prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Sedan vill jag notera att Per tydligen intehar någonting att säga beträffande sammanslagningen av ochplanverket, trots att han vet att det härvidlag råder mycket delade meningaroch har uttryckts stora farhågor från olika håll. Han har ingenting att såga omden slopade placeringsplikten och avvecklingen av de prioriteringsvillkor somnu finns beträffande bostadslånen. Nog vore det i varje fall vårt att göranågon kommentar också till de frågorna. Bostadspolitiska frågor, m. m. AnL 57ERLING () replik: Per tog upp reservationen omlångivning till lägenhetssammanslagning, i vilken , ochcenterpartiet yrkat avslag på sådan långivning. Jag tycker det finns goda grunder att arbeta för enpolitik där de generösa lånen för att skapa större lägenheter bromsas, IGöteborg har utvecklingen accelererats ganska mycket. Mellan åren 1978 och 1984har 3 500 mindre lägenheter - ettor och tvåor- på det sättet försvunnit. Viasammanslagningar har större rumsenheter skapats - fyra-, fem- ochsex-rumslägenheter. Detta har varit mycket negativt för ungdomar som efterlysersmå lägenheter. Det har också varit negativt för äldre personer som kanskeönskat byta till mindre lägenheter, vilka är lättare att städa och hållaordning i. Vi tycker att lånen har varit alltför generösa. Lånen harlett till att utvecklingen har gått för fort, och en skevhet ilägenhetssammansättningen har uppstått, Per tog också upp ROT-lånens ramar. Jagtycker att regeringens politik karakteriserats av stor ryckighet. Först har vii krifiserat regeringen för att ha haft förvidlyftiga ramar. Därefter har regeringen plötsligt bromsat och föreslagit enhalvering av ramarna för , och , Detta skapar enryckighet på byggnadsmarknaden. De mest angelägna förslagen till ombyggnad aväldre fastigheter kommer kanske inte att kunna genomföras. Också vi tycker att de medel som står till förfogande förombyggnadslån skall minskas, Inga lyxsaneringår skall genomföras utan endastnödvändiga reparationer. Regeringen borde förändra ramarna i stället för atthalvera programmet, vilket verkar vara en panikåtgärd, Kvarboendegarantin servi som ett sätt att ytteriigare pressa upp byggnadskostnaderna. Det kommer attbli den konsekvensen i ett längre perspektiv. Efter de under vilkabidraget utbetalas kommer hyresgästerna att drabbas. Vi anser från sida att det finns goda skältill att yrka avslag på regeringens förslag om bidrag tilllägenhetssammanslagningar och kvarboen-degarantier. Vi förordar även förändraderamar för ROT-lånen, AnL 58 PER () replik: Jag vill, herr talman, börja med att svaraTore , som efterlyste en bostadspolitisk analys. Då har jag att träffaett val, gjorde ju en sådan analys, och mitt val står då mellanatt antingen glädja honom genom att upprepa i stort sett vad han sagt ellerglädja kvittningsmän-nen och försöka hålla mig inom den angivna tidsramen. Jagväljer att glädja kvittningsmännen. Även om blir ledsen för detvill jag peka på att det är uttryck för en uppskattning, dvs, att jagtill stor del kan ställa upp för analys, fortsatte med att ställa ett stort antaldetaljfrågor om synen på planverket, placeringsplikten etc. Där måste jag gehonom ett nytt erkännande, nämligen att jag tror att han är läskunnig. Jagvalde-som också påpekade - att avstå från att upprepa vad somredan var skrivet. Får jagsedan till. helt kort säga för det första beträffandesammanslagningen av smålägenheter att takten i sammanläggningen avsmålägenheter faktiskt har minskat. För det andra måste man i många fall läggaihop smålägenheter då man skall lösa tillgånglighetsproble-men, man attinte gripa sig an smålägenheterna, skulle man i utomordenligt många fall hamnai stora bekymmer med aft lösa de problemen, exempelvis när det gäller att byggain en hiss. Det var upplysande att lyssna på , Han menadeatt man inom departementet skulle ha suttit och kliat sig i huvudet men såsmåningom kommit fram till någonting. Jag kan då konstatera att inte har kliat sig färdigt i huvudet, eftersom