prot · GA092 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:2 Efter gudstjänst i , där predikan hölls avkomminister , öppnades i kammarens plenisal enligt detprogram som i bilaga fogats till detta protokoll. 1 §Bonden i den svenska , , herr talman,herr statsminister, mina damer och herrar! Den svenske bonden har aUtid varit personligen fri. Dennafrihetstradition har en del västeuropeiska motsvarigheter. Våra bönders genomsekler bevarade rikspolitiska makt är däremot utan motstycke. Den ägermedeltida rötter, men först fick den syenska fyrståndsriksdagenfast form. Bonderiksdagsmännen valdes infill 1866 häradsvis, menflera härader kunde slå sig ihop för att minska kostnaderna för resor och uppehälle.-Rösträtt tillkom de självägande skattebönderna jämte brukare av kronohemman.Adelns landbor, frälsebönderna, deltog ibland i valen men utestängdes formligen1720, emedan de ansågs vara alltför beroende av sina adliga herrar. Riksdagsmännens namn är kända sedan Vasatiden, men någraindividuella drag kan knappast skönjas . En tidig märkesman vartalmannen i Edinge, Roslagen, Han satt 1660-1661 i fängelse, sedanhan efter död hade fört kungafamiljens talan motrådsaristokratin. talman, i , län, känner vitill utseendet tack vare en oljemålning av Ehrenstrahl. Talmannen ter sig somen allvarlig person, välklädd utan lyx, med ett praktfullt skägg,självrhedve-ten men tillbörligt ödmjuk. Längevar riksdagsbönderna i vissa avseenden tillbakasatta i jämförelse med övrigariksdagsmän. Deras bildning ansågs bristfällig: de var i regelhjälpligt läskunniga men sällan skrivkunniga, Men talförheten och stridbarhetenvar det inget fel på, och bondeståndet hade sin del i debefogenheter som utövades av riksens inaktägande ständer. Inga bönder i helaEuropa hade en politisk ställning jämförlig med den som intogs av talmännenOlof och . Blekingebonden i Lösen, på äldre dagarkallad "gamle Oile", var utrustad med en stark vilja och ettosedvanligt gott minne. Med stor skicklighet ledde han.sitt stånd genom depolitiska bränningarna. Bonden i den svenska förde detsunda, fredliga bondförnuftets talan mot hetsporrar på och inomdet egna ståndet. Inte utan vånda lät han sig påverka av den krigshysteri sombredde ut sig 1741. Han förordade då "aktivitet" mot ochblev knappast trodd, när han efter de militära bakslagen i sökte göragällande, att han hade trott att "aktivitet" var detsamma som "aktsamhet". i Mossebo, , prisades för sin"lätta talegåva". Han förde gårdfarihandelns och landsköpets talanmot borgarståndets monopolanspråk. 1740-talets generösa torplagstiftning, somledde till åtskillig nyodling, var delvis hans verk. Under ett"nävakrig" i ståndet 1755, då talmannen utsattes förhandgripligheter, lyckades lugna orosandarna genom att ta upppsalmen Vår fiende ifrån oss driv. Riksdagsbönderna kunde sina psalmer. De stodförst och lyssnade, "likasom i förundran". Sedan stämde de in isången. som helhet förlorade större delen av sittinflytande genom statskupp 1772. Men efter kungens brytning medadeln under kriget i blev bönderna i huvudsak likställda med de övrigastånden både som jordägare och som riksdagsmän. före franskarevolutionen löste konung och ständer sociala problem som i andra ländervållade blodsutgjutelse. Bönderna var nu i regel trogna rojalister. Om en avdem berättar en gravskrift på Byarums kyrkogård i : Här förvaras stoftet av en sannkristen god medborgare välsinnad riksdagsman vid fem möten. Taleman 1769 ochvid kronprins dop fadder 1778. i Smedjebo född1708. Jag förbidar medan jag strider till dess minförvandling kommer (bok). statsvälvning ledde till att makten deladesmellan konung och ständer. var frälsejorden skattemässigt gynnad ijämförelse med bondejorden. Bondeståndet hoppades nu kunna åstadkomma enutjämning. Detta lyckades inte, men i övrigt gjorde sig riksdagsböndernakraftigt gällande. Bondeliberalismen fick en myndig förespråkare i AndersDanielsson i Bondarp, . Liksom kom han frånSjuhäradsbygden och förde lanthandelns talan. 