prot · GA0975 · 1986-12-31 00:00:00 — Därtillpermanentar vi invandrarverkets basorganisation inför nästa budgetår. Vidareförses regeringen med ett bemyndigande om godkänner detta. Dessutompåbörjas en utredning för att lägga grunden för ett bättre system och en bättreordning och arbetssituation för invandrarverket . Överläggningenvar härmed avslutad. Omtemporär färdtjänst ivissa fall 11 § Svar på fråga1986/87:363 om temporär färdtjänst i vissa fall har frågat mig vilka åtgärder jag vill föreslå för attde som vill och kan arbeta inte skall tvingas avstå därifrån på grund av att deinte får ersättning för nödvändig taxitransport till och från arbetsplatsen. Ipropositionen 1985/86:38 föreslog regeringen att anta en särskild lagom försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet. Enligt denna lag får regeringen eller den myndighet Omtemporär färdtjänst i vissa fall regeringen föreskriverbestämma att ersättning skall kunna utges från sjukförsäkringen för enförsäkrads merutgifter för resor till och från arbetet i just sådanasituationer som avser i sin fråga. Sådan försöksverksamhetbedrivs av försäkringskassorna i , ,, och . Försöksperiodensträcker sig till . har kommit in tillregeringen med en begäran om förlängd försöksverksam het eftersom verketbedömer att erfarenheterna varit goda. Jagvill också tillägga att rehabiliteringsutredningen enligt sina direktiv hartill uppgift att överväga möjligheterna att ge ersättning från sjukförsäkringenför resor eller tillfälliga arrangemang på arbetsplatsen, då den sjukeshälsotillstånd medger att han förvärvsarbetar. Anf.48 (): Jag skallbeatt få tacka för svaret. Fulltså här enkelt är det inte i realiteten. Teori och praktik är inte alltiddetsamma. Jag vill börja medatt ställa frågan; Kommer statsrådet att göra något för att utvidgaförsöksverksamheten? Omjag undantar försökslänen och i stället syftar på området närmast ,där antalet benbrott och armbrott varit ovanligt stort , så fungerar det iverkligheten så att man går till och får fylla i ansökan omtemporär färdtjänst. Då får man reda på huvudregeln, att det gäller handikappsom är bestående , men att undantag kan göras för resor tillarbete och högskolestudier när särskilda skäl föreligger. Särskilda skäl är inte har en giltig försäkring. Har man ingen försäkring får man faktisktersättning från sjukkassan även i områden utanför de områden som omfattas avförsöksverksamheten, om vilka beslutat. Men om man säger att man haren försäkring och det senare visar sig att försäkringen inte gäller, då har manredan hunnit få avslag. När man vill visa att försäkringen inte gäller skallman också till legitimationsnämnden redovisa ett arbetsgivarintyg, liksom ettsjukintyg som visar att man är berättigad till sjukskrivning. Allt detta är såomständligt att man i allmänhet hinner ta bort gipset innan man fått temporärfärdtjänst beviljad. Eftersom sådan inte kan beviljas med retroaktivitet, fårman ingenting. Många har valt sjukskrivning och då upplevt mycket starkapsykiska besvär, eftersom man tvingas vara sjukskriven, trots att man bådekunnat och velat arbeta, om det bara lämnats ersättning för resorna till ochfrån arbetet. Jag kan svara ja på fråga, eftersom i avvaktan på resultatet av rehabiliteringsutredningens arbete föreslår att försöken skall utvidgas till att omfatta hela landet med en tidsförlängning till utgången av . Sedan kommer ju rehabiliteringsut redningens förslag. Jagsade till att försöksverksamheten har utfallit väl. Enligtförsäkringskassornas beräkningar har det här också inneburit att försäkringenskostnader minskat med . Jag noterar detta, alldeles bortsettfrån vad det betyder för de enskilda människorna. 50 (): , Jag tackar socialministern, eftersom det härvar glädjande uppgifter. Det är självklart att behandlingen tar närman begär temporär färdtjänst eller ersättning, men får jag fatta statsrådetså, att ersättningen kommer att utgå för hela den tid som vederbörande harvarit förhindrad att själv ta sig till och från arbetet? Kan man räkna med attkostnaderna kommer att täckas? Beträffande de fall som ligger utanförförsöksverksamheten skulle jag vilja fråga om statsrådet vågar göra någonbedömning av om man skulle kunna medge retroaktivitet när gipset redan hartagits bort. Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:7519 februari 1987 Om viss planerad försöksverksamhet med rehabiliteringinom sjukvården 12 §Svar på fråga 1986/87:367 om viss planerad försöksverksamhet med rehabiliteringinom sjukvården har frågat mig om regeringennu är beredd att. låta genomföra ett försök med en särskild överföring av medelfrån sjukförsäkringen till för att minska kön inom landstingetnär det gäller höftledsoperationer. Svaret är nej med samma motivering som jag anfört vid detvå tidigare tillfällen, och , när jagbesvarat likalydande frågor från . Som jag meddelat vid en avhälso-och sjukvårdsberedningen anordnad konferens kommerregeringen att lägga fram förslag om ett statligt stöd för att ökakapaciteten när det gäller höftleds-, gråstarrs- och kranskärlsoperationer.Konstruktionen av stödet kan jag inte närmare gå in på . 52 (): Jag ber att få tacka socialministern för svaret på minfråga och för att hon så tålmodigt har diskuterat den med mig. Anledningen tillatt jag tålmodigt återkommer till frågan är den att jag fortfarande hoppas attregeringen skall komma fram till samma uppfattning som den som alla partier hari , nämligen att det är klokt både att spara pengar ochatt förkorta köerna, vilket man skulle kunna göra med det här försöket. När vi sist talades vid om saken sadesocialministern att det vore fel att öppna en andra kanal till landstingen.Landstingen har sina Dagmarpeng-ar, och det skulle vara principiellt felaktigtom landstingen finge mer pengar för sjukvården. har regeringen svängt pådenna punkt och sagt att det skall komma mer pengar vid sidan avDagmaranslaget. Eftersom argumentet för regeringens ställningstagande i höstashar bortfallit, tänkte jag att den ståndpunkt som baserades på detta argument hadeuppgivits. Om den framtida strukturen inom mejerisektorn alltsåsocialministern att ståndpunkten står kvar, trots att argumentet har fallitbort. Om det nu är så att man kan ge pengar till landstingen vid sidan avDagmaranslaget, skulle jag vilja fråga varför man inte kan tillåta det härförsöket, som alltså skulle innebära att köerna kunde minskas som detsparas pengar i . Alla partier i och läntycker att det här är en bra idé. Tycker inte regeringen det också? Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1986/87:372 om den framtida strukturen inom mejerisektorn har frågat mig om jag harnågon avsikt att ingripa för att påverka den framtida strukturen inommejerisektorn. Mejerierna i vårt land ägs i allt väsentligt avjordbrukskooperationen, som har uttalat målsättningar i fråga om bl. a.regional utveckling och kvaliteten på våra livsmedel. Jag utgår från attjordbrukskooperationen i sin planering väger in dessa mål i avsedd utsträckningoch inte agerar i motsatt riktning. 54 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret,även om det var i kortaste laget och för passivt enligt min mening. Det finns,som jag ser det, skäl att ha ett annat synsätt på livsmedelsindustrin än på vilkenannan industri som helst - att producera livsnödvändig föda är inte detsammasom att producera något annat. Det finns därför anledning från samhällets sidaatt intressera sig särskilt för utvecklingen inom denna industrigren. Kvalitetskraven måste ställas utifrån samhälleligaaspekter på produktion av livsmedel. Det gör vi redan inom primärproduktionen,dvs. Där drar vi oss inte för det. Inom jordbruket pågår en livlig diskussion om premieringgenom prissättning av kvalitetsproduktion och om forskning om alternativa ochmiljövänli-gare metoder och därigenom högre kvalitet. Om inte detta följs upp inästa led, dvs. i förädlingsindustrin, riskerar man att mycket av insatsernainom jordbruket inte tas till vara. Jag är i för sig medveten om att enligt detforskningsprogram som regeringen