han inte kan genågot svar på den enkla frågan: Vad leder en samlad bedömning av den moderatapolitiken fram till för hyresgästerna? Min fråga var ju: Vad kommerinflyttningshyran - - att bli i en nybyggd lägenhet? Dåsäger att det kan han inte svara på. Det är upplysande i sig:moderaterna har ingen aning om vad deras politik leder fram till! Bostadspolitiska frågor, m. m. AnL 59TORE (vpk) replik: Per säger att jag gjorde enbostadspolitisk analys som det inte fanns någon anledning för honom attkommentera. Detta tolkar jag gärna på det sättet att han instämmer i den analysjag gjorde om förslag till åtgärder. Det gläder mig om så är fallet. Sedan måste jag säga att det är ett nytt inslag iriksdagsdebatterna att man tar hänsyn till kvittningsmännen när det gäller attbestämma sig för om man skall yttra sig eller inte i en fråga. Det är enbesynnerlig ordning. Jag kan som kvittningsman naturligtvis kvittera med attsäga att det är i och för sig tacknämligt om Per har omtanke omoss kvittningsman, men jag tycker att vi borde ha större omtanke om vad someventuellt kommer ut till allmänheten från den här kammaren och det här husetdå vi diskuterar så viktiga frågor som vi gör i anslutning till dettabetänkande, AnL 60 () replik: Per återkommer med frågan omvad en trea kostar i inflyttningshyra i eri "moderat" bostad, så attsäga. Det är ju fullständigt omöjligt att svara på den frågan;det beror ju på hur stor lägenheten är, var den ligger, vilken upplåtelseformden har, den kommer att byggas osv. Men som jagsade har vi på en rad punkter givit klara besked om hur människornas ekonomiskasituation skall kunna bli bättre: vi vill sänka marginalskatterna för alla, vivill ge ett barnavdrag för alla föräldrar med 15 000 per barn. Entvåbarnsfamilj får då dra av . Det är mycket pengar. Vi sänker vidarekommunalskatterna runt om i landet där vi har inflytande över politiken, ochvi ger möjlighet för de bostadssökande att välja upplåtelseform, vilket ju inteni socialdemokrater gör längre. Allt detta sammantaget ger människorna tillfälleatt välja sin bostad på ett annat sätt. Vi skulle dessutom ta bort en radfördyrande bestämmelser på lånesidan, när det gäller Svensk Byggnorm osv., ochvi skulle ge de byggande företagen möjlighet att bygga enklare och billigarelägenheter. Det skulle alltså finnas valfrihet. Bostadspolitiska frågor, m. rn. Detta har vi ju pekatpå tidigare- det ar alltså egentligen ingenting nytt för Per ,som står här och begär att man i kronor och ören skall kunna redovisa vad enbostad kostar . Det är ju helt omöjligt att svara på detta-det ärvissa principer som vi vill redovisa. Sedan får man göra bedömningar utifrån dem. AnL 61 PER () replik: Jag vill varna för att draalldeles för stora växlar på min reaktion genom att säga att vi är överens omanalysen. Vi är visserligen i stora delar överens om själva analysen, men attdärifrån omdelbart hoppa över till det åtgärdspaket söm harredovisat är en helt annat sak. Det har jag inte uttalat mig om, utan bara sagtatt vi är överens om analysen. Jag beklagar i och för sig att jag inteupprepade den analys som gjorde, men det berodde på att jag.inågon mån ville vara effektiv och spara . försökte krypa ur det läge han har försattsig i genom att rent allmänt redovisa den moderata bostadspolitiken när jagbegärde en precisering av effekterna. Jag har inte talat om framtiden, om någrakonstiga upplåtelseformer och andra varianter, utan min fråga var bara: Vadkostar det att flytta in i en nybyggd trerumslägenhet , ?Jag skall medge att det finns två olika varianter: det kan rimligtvis bli frågaom antingen en hyreslägenhet eller en bostadsrättslägenhet. Som svar på dettahar då bara att säga: Det vet vi inte; det kan vi inte svara på . Jag tycker att det är ganska belysande att främste bostadspolitisketalesman inte har någon uppfattning om vilka effekter den moderatabostadspolitiken, applicerad på den verklighet vi står mitt uppe i, kan ledatill för de hyresgäster som skall flytta in-i lägenheterna. vice