsa". Med dagens kunskaper om industrisamhällets effekter på människornaoch på miljön blir detta begrepp alltmera tänjbart. Jag tror inte att regeringenhar visat tillräckligt stort intresse härvidlag. I varje fall verkar det intesom om man hade utnyttjat möjligheterna visavi EG i tillräckligt storutsträckning. Enligt min mening är det nödvändigt med en mer djuplodandeanalys än vad som förekommit i debatten. Det visar sig nämligen attmäktiga ekonomiska intressen - liksom vissa politiska högerkrafter som vädrarmorgonluft under temat ", dvs. , Förenta Stater" -är de som utanför parlamenten bl. a. kräver "landsvägens totalafrihet" i . Det finns också en mycket stark anknytning, somSven Hulterström nog vet, till de s. k. Round Table-industrialisternas propåer,som ledde fram till inte bara Scandinavian Link, där P. G. leddeen arbetsgrupp, utan också väldigt stora projekt för i övrigt. Nog är dethelt i strid med förhoppning enligt det citat som SvenHulterström anför i sitt svar på min interpellation, att skall tvingasin i en sådan här situation. Jag tycker att det ger belägg för att Sverigeredan har en mycket sårbar ställning bl. a. på transportområdet, detta framgårav det svar som jag har fått av kommunikationsministern. Jag skulle vilja ha en kommentar till detta med sårbarheten,transportpolitiken och anpassningen till litet utöver det som sagtshittills. När vi nu tvingas höja boggi- och maxbruttovikterna - för det ärfaktiskt det säger i sitt svar - är vi ju redan inne i ettberoende som kommer att styra oss då det gäller transport- och trafikpolitikeni . Under sådana förhållanden tycker jag verkligen inte att det räckeratt hänvisa till vad man nu arbetar med inom ,alltså till den grupp som sysslar med trafikpolitiken inför 90-talet. Varför,, inte vänta tills man har kommit litet längre iutredningsarbetet inom dens. k. interdepartementala gruppen, innan ni kommermed sådana förslag som framförs i budgeten om att höja maximum för bruttovikt, boggitryckosv.? Det hade varit mera lämpligt. Jag ber att få återkomma med ett resonemangom järnvägstrafiken i visavi i mitt nästa inlägg. Om anpassningen av svenska trafik- och transportbestämmelsertill , 24 (): Jag trodde att det här var eninterpellationsdebatt där kommunikationsministern deltog som representant förregeringen. Man har emellertid svårt att tro det när man hör hur många gångerViola använder ordet "" o.d. Jag skulle vilja kommentera diskussionen i vissa delar.Det gäller ju förhållande till den europeiska gemenskapen. Detta är enmycket aktuell fråga, inte minst med tanke på att man inom EG fört framförslaget om en s. k. vitbok och avser att liberalisera transportpolitiken ifråga om transporten av varor, men även - vilket inte är minst viktigt -transporten av människor. Det blir alltså fråga om människors möjlighet attröra sig fritt mellan nationer. Vi känner också till att det inomkommunikationsdepartementet pågår ett arbete med anpassningentill EG:s kommande liberali-serade transportpolitik. Jag har inte möjlighet attfå tillräcklig information, som jag ser det, om detta arbete, eftersom det heltemot tidigare principer inte sker i en parlamentarisk utredning utan inomkommunikationsdepartementet. Därför är det intressant att höra vadkommunikationsministern säger här i kammaren om just dennafrågeställning. Det finns anledning att kommentera vadkommunikationsministern har sagt. Det mesta låter positivt. Inriktningen ärtydligen att vi skall försöka att anpassa oss till de riktlinjer som man förnärvarande diskuterar inom EG. Jag tror själv att det skulle innebära flerafördelar för att närma sig EG. En del av dessa fördelar tycker jag attäven vpk borde hälsa med tillfredsställelse. När det gäller järnvägen kan vi konstatera, om vi i dagser ut över -detta skulle i och för sig ta upp i sittnästa inlägg - att man har kommit längre i fråga om långtradartransporter ikombination med järnvägstransporter än vad vi i har gjort. Sådanapositiva effekter tror jag att även kommunisterna anser är bra. Prot.1986/87:73 Jag vill säga något om detmultilaterala tillståndskravet inom EG för Om anpassningen av svenska trafik- och transportbestämmelser till , m. m. 