tog fram efter förslag från skogs- ochjordbrukets forskningsråd skulle medel tillföras forskningen inom livsmedelsindustrin.Forskning är ju ett sätt för samhället att förbättra beslutsunderlaget förnäringen och därigenom också påverka utvecklingen inorn branscherna. Jag villdärför fråga jordbruksministern om han är beredd att särskilt stödja forskningnär det gäller mjölkens kvalitet och mejeribranschens utveckling. Jag villockså fråga jordbruksministern om han inte håller med mig om synsättet, att omvi påverkar och ställer krav på jordbruket måste vi också fullfölja detta ochställa motsvarande krav på vidareförädlingen av maten. En självklar princip i detta sammanhang måste vara att detskall finnas en närhet mellan produktion och konsumtion. Det är inte vettigtatt transporte- ra varesig råvaror eller färdigvaror kors och tvärs genom landet. Inom vissa branscherhar man redan fått göra omprövningar. Bageribranschen är ett exempel. Inomdenna bransch har man nu återupptagit driften vid många småbagerier. Det görman t. ex. inom . Jag skulle därför vilja attjordbruksministern utvecklar sitt svar med anledning av dessa frågor. Om den framtida strukturen inom mejerisektorn Som svar på sista fråga kanjag säga att regeringen har offentliggjort ett omfattandelivsmedelsforskningsprogram, där tyngdpunkten ligger just på de delar avlivsmedelskedjan som kommer efter råvaruproduktionen, dvs. Jag vill också erinra om det arbete som STU bedriver föratt försöka få fram metoder för en mer småskalig livsmedelsindustri, vilket ärmycket viktigt. Jag vill också tillägga att det är självklart att ägarna -i detta fall lantbrukskooperationen, som både står för råvaruledet och ägermejerierna - har ett mycket stort ansvar då det gäller att se till att demålsättningar de själva har uttalat om regional utveckling och närhet mellanråvarorna och mejerierna i möjligaste mån följs upp. Självfallet får man inteagera i motsatt riktning. Om vi ser till hvsmedelsindustrin som helhet, där det kanbehöva ske neddragningar i takt med att vi skall komma i balans när det gälleröverskottsproduktionen, har detta ingenting att göra med att ägarna, inom denram som den långsiktiga efterfrågan skapar, naturligtvis skall ta det ansvarsom har uttryckts i deras programmatiska uttalanden om bättre kvalitet påmaten, närhet mellan producent och produktionsföretag liksom den bättrekvalitet på maten som följer av att inom de ramar som den ekonomiska utvecklingenuppställer ha mesta möjliga decentralisering. På den punkten tror jag att vi äröverens. 56 (); Det var sympatiskt när jordbruksministernsade att man skall lita på ägare. Jag tycker också att vi skall göra det sålångt som möjligt. Men när man tar del av de visioner som Arla har presenteratblir man litet tveksam till om kvalitetskravet är Arias bärande princip. Om manskall frakta mjölken långt utsätter man den utan tvivel för risker. Man tvingasbehandla mjölken på olika sätt - det talas om ultratemperering, som innebär attkonsumenten får gammal mjölk som är behandlad så att den ser ut som färsk. Ensådan utveckling skall vi inte behöva acceptera. Jag återkommer till frågan om attvi skall ha en livsmedelspolitik, inte bara en jordbrukspolitik. Där måste vifölja upp hela kedjan från primärproduktion till förädling. Jag vet attjordbruksministern tillsätter arbetsgrupper för att ta fram alternativa metoderinom jordbruket. Jag tycker att man också skulle kunna göra det iindustriledet. Överläggningenvar härmed avslutad. Om den planerade förändringen av tekoindustrins s. k.äldrestöd, m. m. 14 §Svar på fråga 1986/87:364 om den planerade förändringen av tekoindustrins s. k.