talmannen anmälde ätt RolfDahlberg anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rättfill ytterligare replik. AnL 62 BO (): har att ta ställning till ettförslag om ändrad och skärpt fastighetsskatt. Det förslaget och dess behandling, såväl av regeringen somi utskottet, präglas av för det första brist på respekt för kraven på beredningav lagstiftningsärenden. För det andra kan det sägas vara ett uttryck förgodtycke i lagstiftningsarbetet. Det finns dessutom starka sakliga invändningarmot förslaget och dess utformning. Kort sagt är det ytteriigare ett exempel påmaktfullkomlighet hos socialdemokratin. Vi har sett andra exempel på detta när det gällt frågan om engångsskatten och dess behandling. Låt migredovisa bakgrunden till det föreliggande förslaget. Efter regeringsskiftet införde den socialdemokratiskaregering som hade tillträtt ens. 1985 omvandlades dentill-eller snarare ersattes av - en fastighetsskatt, som i viss utsträckninginfördes stegvis och som slår igenom fullt ut . Ingetdera av förslagen,dvs. husavgifteneller fastighetsskatten, utreddes i vederbörlig ordning, ej hellerremissbehandlades de. Vad gällerfastighetsskatten lämnade regeringen det förslaget till lagrådet. Det finns för mig anledning att citera vad lagrådet dåyttrade: "Skatteförslaget har inte föregåtts av någon sedvanlig utredningoch inte heller varit föremål för annat sådant remissförfarande som avses i 7kap. 2 § regeringsformen än att från några myndigheter inhämtats yttrandeangående innehållet i en departementspromemoria rörande den lagtekniskakonstruktionen av skatten och om beskattningsförfarandet; vissa enskildaorganisationer har därjämte på eget initiativ inkommit med yttrande över nämndapromemoria. Lagrådets möjligheter att bedöma det remitterade förslaget ärdärför begränsade, särskilt i de hänseenden som avses i 8 kap. 18 § tredjestycket 3-5 regeringsformen." Lagrådet menade alltså att beredningen av det dåföreliggande förslaget till fastighetsskatt inte hade skett tillräckligtnoggrant. Lagrådet säger vidare: "I den grundläggandeförutsättningen att en skattereglering, liksom annan normgivning, skall vararättvis ligger främst ett krav på att lika fall skall behandlas lika." Lagrådet anförde också invändningar mot det sätt på vilketfastighetsskatten hade konstruerats, och vissa av dessa tillgodosåg regeringeni det förslag som slutligen förelades . Det gällde den-kategori skattskyldigasom skulle påföras fastighetsskatt och det gällde en fråga om reglering avkompensation via räntebidragssystemet. Syftet med de förändringar söm regeringen genomförde sadesvara att skapa en situation där lika fall behandlas lika. Genom den konstruktionsom fastighetsskatten har fått med ett större procentuellt uttag på dekonventionellt beskattade fastigheterna, visserligen med avdragsrätt som imånga fall inte kan utnyttjas, kommer man inte till lika behandling. finns det alltså felaktigheter, och därmed är förslaget i strid med vadlagrådet 1984 yttrade över den fastighetsskatt som då beslöts i . I den bostadspolitiska proposition som diskuterasföreslås en förändring av principen för hur fastighetsskatten skall tas ut.Dessutom föreslås en höjning av skattesatsen. Denna höjning gäller enbartenskilt ägda hyresfastigheter. Förslaget, som alltså innebär en ny princip ochsom alldeles uppenbarligen strider mot vad lagrådet 1984 hävdade, har utformatsi propositionen på 31 rader, vilket i sig är ganska märkligt. En helt nybeskattningsprincip, en förändring av en skatt som inte hade utretts ochremissbehandlats, som i sin tur byggde på en hyreshöjningsavgift, som inteheller var remissbehandlad eller ens utredd, anses vara värd 31 rader i enbostadspolitisk proposition. Det finns på dessa 31 rader ingen som helstfinansiell arialys av förslaget. Det står inte någonstans vilka skatteintäktersom beräknas till följd av höjningen. Man anger ett motiv, som om det inte är heltfelaktigt i vart fall är gravt missvisande. Man säger nämligen: "År 1986ökade genom extra