1834 valdes han av 27 härader menhade bara en röst. Bättre än de flesta förstod han betydelsen av enobligatorisk folkskola för böndernas bildningsnivå och samhällsinflytan-de. Menhan förstod inte att värja sig mot det hektiska huvudstadslivets frestelser.Hans ekonomi undergrävdes genom dyrbar livsföring och vidlyftigafastighetsaffärer. Som liberal bondehövding efterträddes avsin länskamrat, i . I motsats till AndersDanielsson förblev han alltid en vanlig bonde. I hembygden gick han klädd igrova arbetskläder med stövlar och förskinn. Han föraktade dem som lät sinövertygelse påverkas av några supar. Men han tackade inte nej till ett gottkalas. "Matro det smakade en bondmage", skrev han efter ettaristokratiskt gästabud med 18 rätter av finaste slag och ett tiotal dyrbaraviner. Han avböjde att bli talman under , men tackade ja näranbudet kom från den mer . fick sedan höra att hanhade glömt sin forna paroll: "Förlåter eder icke uppå förstår!" näringsfrihet,sparsamhet, humanitet, viss jämställdhet mellan könen och övergång tillsamfällda val. Inför sin avgång ur politiken liknades han vid romarenCincinnatus, som från statsmannalivet hade återvänt till obemärkt-beten pååkern i en avlägsen fjällbygd. Bönderna hävdade, visserligen överdrivet, att deföreträdde majoriteten av folk, och de nöjde sig inte längre medfjärdedelen av den politiska makten. Genom övergången till tvåkammarriksdag1866, med rösträttsbestämmelser som var särskilt förmånliga för hemmansägarna,vann det av bönder dominerade Lantmannapartiet majoritet i andra kammaren.Partiets paroller var sparsamhet och rättvisa. Sparsamheten drabbade framförallt hovet, diplomatin, ämbetsverken, krigsmakten och universiteten. Rättvisangällde främst bondejordens bördor i form av grundskatter och indelningsverk.Bönderna vann här omsider sitt mål genom de stora grund.skatte- och .,värnpliktsbesluten och 1901. Den mest ansedde bland det nya partiets bönder blevhallänningen i , i sin yttre framtoning grå ochstillsam. Han blev 1880 andra kammarens vice talman, den förste bonden på dennapost. I olikhet med flertalet andra bondeledare kom han ur ett fattigtlandboskikt. Han behövde dock aldrig äta barkbröd, som hans far hade gjort.Carl Ifvarsson lärde sig tidigt att läsa vid sin mors spinnrock, där han somfemåring sattes att nysta garn. Som representant för en hemslöjdsbygd blev hanen varm vän av näringsfrihet, men ogillade socialpolitiska föreskrifter. Underden stora tullstriden tog han frihandlarnas parti, stödd av deskogsbönder hemma i valkretsen som inte odlade råg till avsalu och därför intehade något intresse av spannmålstullar. Han var emellertid alltid måttfull isina ställningstaganden. Han sökte gärna "hålla sig fast vid mitten avvändskivan", som en något avundsam partivän uttryckte saken. Det gällde för övrigt att vara lyhörd för stämningarna påhemmaplan. Varje valkrets på landet hade en enda riksdagsman, och ingen kundebli vald utanför sin hemort. Men naturligtvis kunde riksdagsmannen inom vissagränser påverka sina väljare. "Herrarna fråga efter allmänna opinionen - imin ort är det jag", lär i , län, ha yttrat. Tiden till införandet av allmän rösträtt för män1909 var böndernas politiska storhetstid. "D'ä vi som ä bönnera, d'ä Andersönnraå Johansönnra, d'ä spannmålstönnra, d'ä di som ä harrar i Svergets lann",hette det i marsch 1894. Men först ansågs enbonde värdig att ta plats vid konungens rådsbord. i Påboda,län, blev då jordbruksminister i Lundebergs samlingsministär. Han varlantmannapartist men gick senare över till liberalerna. Det slumpade sig så,att också ett av de konsultativa statsråden, en studerad karl av ,hette . Uttrycket "statsrådet " klingade ovant ioscariska öron, och ett kvickhuvud återgav en tänkt replikväxling mellan tvålakejer på Kungl. : ", fy tusan! Och två stycken!" -"Ja, nu ha vi inte långt till revolutionen." Någon samhällsfara var nu inte. Men detfanns tendenser till radikalisering bland bönderna i och , därträvarubolagens markförvärv vållade mycken harm. Dalkarlen iTallberg blev en nyckelfigur. Han och ett antal andra liberala lantmän räddade1907 Bonden i den svenska Bonden i den svenska högerregeringenLindmans förslag om övergång till allmän rösträtt för män i förening medproportionella val. De nordsvenska bönderna lockades av den samtidigtföi-eslagna reduceringen av bolagens kommunala rösträtt. Desto gensträvigarevar mot högerns krav i försvarsfrågan. Inte ens krigsutbrottet1914 ökade, hans anslagsvillighet. 