äldrestöd, m. m. 57 Industriminister : , har frågat mig om detutredningsuppdrag som lämnats till statens pris- och kartellnämnd avseende förändringav tekoindustrins s. k. äldrestöd och delar av stödet från statensindustriverk kommer att slutföras inom av regeringen fastställd tidsplan och omregeringen därefter avser att återkomma till med förslag iärendet. Regeringen har, som framgår av årets budgetproposition(1986/87:100, bilaga 14, s. 47) uppdragit åt statens pris-och kartellnämnd att utreda frågan om att omvandla olika stödformer förtekoindustrin till ett s. k. avskrivningslån. Uppdraget skall vara slutfört den31 . Jag har erfarit att utredningen vid statens pris- ochkartellnämnd genomförs enligt uppgjorda planer och att nämnden räknar med attkunna hålla den fastställda tidsplanen. Efter remissbehandling och sedvanligberedning i avser jag att föreslå regeringen att återkommatill i frågan. Då är förhindrad att närvara vid dagenssammanträde, medger jag att får ta emot svaret. 59 (): Förstskall jag tacka industriministern för svaret. Bakgrunden till frågan är det beslut som fattadevid förra med anledning av en motion från om att manskall förändra en del av stödformerna för teko till ett utvecklingslån elleravskrivningslån, hur man nu uttrycker sig. Tanken är att man på det sättetskulle göra stödet från statsmakterna mer offensivt och stimulera företagentill att investera i maskiner, byggnader och utveckling som skulle göratekoindustrin ännu mer konkurrenskraftig än vad den redan är. Vi har 700tekoföretag som sysselsätter 33 000 människor. Då är det viktigt att företagenblir så effektiva sorn möjligt. lägger företagen själva ned stor energi påatt de skall bli.bra. Det finns all anledning att stödja dem. Bakgrunden till frågan är också den att det funnitsfarhågor för att. utredningen kanske inte blir färdig inom utsatt tid. På denpunkten är jag alltså nöjd med industriministerns svar. Jag kan konstatera attutredningen blir klar inom utsatt tid. Industriministern säger att han efter sedvanligremissbehandling tänker föreslå regeringen att återkomma till ifrågan. Jag skulle vilja veta när detta bhr i så fall. Mitt önskemål är att viunder vårriksdagen skall få ett sådant förslag. År det möjligt? Statens pris- och kartellnämnd har fått ettknappt halvår på sig att utreda frågan. Det får anses vara medtanke på frågans vikt och det faktum att nämnden skall samråda med samtligaberörda organ. attregeringen skall kunna behandla frågan i samband med arbetet med förslag tillbudget /89 måste nämndens rapport föreligga , eftersomremissbehandlingen sedan tar . 61 (): Tolkningen av det svaret måste bli att någotförslag inte kommer att föreligga förrän . Det är naturligtvisutifrån min utgångspunkt litet sent. Men jag kan förstå attindustriministern vill remissbehandla förslaget, och om det skall ske kanknappast något förslag komma under vårriksdagen utan det måste då bli . Som jag sagt är det angeläget att förslaget kommer såsnabbt som möjligt, eftersom de stödformer som vi har tänkt oss att omvandlatill ett utvecklingslån undan för undan trappas ned av den socialdemokratiskaregeringen. Det kommer att bli svårigheter om nedtrappningen gått alltför långtinnan förslaget kommer, och därför är ett förslag i senaste laget. Menom det bara kommer och är sådant att vi kan tycka det är bra, får vi vara nöjdamed det. Om den regionala obalansen Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1986/87:371 om den regionala obalansen har frågat finansministerKjell-Olof om vad regeringen avser att göra för att bryta den regionalaobalansen vad gäller den privata tjänstesektorns koncentration tillstorstadsområdena. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. har på regeringens uppdrag gjort enkartläggning av tjänstesektorn och också lämnat förslag om åtgärder för att fåtill stånd en ökad geografisk spridning av tillväxten. Detta material harremissbehandlats. Arbetet med en sammanställning av remissynpunkterna pågåririom industridepartementet. förslag till åtgärder rör en radolika frågor, varav en del kräver ytterligare beredning. Ställningstaganden ochförslag kommer att presenteras efter hand som erforderligt beslutsunderlagkommer fram. På några punkter har regeringen redan vidtagit åtgärdereller i budgetpropositionen redovisat förslag till åtgärder för att spridaexpansionen inom de privata tjänstenäringarna ut från