upptrappning av de garanterade räntorna kapitalutgifterna iförsta hand för de allmännyttiga bostadsföretagen. Eftersom de allmännyttigabostadsföretagens hyror styr hyressättningen på hela hyresmarknaden skulleflertalet privata ägare av hyreshus kunna tillgodogöra sig BostadspoUtiska frågor, m. in. Bostadspolitiska frågor, ni. motsvarandehyreshöjningar utan att deras kostnader ökade, om inte uttaget avfastighetsskatt justerades för dem." Det system vi har för hyressättning fungerar inte så kan betinga sig en fullständig kompensation genom att höja hyrorna utanvidare. Jag lämnar den frågan åt bostadspolitikerna att diskutera. Det allvarligaste är att man här skapar ett intryck av attupptrappningen av garanterade räntor enbart har drabbat de allmännyttigabostadsföretagen, och det är helt fel. De drabbade också ungefär en tredjedelav det privata beståndet. Men det nämns inte i propositionen. Det är dessutomså att inom allmännyttan, som skulle slippa den höjda fastighetsskatten, harentredjedel av beståndet inte drabbats av upptrappningen av den garanteraderäntan. Förslaget har alltså en helt olikformig konstruktion, inte bara vadgäller allmännyttan gentemot det enskilt ägda beståndet utan dessutom; och änvärre, beroende pä att det inom dessa bestånd uppstår olika effekter avupptrappningen av den garanterade räntan. Detta redovisas inte alls på de 31 raderna, vilket ärganska upprörande. Inte heller redovisas att man får en helt olikformigbehandling av kommersiella lokaler, där det enskilt ägda beståndet ju drabbasav en höjd skatt medan det allmännyttiga beståndet inte alls drabbas. Och mantalar inte om att detta blir effekten trots att man enbart redovisarbostadspolitiska motiv och ingenting annat. Det är t.o.m. så, fru talman, attden här skatten huvudsakligen kommer att tas ut för kommersiellt användalokaler och inte för bostäder. av det belopp som man kan räkna medatt skatten kommer att ge gäller sådana lokaler och inte bostäder. Effekternaslår på ett sätt som inte varit avsikten, åtminstone om man skall tropropositionens 31 . rader. Det finns heller inte i propositionen någon som helstredovisning av effekterna för enskilda företag, varken sig på det allmännyttigaområdet eller inom det enskilt ägda beståndet. Det borde vara besvärande förregeringen att lägga fram en så dålig proposition. Uppenbarligen har det varitbesvärande för den socialdemokratiska riksdagsgruppen, sorn ju tvingats göravissa förändringar i propositionen och som dessutom envetet har försökt undvikaen korrekt behandling av ärendet i . Jag återkommer till detta. Förslaget i propositionen bryter motkonkurrensneutraliteten. Enskilt ägda fastigheter drabbas, allmännyttansfastigheter drabbas inte. Detta gäller såväl bostäder som kommersiella lokaler.Det är alldeles uppenbart att man på det viset helt och hållet bryter motprincipen i lagrådet om att lika fall skall behandlas lika. har först socialdemokraterna i bostadsutskottet ochdärefter socialdemokraterna i skatteutskottet kommit underfund med att man vartvungen att göra en viss justering, annars skulle förslaget slå alltför illa.Man har således föreslagit att regeringen inom ramen för bostadspolitiken viabostadsbidragssystemet skall ge en kompensation till de enskilt ägdafastigheter som har drabbats av en upptrappning av den garanterade räntan. Menefter detta kvarstår fortfarande olikheter. Det gäller den tyngsta biten avskatteuttaget, nämligen just uttaget för kommersiella lokaler. Där gällerfortfarande bristande neutralitet, och det gäller självfallet också bostädernai de fall allmännyttaninte har drabbats av upptrappning medan det enskilt ägda beståndet hardrabbats. Detta gäller även om man får kompensation. Dessa tveksamheter och den dåliga beredningen iregeringskansliet hade såvitt jag förstår kunnat föranleda socialdemokraterna iskatteutskottet att svara för en noggrannare beredning och rätta till det somregeringen uppenbarligen inte mäktade. Men när vi föreslår att man exempelvisskall låta lagrådet