17 februari 1987lastbilstransporter, den s. k. tredjelandstrafiken. Det förhållandet att Sverigei dag inte har samma möjligheter som andra länder att få sådana tillståndinnebär att det går en hel del landsvägstransporter, i och för sig fullastadener till , tomma tillbaka till . Det tror jag inte är specielltpositivt ur miljösynpunkt. Beträffande den kanske viktigaste frågan, nämligenmänniskornas situation, kan man konstatera att om man tar bort gränshinder iEuropa och minskar kontrollerna för att öka rörljgheten över gränserna är dettagivetvis fördelaktigt för människorna, resenärerna. Ur svensk synvinkel måstede i den s.k. vitboken föreslagna åtgärderna hälsas med tillfredsställelse. Deöverensstämmer i många avseenden med de förhållanden som vi redan har här iNorden. Jag hoppas att regeringens kommande förslagom trafikpolitiken kommer att innehålla förslag som innebär att sålångt som möjligt anpassar sin transportpolitik till den som man för närvarandediskuterar inom EG. Men jag kan inte undgå att kommentera något av det somViola tog upp här tidigare. När man läser interpellationen och hör vadsom sades i talarstolen verkar det som om och kommunisterna haren negativ inställning till människors möjligheter att resa över nationsgränserna.De uttalar sin kritik exempelvis genom att i interpellationen tala om ettfritt flöde av människor. Då är frågan om kommunisterna vill återinföra kravetpå pass mellan de nordiska länderna, eftersom kommunisterna tydligen är mycketskeptiska till att befolkningen inom EG nu skall få samma möjligheter sombefolkningen i har . 25 HÄDAR (); Jag vill för egen del helt kortfattat sägaatt jag tycker att kommunikationsministern visar en realistisk uppfattning ombetydelsen av en europeisk transportpolitik, som kan ansluta sig tilloch delta aktivt i. samt om våra möjligheter att påverka utformningen av ensådan politik. Jag skulle vilja ställa en fråga tillkommunikationsministern. Bedömer kommunikationsministern att har demöjligheter man behöver för att på kommunikationsministerns område kunnapåverka transportpolitiken i på ett sådant sätt att vi kan känna att viverkligen deltar i och är medansvariga för utformningen av denna politik? När jag lyssnar till får jagintrycket att hon i ganska stor utsträckning velat använda dennainterpellationsdebatt om transportpolitiken till att polemisera mot en deluttalanden och aktiviteter som har förekommit från moderata politiker i frågaom förhållande till EG. Hon har också uppnått åsyftat resultat genomatt hon fått till stånd en debatt med företrädare för moderatasamlingspartiet. Jag har ingen anledning att blanda mig i den diskussionen. säger att det uttalande av som jag citerade och som ocksåunder senare tid, såvitt jag förstår, citerats i riksdagsdebatter om förhållande till EG, ochäven i andra sammanhang, är passé. då hävdaatt det inte är passé, även om det har gått uttalandet gjordes.Det innehåller tvärtom kärnan i den hållning som intagit iförhållande till europeiska gemenskapen i de diskussioner som förts under årenslopp om vår hållning till EG. Uttalandet är lika aktuellt som när det gjordes1981. Det utgör själva basen för vårt agerande. Det innebär att vi på vissaområden inte kan tänka Oss någon närmare integration. Det gäller i första handutrikespolitiken. Det innebär en stor öppenhet för att påhandelsområdet och på det ekonomiska området ha ett samarbete med EG-länderna.Faktum är att under hela den tid som gått sedan vi som intensivast här i landetdiskuterade huruvida vi måste vara med i EG eller inte för att kunna fortlevahar handel med dessa länder utvecklats i positiv riktning. Vi utgårfrån att det skall kunna ske även på ett sätt som inte innebär attvi behöver uppge någonting av de väsentliga sociala välfärdsanordningar elleranordningar på arbetsmarknaden som vi i har tagit beslut om. Jag upplever det inte så att vi tvingas in i ettförhållande, som innebär att vi nu skall ändra bruttovikten för svenskalastfordon och andra regler som kringgärdar dem. Tvärtom, i medvetande om deförändringar som kommer att ske anpassar vi våra bestämmelser så att de skallkunna bli så bra som möjligt för den svenska industrin. Det