storstadsområdena. Jagvill här nämna de åtgärder som vidtogs för att viabyggregleringen dämpa byggandet av bl. a. kontors- och industrilokaler iStockholmsregionen. Jag vill också nämna slopandet av frisläppet av de allmännainvesteringsfonderna i storstadsområdena samt förslaget i åretsbudgetproposition om att ge regeringen möjlighet att i vissa fall lämnaoffertstöd även utanför stödområdet till företag inom den privata tjänste- ochservicesektorn. Jag vill i detta sammanhang också understryka betydelsenav de i budgetpropositionen föreslagna satsningarna på att förbättrainfrastrukturen i de regionalpolitiskt prioriterade regionerna för att därkunna erbjuda en Om sysselsättningen vid Centro-Morgårdshammar, m. m. godnäringslivsmiljö för företagen. Vidare vill jag nämna förslaget om ettförstärkt stöd för medflyttande till nyckelpersoner som flyttar till dessadelar av landet. I budgetpropositionen aviserade jag också min avsikt attta initiativ till överläggningar med företrädare för den privata tjänstesektornom att få en ökad geografisk spridning av verksamheten från storstadsområdenatill andra delar av landet. 63 (): Jag vill tacka industriministern för svaret.Att den nuvarande befolkningskoncentrationen till storstäderna är olycklighoppas jag att vi är överens om. Detta skapar problem både i storstäderna och iutflyttningsbygderna. Flyttningen är nu också snabbare än vad den har varit påmycket . har en befolkning motsvarande mer än helaDalsland flyttat till storstäderna. Det är då viktigt att snabbt hitta förutsättningar och gemöjlighet för företag att etablera sig i skogslänen. Det är naturligt att då sepå vilka sektorer som är de mest expansiva. Tjänstesektorn är en sådan. Den privata tjänstesektorn beräknas öka med 150 000förvärvsarbetande fram . av den privata tjänstesektornsverksamhet finns i . När det gäller storstäderna totaltsett hör av tjänstesektorn dit, trots att andelen av befolkningsunderlagetär . Av den förväntade ökningen beräknas mer än hälften ske iStockholmsregionen. De tendenser som finns pekar på att ökningen kan bli ännustörre. Denna, utveckling måste brytas. Staten måste medverka tillatt skapa förutsättningar för etablering utanför storstadsområdena. De åtgärdersom industriministern pekar på är bra, men de är inte tillräckliga. SIND har i de förslag man kommit fram till efter sinundersökning bl. pekat på att regionalpolitiskt stöd skulle kunna lämnas förbyggande av kontorslokaler för uthyrning och att stödet skulle kunna användasför immateriella investeringar exempelvis i forskning och utveckling. Jagskulle återigen vilja fråga industriministern när sammanställningen av remissynpunkternablir klar inom industridepartementet och när vi kan förvänta oss förslag i denriktningen. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1986/87:377 om sysselsättningen vid Centro-Morgårdshammar, m.m. har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att skall ta sitt ansvar iMorgårdshammar och stoppa utförsäljningen av . AB , som äger , haroffentliggjort att man har för avsikt att sälja företaget och att förhandlingarmed viss intressent inletts. Det har också meddelats att viss personalreduktionvid företaget kan komma att aktualiseras. Eftersom förhandlingar pågår vid företaget är jag fördagen ej beredd att yttra mig närmare i denna fråga, men jag vill betona attjag följer frågans utveckling mycket uppmärksamt. 65 (vpk): Jag tackar industriministern för svaret. Jag har dock inte fått något svar på min egentliga fråga.Industriministern säger nämligen att han följer frågan omCentro-Morgårdshammar med uppmärksamhet. Också vid det tidigare tillfälle Volvogenomförde stora rationaliseringar sade industriministern att han följde fråganmed uppmärksamhet. minskar personalen, och kommunblöder. Faran är stor för att Centro-Morgårdshammar bara blir ett minne blottom inte någonting görs. Tydligen gör inte någonting. tar i varjefall inte sitt ägaransvar. Från kommunen har man gjort uppvaktningar och tydligenockså vänt sig till