granska förslaget blir det en massa krumbukter. Det uppstårnågot slags budgivning som går ut på att skatteutskottet som tack för enkompensation till det enskilt ägda beståndet - i varje fall i viss utsträckning-skulle avstå från att kräva en lagrådsgranskning. När detta misslyckas kör mani skatteutskottet med mycket krystade motiveringar över den minoritet somenligt grundlagen har rätt att kräva en bättre beredning av ärendet. Och mangör det med hänvisning till att avgörandet i frågan skulle fördröjas. Så varinte alls fallet. Det var fullt möjligt för lagrådet att inom den tid somskatteutskottet hade till buds kunna avge ett yttrande. Sanningen är faktisktden att socialdemokratin var livrädd för att lagrådet skulle tala om attpropositionens förslag till fastighetsskatt strider mot den av lagrådet angivnaprincipen att lika fall skall behandlas lika. Jag skulle vilja fråga : Hur kan manförsvara ett skatteförslag som så uppenbart leder till bristande konkurrensneutralitetoch behandlar olika kategorier av ägare till hyresfastigheter olika? Varförvågade inte socialdemokratin låta lagrådet granska det förslag tillfastighetsskatt som lades fram? Med hänvisning till vad jag anfört ber jag attfå yrka bifall till reservationerna 1 och 2, BostadspoUtiska frågor, m. in. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 63BRITTA BJELLE (fp): Jag skall prata om skatteutskottets betänkande1986/87:16, som handlar om fastighetsskatten. infördes, som vi redan hört, den s. k.hyreshusavgiften. Denna ersattes med den statliga fastighetsskatten.När fastighetsskatten infördes breddades också skattebasen till att omfattaombyggda fastigheter, hotell- och restaurangbyggnader, småhus och såväl småhussom hyreshus på lantbruksenheter. Skatten bestämdes till för schablonbeskattadefastigheter och till av taxeringsvärdet för övriga fastigheter. Här kannoteras att allmännyttans fastigheter ofta är schablonbeskattade. De belastadesalltså med en lägre skatt. När detta förslag presenterades för hade fråganinte varit föremål för utredning och ordentlig remissbehandling. Då hävdadesatt eftersom propositionen byggde på den gamla hyreshusavgiften var det intenödvändigt med utredning eller remissförfarande, trots att skattebasen dengången väsentligt utvidgades. Lagrådet, som då fick möjlighet att avge yttrande,uttalade vid sin granskning av förslaget att rådet haft begränsade möjligheteratt bedöma förslaget, beroende på avsaknad av sedvanlig utredning ochsedvanligt 5 protokoll 1986/87:50 Prot,1986/87:50 Bostadspolitiska frågor, m. m. remissförfarande.Trots detta hade lagrådet ändå kritik att anföra mot förslaget. Man sade attdet var krångligt och oöverskådligt och ansåg att förslaget var på gränsen tillvad som från rättssäkerhetssynpunkt kunde accepteras,-- : Regeringen ändradef ill viss del förslaget. Vidkammarbehandlingen av det ändrade förslaget begärdes att skatteutskottetsbetänkande skulle återförvisas för att lagrådet skulle få möjlighet attgranska det ändrade förslaget. Ärendet återförvisades av kammaren, men skatteutskottetsmajoritet avstyrkte begäran om lagrådsremiss under hänvisning till att enfördröjning av förslaget skulle betyda avsevärt men, och fastighetsskattendrevs igenom, I den nu aktuella propositionen föreslås attfastighetsskatten höjs till i fråga, om konventionelltbeskattade hyreshus samt hyreshus på lantbruksenheter. Det är alltså de privatafastighetsägarna som drabbas. Däremot sker ingen höjning för de s, k.allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter, som beskattas med ,1,, Bakgrunden till förslaget är att det skett enupptrappning av de garanterade räntorna. Detta i sin tur har lett till höjdakapitalutgifter för i första hand de allmännyttiga bostadsföretagen, som i sintur varit tvungna att höja hyrorna. Dessa-hyreshöjningar har också kommit deprivata hyresvärdarna till del. Eftersom så skett vill regeringen nu från deprivata fastighetsägarna dra in den höjningen till staten genom en höjdfastighetsskatt, Av det