1918 blev han andra kammarens talman, denförste bonden i denna befattning. Den växande försvarsviljan bland framför allt södra ochmellersta bönder ledde till bondetåg. Bönderna ville värnariket och samhället mot angrepp utifrån och mot omstörtande verksamhet inomlandet. Många ogillade att Lantmannapartiet 1912 gick upp iLantmanna- och borgarepartiet. Deltagare i bondetåget, bildade ett rentklassparti. Det stod till höger om det startadeBondeförbundet. De bägge partierna slogs dock ihop 1921. Många riksdagsbönder,t. ex. skaraborgaren i Stallerhult, hallänningen iFredrikslund, kronobergaren i Tumhult och östgöten i-Doverstorp,stannade dock i Lantmanna- och börgarepartiet, sedermera Riksdagshögern.Liberala samlingspartiet, sedermera , behöll också ett betydandebondeinslag, företrätt av t. ex. i Påboda, i ochdalkarlen i . Inte så få bönder, särskilt norrut, anslöt sigtill socialdemokraterna, som hade övergivit den marxistiska synen påsmåbrukarna som en till undergång dömd samhällsgrupp. I de tre förstasocialdemokratiska ministärerna, , besattes jordbruksministerpostenförst av den skånske bonden i Tånga, sedan av hans landsman i Nevishög. har böndernas politiska inflytandesjunkit genom nya rösträttsbestämmelser och framför allt genom jordbruketsavfolkning. Men har bönder på bred front marscherat upp på samhälletstopp som statsråd, landshövdingar och generaldirektörer. Den sydskånskeslättbonden i , en mästare i partipolitikens svårakonst, var statsminister 1936 och sedan jordbruksministerunder . Genom krisuppgörelse mellan arbetare och bönder hade hanslagit ut dåvarande ledare i , ocksåhan skåning, deltagare i bondetåget, försiktigare och konservativare änBramstorp, som hade börjat sin bana som liberal. efterträddes 1949 som partiordförande avångermanlänningen , jordbrukare och juris doktor,politiker ut i fingerspetsarna, mäktig medlem av koalitionsrninistären1951-1957. följdes 1971 av sin landsman i ,statsminister 1976-1978 och 1979-1982. I mångas ögon förkroppsligar Fälldinmycket av det yppersta i svensk politisk bondétradition: rotfastheten i denegna bygden, den redbara framtoningen, den trygga sakligheten. Vid sin återgångtill bondejordbruket hyllades han liksom som enefterföljare till romaren Cincinnatus. Antalet bönder i den svenska - för närvarandeett trettiotal -sjunker ofrånkomligen, men antalet om sitt ursprung medvetnabondeättlingar är alltjämt stort bland både väljare och riksdagsledamöter.Ytterst står vårt samhälle på den grund som har lagts av bönderoch bondhustrur genom ett strävsamt arbete med, som riksdagsmannen iÅrhult, län, 1829 uttryckte saken, "årderkroken och yxan, lian påängen, slagan på logen och öken i skogen". 2 § Öppnande av Jag hemställer att måtteförklara /öppnat. 3 HANS MAJESTÄT. Herr talman, ärade ledamöter! När Ni, valda ombud förSveriges folk,-samlas till årets , inleds ett nytt arbetsår förSveriges riksdag. Det är ett ansvarsfullt arbete som ligger framför Eder.Många viktiga frågor kommer att bli föremål för diskussion och beslut. Sedan öppnandet av föregående års har deninternationella konjunkturen utvecklats bättre än vad som som förutsågs för ettår sedan. Det svenska näringslivet har utnyttjat denna utveckling, vilket bl.a. lett till en förbättrad bytesbalans. Men vi är starkt beroende av utvecklingeni omvärlden. Våldet fortsätter runt om i världen. Många människor hardödats och skadats. Tyvärr har även drabbats. Mordet på landets förrestatsminister har starkt påverkat oss alla. Likaså består de säkerhetspolitiskäspänningarna i världen.Vissa framsteg har dock skett i arbetet att minska motsättningarna. Diskussionen om den framtida energiförsörjningenfortsätter. i har påverkat diskussionen omkärnkraftens framtida roll. Likaså har internationellakonferens om luftföroreningar understrukit nödvändigheten av att minskautsläppen. Jag har med dessa exempel på viktiga områden inom vilka Nikommer att fatta beslut velat framhålla hur betydelsefulla Edra beslut är förvårt lands framtida utveckling. De beslut som Ni fattar under detta riksmötekommer att beröra oss alla. Vi kommer att med uppmärksamhet och intresse följaEdert arbete för vårt lands utveckling. Jag önskar Eder alla välgång ochlycka i detta viktiga värv och förklarar