regeringen och där träffat både industriministern ochfinansministern, som enligt pressens uppgifter säger att de skall "talamed" . Jag vill fråga industriministern om detta är den arsenal avåtgärder som regeringen har att sätta in när det gäller den här frågan. Att manfår intrycket att det är så måste bli den logiska följden av den här långdragnautvecklingen. Har regeringen inget annat att komma med än att säga att manskall tala med och att man skall följa frågan med upprhärksamhet? Harregeringen ingen annan arsenal? Det handlar ju här om regionalpolitik och omägarnas ansvar. Vi kan se hur allvarligt det kommer att bli framöver omingenting görs. Det borde väl, trots att företaget är i ett förhandlingsläge,inte vara så svårt att tala om vilken linje regeringen vill driva. ex. få veta att regeringen tänker vidta åtgärder mot företaget om det intetar sitt ägaransvar. Eller är det så att regeringen bara kan "talamed" ? I så fall är det ganska allvarligt. Regeringen känner ju tillförhållandena och Volvos agerande i Västerbergslagen. har dragit sig urFredriksberg, drar sig ur och tar över huvud taget inte något ansvarför verksamheten i Bergslagen. Det är beklagligt för hela Västerbergslagen, isynnerhet för och Morgårdshammar, om regeringens arsenal avåtgärder begränsar sig till att man skall följa frågan med uppmärksamhet ocheventuellt tala med . Överläggningenvar härmed avslutad. 17 §Svar på fråga 1986/87:369 om löntagarfondernas affärsetik har frågat finansministern omhan är beredd att tillsätta en kommission i syfte att granska löntagarfondernasaffärsetik vad gäller optionsaffären med , spekulationeni och fondernas uppträdande vid börsen i övrigt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. 5 protokoll 1986/87:74-76 ' Mitt svar på fråga är nej.Förutsättningarna för löntagarfondernas verksamhet finns angivna i reglementetför allmänna pensionsfonden. Varje fond har därutöver en styrelse som ansvararför fondens verksamhet. har vidare att granska löntagarfondsstyrelsernasmedelsförvaltning. Jag avvaktar däremot med intresse huruvida man inomnäringslivet har för avsikt att vidta några åtgärder i anledning av de hot ochekonomiska påtryckningar som vissa företag och befattningshavare blivit utsattaför på grund av träffade avtal med löntagarfonder. 67GUNNAR (): Först vill jag be att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Jag förstår att statsrådet inte är direkt beredd attnärmare diskutera denna affär, ej heller att tillsätta en kommission för attgranska denna och andra affärer som löntagarfonderna har gjort. Hela dennahistoria är nämligen ytterligt genant för socialdemokraterna. Ni genomdrevlöntagarfonderna i strid med majoriteten av svenska folket och i strid med detsvenska näringslivet med motiven att de skulle ge långsiktig kapitalbildning,solidarisk lönepolitik och insyn. Av långsiktig kapitalbildning har det inteblivit annat än en lång rad olika kortsiktiga köp på börsen, bl. a. avFermentaak-tier. Av den solidariska lönepolitiken och insynen har vi nu fåttkvar ett antal hemligstämplade optionsavtal med ett knappt tjugotal direktöreri om aktieposter till ett underliggande värde av ungefär4 milj. kr. Vad som borde vara av intresse att diskutera även för ensocialdemokrat är om det verkligen är meningen att fonderna skall användalöntagarnas, företagens och företagarnas pengar för att på det här viset gynnaen viss grupp genom optionsaffärer. Det som borde vara av intresse förallmänheten att få veta är hur pass förmånliga dessa optionsavtal var. Det ärfaktiskt så, herr talman, att ordföranden i i en intervjuhar sagt att han skulle ha avrått från denna affär, om han hade blivittillfrågad. Är inte ens detta av intresse för en fondanhängare att utreda? Detkan ju knappast vara så - jag tror inte att . Å. vill hävdadet - att det står i fondernas olika reglementen att de skall syssla medoptionsaffärer eller korta affärer. Varför inte, . Å. ,medverka till att skapa litet ljus och insyn i de löntagarfonder som skulle geinsyn?