finns flera skältill att vi anpassar bruttoviktsbestämmelserna. Ett mycket starkt skäl är attvi på det sättet vill möjliggöra för bl. a. den svenska skogsindustrin, som juär utomordentligt betydelsefull som en del av vår exportindustri, att ha eneffektiv transportorganisation. Såvitt jag kan se finns det ingenting somsäger att detta skulle behöva medföra att vårt transportsystem inte skullekunna fylla de miljökrav som vi kan ställa på systemet. Vi gör alltså denna anpassning så att näringslivet självtfår vara med och i förskott betala de kostnader som detta innebär. Sedan är detmeningen att vi skall kunna förändra, efter det att vi gjortvissa förstärkningar på våra broar och vägar, våra bestämmelser så att vi fårbestämmelser som är så likartade som möjligt med dem som gäller inom EG. Den grundläggande skillnaden mellan vårt synsätt och detsynsätt som ger uttryck för här är att hon är djupt misstänksamemot allting som försiggår inom EG, medan vi är medvetna om att det hittillshar gått - och vi utgår från att det även skall gå - att föra öppnadiskussioner och förhandlingar, som leder fram till positiva resultat även förde länder som står utanför EG, Skälet till att vi har tagit detta initiativ äratt vi inom den Europeiska transportministerkonferensen om våra regelsystemtillsammans med övriga länder i utanför EG skall kunna få en diskussionför att uppnå så bra resultat som möjligt och kunna påverka EG;s internadiskussioner innan man låst sig i olika positioner. Detta är den enklautgångspunkten. Med anledning av vad anförde om detutredningsarbete som ' pågår vill jag betona att vi sagt att detta arbete skallföras under stor öppenhet. Självfallet kommer diskussionerna om vårtförhållande till EG också att föras under stor öppenhet. Jag hyser ingen oroför att vi i det avseendet inte skulle kunna komma fram till förnuftiga beslut. Huruvida -som ett svar till - vi har alla de möjligheter som vi Om anpassningen av svenska trafik- ochtransportbestämmelser till , in. Om anpassningen av svenska trafik- och transportbestammelser till , m. m. Prot.1986/87:73 behöver är naturligtvis svårt att ange exakt, eftersom vi förhandlarsom ett litet land med en konstellation av länder som äravsevärt större. Men på nuvarande stadium har jag inget intryck av att vi intetillsammans med övriga CEMT-länder på transportområdet skulle kunna föradiskussionerna på ett sätt som gagnar intressen. 27 (vpk); Först vill jag säga att den serie av interpellationer omEG som vpk har ställt inte alls är skriven därför att vi söker en polemik medhögern här i kammaren. Tvärtom försökte jag visa i mitt förra inlägg att dethandlar om att man behöver varna för vad som kan ligga bakom de påtryckningarsom bl. a. förs fram via mer officiella EG-representanter, krav som kanske varotänkbara . Till vill jag bara säga - för att visa attdet inte är med högern som jag söker polemik härifrån talarstolen - att det istort sett är bara en sak som jag kan hålla med om i det uttrycktei sitt anförande. Det behövs faktiskt mer öppenhet än vad vi har fått sehittills när det gäller det arbete som försiggår inomkommunikationsdepartementet över huvud taget när det gäller transportpolitikeninför 90-talet. Jag tycker resultaten är mycket magra jämfört med deöverenskommelser som vpk och socialdemokraterna gjorde i utskottet förra årett. ex. Där gavs det betydligt större löften. Nog finns det anledning att vara misstänksam, SvenHulterström, när man har tittat i ett antal facktidskrifter, lyssnat på en heldel tal och debatter och granskat hur det sett ut bakåt i historieni EG-debatten m. m. Man finner att det är en alldeles för stor överensstämmelsemellan de krav som de mest reaktionära högerkrafterna har drivit och de krav somnu förs fram, icke från officiella EG-representanter men från ekonomisktmäktiga koncerners representanter i beträffande svensk transportpolitik.Jag har visat det i min interpellation, men jag hinner inte ta upp alla deexempel som jag har med där. De stora åkarna och de verkligt stora koncernernai har ställt precis de krav som motsvaras av ochregeringens budgetförslag. Så till järnvägen. Hur skall vi tolka detta att det inteär