privata fastighetsbeståndet har emellertidungefär 250 000 lägenher ter räntebidrag. Dessa har alltså också drabbats avupptrappningen av de garanterade räntorna och därmed fått höjdakapitalutgifter, men de.drabbas ändå av den höjda fastighetsskatten. De drabbasalltså dubbelt: dels av upptrappningen, dels av höjd fastighetsskatt. Inom det s, k, allmännyttiga bostadsbeståndet, som i daginte betalar i fastighetsskatt, finns det ca 275 000 lägenhetersom inte drabbats av någon extra upptrappning och som därigenom tjänar på dehöjda hyrorna. Dessa tjänar alltså dubbelt: De får ingen upptrappning öch ingenhöjd skatt. Förutom den orättvisa som byggs in i systemet uppstår härockså en snedvridning av konkurrensen. Det nu föreliggande förslaget om höjd fastighetsskatt äralltså utformatpå ett sätt som avviker frän det nu gällande systemet, Ti-otsdetta har förslaget inte varit föremål för någon rerriissbeharidling. Eftersom höjningen av fastighetsskatten innebär enskatteskärpning för vissa men inte för andra, menar vi att den strider motprincipen att lika skall behandlas lika, Lagen är en klar diskriminering avprivat fastighetsägande. För att få utrett om det nya lagförslaget är rättvisteller inte anser vi att lagrådet skall granska förslaget. Skatteutskottetsmajoritet har avvisat denna begäran. En minoritet i .utskottet bestående av ledamöter ifolkpartiet, moderata samlingspartiet och har då begärt attutskottet skall inhämta yttrande från lagrådet. Enligt 4 kap, 10 8riksdagsordningen skall upplysningar eller yttrande inhämtas om minst entredjedel av utskottets ledamöter så begär. En utskottsmajoritet som finner att dröjsmålet med attinhämta yttrande skulle leda till avsevärt men kan säga nej till minoritetensförslag. majoriteten,som i det här fallet var socialdemokraterna och kommunisterna,ansåg i denna fråga att sådant avsevärt men förelåg och sade nej, trots attnågot men objektivt sett egentligen inte förelåg. Detta betyder att den lagstiftning som 1985 ersattehyreshusavgiften inte föregicks av en ordentlig utredning med éttremissförfarande. Lagrådsgranskningen,den gången var negativ. kommerfastighetsskatten igen; även i förändrat skick. Inte heller nu skernågon utredning eller något remissförfarande, och inte heller någonlagrådsgranskning. Vi i tycker att det är upprörande att en lagsom aldrig varit föremål för ordentlig utredning eller remissbehandling och somtidigare fått kritik från lagrådet på nytt ändras, och bygger man in enorättvisa i lagen utan att lagrådet fått tillfälle att yttra sig över lagen. Det är förvånande att socialdemokraterna inte anser attlagrådet är en tillgång för och dess hörande en styrka. Det borde, tycker man, ligga också i socialdemokraternas intresse att den lagstiftning som kommer till stånd i ar så riktig och rättvis som bara är möjligt, , . En av lagrådet genomgången lag för att orättvisaoch juridiska felaktigheter inte finns med. Det vore därför naturligt attalltid höra lagrådet när det råder delade meningar om huruvida en lagstiftningär korrekt eller inte. Majoritetens skäl att avvisa lagrådsgranskning år att enfördröjning av lagen innebär avsevärt men. Vi i anser att det äravsevärt men för den enskilde som drabbas av den nya fastighetsskatten attlagrådet inte har fått pröva lagen. Vi i har tidigare framlagt förslag omavskaffande av,hela fastighetsskatten. Vi avvisar nu den föreslagna höjningen. Med detyrkar jag bifall till reservation 1, Bostadspolitiska frågor, m. m. AnL 64TORE (vpk) replik: Jag har tidigare i mitt anförande redovisatvarför vpk gav sin anslutning till det här förslaget. Att jag nu begärt replikpå anförande men inte gjorde det på anförandehänger samnian med att partierna uppträtt litet olika när det gällt frågan omatt gå till lagrådet eller inte och invänta dess yttrande. Det var nämligen pådet sättet att och lade fram förslag om föregångarentill fastighetsskatten, nämligen hyreshusavgiften, utan att göra någon somhelst beredning av förslaget; man skickade det inte till lagrådet.