järnvägspolitiken, som man i första hand har gjort överenskommelser om? Jagvill peka på några mycket märkliga tecken i den svenska politiken. Hur kan detvara möjligt - om man vill värna om miljön, vill spara energi osv. - att anslå675 milj. kr. till en liten motorvägsstump i , medan man drarin 25 milj. kr. från SJ när det gäller rabatter för pensionärernas resande? Jagtycker att det är mer än en händelse som ser ut som en tanke, och detta tyderpå att den framtida transportpolitiken i är anpassad till de stora krafternaoch drivs på deras villkor. Det kommer att bli ett fritt flöde av människor, kapitaloch varor, . Men flyttningen kommer inte att ske från tillsödra , utan förflyttningen kommer att ske från ner till Europa.Var säker på det, om de här förslagen går igenom. 28JAN (): inledde sininterpellationsdebatt med kommunikationsministern genom att göra ettgeneralangrepp på olika moderata företrädare . När jag sedan gick uppoch bemötte detta generalangrepp, vände sig i stort sett till100 % till kommunikationsministern med sina kommentarer. Det var bara i slutetav sitt anförande som hon kom in på en del av det jag tog upp i mitt anförande. Jag fick inte heller svar på de frågor som jag ställde.Jag kan väl ytterligare belysa det hela genom att säga att om vi hade lärt ossmer av den politik som fördes i EG skulle vi med stor sannolikhet ha en mycketbättre utvecklad kombination av väg- och järnvägstrafik, eftersom man i EG bl.a. har diskuterat dessa frågor i ända . Detta fick jagingen kommentar till. Jag fick inte heller något svar på frågan om vad vpk villgöra för att vi skall slippa få långtradare som tvingas köra tillbaka genomEuropa och genom stora delar av utan någon last bara därför att vi intehar samma möjligheter att få tillstånd för transporterna. Det måste väl medföraganska omfattande negativa miljöeffekter både när det gäller buller och när detgäller avgaser. Inte heller på den viktigaste frågan fick jag något svar.Det handlar inte bara om transport av varor och kapital, utan det handlar ocksåom människorna i , om människorna i och i . Jag ställdefrågan om verkligen anser att människor skall kunna färdas frittmellan olika nationer eller om hon menar att det skall behöva krävas pass ellervisum även i . Jag önskar svar på den frågan i nästa inlägg. Om anpassningen av svenska trafik- ochtransportbestämmelser till , Jag vet inte om transportpolitiken är denlämpligaste utgångspunkten för en allmän EG-debatt. Jag har i varje fall intetänkt ge mig in i någon sådan allmän debatt med med utgångspunkti interpellationen. När det gäller öppenheten vill jag bara än en gångdeklarera att vår avsikt och vår ambition är att vi skall kunna driva dettrafikpolitiska utvecklingsarbete som pågår under så stor öppenhet sommöjligt. Sedan ankommer det kanske i någon mån också på olika intressenter attförsöka ta del av det material som kommer fram under dessa diskussioner. Vi haringenting att dölja. Det gäller vår egen trafikpolitiska översyn, men detgäller också de diskussioner som pågår om vårt förhållande till EG när detgäller transportpolitiken. Det finns ingenting där som inte kan vara föremålför en öppen och fri debatt, utan det är tvärtom väldigt värdefullt om vi fåren sådan inför de beslut som skall fattas. Jag kan inte frigöra mig från känslan att utgångspunkt i interpellationen egentligen vill ha en debatt med moderatapolitiker och med högerkrafter i . Jag vill bara säga till vi ändå inte får utgå från att allting som sker inom EG är styrt avreaktionära krafter och av högerkrafter. Så sent som hade jagtillfälle att lyssna till den italienske kommunistledaren under hans besök iSverige. 8 protokoll 1986/87:70- 73 Prot.1986/87:73 skärmen talade han varmt om EG och värdet av att stärka EG.Det är nog 17februari 1987 inte riktigt så enkelt att vi kan förutsätta att alltingsom förekommer inom EG är styrt ifrån höger. , .. , Anf. 30 (vpk): transportbestammelser ' ... p... , Herr talman! Jag skall upprepaytterligare en sak, eftersom det tycks råda en missuppfattning - medveten elleromedveten. m. m. " Jag talarinte bara om officiella EG-representanter och vad som händer när olikaländers representanter träffas i officiella EG-sammanhang. om de kravsom finns bakom och som framställs av utomparlamentariska Det är fråga om mycket mäktiga organisationer i ,vilket borde känna till eftersom jag nämnde detta i mininterpellation och också har fått svar på frågan om "landsvägensfrihet" och dekrav som framförs i det sammanhanget. För inte så länge sedan hade man enartikel i tidskriften , som jag hoppas att läser-vibör ju göra det oavsett om vi sitteri ellerinte-, där sådana representanter som jag nämnde, bl. för åkarnai , kom till tals. Jag har naturligtvis inte interpellerat ett statsråd föratt diskutera med högern, men det finns representanter från det hållet här -har ju varit uppe i talarstolen. Om jag vore socialdemokratiskkommunikationsminister skulle jag tycka att det var litet pinsamt att få ettsådant beröm inte bara från och utan också från denmoderate representanten. I varje fall anser jag inte att berömmet tyder pånågon större vänsterinriktning på trafik- och transportområdet eller i fråga omEG-politiken. Jag vill ta upp ytterligare en sak och kan då utgå frånett ledarstick i för inte så länge sedan. Det visar att ävensocialdemokrater är litet oroade över den till synes snabba utvecklingen närdet gäller anpassningen till EG, en utveckling som har koppling tilltransportområdet och därmed i stora stycken till miljön. Precis som man anser idetta ledarstick och i likhet med många socialdemokrater anser jag och andravpk-are att naturligtvis skall ha handelsförbindelser också med Västeuropaoch EG - det är en självklarhet: Men vad vi varnar för är att vi skall tvingastill beslut här i - bl. a. ett sådant beslut som beträffandemaximivikter och som jag har försökt att debattera med - påsådana områden som rör människors liv och hälsa. Jag har inte fått någonkommentar eller något svar på min fråga: Har man inte när det gäller transporter, tungalandsvägstransporter, möjlighet att använda de särregler som finns medhänvisning till liv och hälsa och till negativa miljöeffekter? Det gäller juchaufförernas arbetsvillkor, arbetstid osv. Det finns inte med några sådanatendenser i svar, och jag har inte heller fått svar på minafrågor om detta här i kammaren. I står det att man naturligtvis är för enanknytning till EG:s "inre marknad". "Men denna anknytning får inte ske till priset avförsämrade miljöregler eller ett offrande av väsentliga inslag i den svenska samhällsmodellen." " Herr talman! Det är precis minuppfattning också. Talmannen anmälde att att till protokollet få Prot. 1986/87:73 antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var.härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:82och 83 till skatteutskottet 7 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1986/87:178av {fp) till socialministern om sjukförsäkringssystemetsfinansiella ställning: harsjukförsäkringssystemets finansiella ställning genomgått en dramatiskförsämring. I fjolårets finansplan utgick regeringen från attsjukförsäkringsavgiften netto skulle ge ett överskott om 1 111 milj. kr. för1985/86 och 1 610 milj. kr. I den reviderade finansplanenförutsågs att överskottet för de båda budgetåren tillsammans skulle stanna vid389 milj. kr. I årets finansplan visar det sig emellertid att utfalletför föregående budgetår och den reviderade prognosen för innevarande budgetårkraftigt avviker från fjolårets beräkningar. För /86 konstaterasnu ett underskott på 3 564 milj. kr. och för /87 förutses ettunderskott på 896 milj. kr. För /88 förutses etfunderskott i sjukförsäkringssystemet på 747 milj. kr. Innebörden av dessa förändringar är att saldot försjukförsäkringen under föregående och innevarande budgetår kari förväntas bliöver sämre än vad regeringen förutsåg sedan.Såvitt jag kunnat finna har regeringen i budgetpropositionen inte närmarekommenterat denna drastiska och ytterst oroande utveckling. Det kan erinras om att sjukförsäkringen tidigare hade ensolid finansiering. fanns ett ackumulerat överskott avsjukförsäkringsmedel på . Enligt RFV;s prognoserkommer detta överskott att vara förbrukat. Några reserver finns dåinte längre, utan de ökande utgifterna lär förr eller senare få mötas av höjdasjukförsäkringsavgifter.