härmed 1986/öppnat. , , herr talman,ledamöter av riksdag! Den svenska neutralitetspolitiken är den främsta garantenför vår fred och vårt oberoende. Den kommer att fullföljas med fasthet ochkonsekvens. ' Neutralitetspolitiken stöds av ett starkt och allsidigttotalförsvar. Regeringen är fast besluten att med alla till buds stående medelvärna vårt lands territorium. Det grundläggande säkerhetspolitiska mönstret i Nordenbestår, även om det strategiska intresset för de nordligaste delarna av vårvärldsdel ökat. orubbliga neutralitetspolitik utgör ett viktigt bidragtill stabiliteten i det nordiska området. Denna politik har en djup och långvarig förankring i densvenska folkopinionen. Det är regeringens strävan att förberedelserna införnästa års försvarsbeslut skall leda fram till politisk enighet om försvaretsfortsatta inriktning och finansiering.' Alla ansträngningar måste göras för att minska och på sikteliminera hotet om ett kärnvapenkrig. Det är regeringens förhoppning attförhandlingarna mellan och skall leda tillverklig nedrustning. Ett stopp för kärnvapenprov skulle lägga en god grund förfortsatta steg mot en sådan nedrustning. Regeringen kommer att fortsätta att verkaför ett fullständigt provstoppsavtal, bl. a. i samverkan med de övrigadeltagarna i det s. k. femkontinentsinitiativet. Regeringen skall fortsätta att aktivt verka för enkärnvapenfri zon i och söka vinna ökat stöd för förslaget om en korridorfri från slagfältskärnvapen i . Konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderoch nedrustning i har uppnått politiskt och militärt betydelsefullaresultat. Regeringen kommer att arbeta för ett beslut om att utvidga mandatetför konferensen till att också omfatta nedrustningsförhandlingar. sluter helhjärtat upp bakom ochdess stadga till värn för freden och folkrätten och till stöd för social ochekonomisk rättvisa. Vi kommer att fortsatt verka för att stärkavärldsorganisationen och säkerställa dess politiska livskraft. Den kommer att påtala brott motfolkrätten varhelst de begås. väpnade intervention i Afghanistanär ett sådant brott. Den kräver ett ochfullständigt tillbakadragande av de sovjetiska trupperna. Apartheidregeringens förtryck av den icke-vita majoriteteni är ett brott mot grundläggande mänskliga rättigheter och ett hotmot internationell fred och säkerhet. Det mest verksamma fredliga medlet föratt avskaffa apartheidsystemet är att fattar beslut ombindande sankfioner mot . Den kommer att aktivtsöka medverka härtill. Det amerikanska stödet åt de grupper som för krig motNicaraguas lagliga regering försvårar fredssträvandena och strider motinternationell rätt. Den kräver att detta stöd upphör. Den internationella terrorismen kommer att bekämpas medall kraft. Detta får emellertid inte rasera decenniers ansträngningar attunderlätta kontakter mellan länderna. Klyftorna mellan världens rika och fatfiga växer. FörSveriges del tar sig den internationella solidariteten bl. a. uttryck i ettomfattande utvecklingsbistånd. Regeringen står fast vid att en procent avSveriges bruttonationalinkomst skall avsättas för internationelltutvecklingssamarbete. har aktivt deltagit i arbetet för nyamultilaterala handelsförhandlingar. Ett beslut om att inleda sådanaförhandlingar inom ramen för frihandelsöverenskommelsenGATT har tagits. Det är regeringens förhoppning att detta skall motverka deprotektionisfiska tendenserna i världshandeln och stärka den fria handelnmellan nationerna. Det ekonomiska, vetenskapliga och tekniska samarbetet iEuropa skall främjas. Detta sker bl. a. i det s.k. Eureka-samarbetet, därSverige har ordförandeposten. De goda förbindelserna med våra nordiska grannländer skallutvecklas. Arbetet på att förverkliga tanken på som hemmamarknad kommeratt fullföljas. Handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättningskall föras vidare. Det är angeläget att förhandlingarna om en långsiktiglösning av väg- och järnvägsförbindelserna till kan leda till ettpositivt resultat. är ett rikt och väl utvecklatindustriland. Vårt välstånd grundar sig på en stark ekonomi, som förmår atthävda sig på de internationella marknaderna. och befannsig den svenska ekonomin i kris. Genom en stram ekonomisk politik harutvecklingen nu åter kunnat vändas uppåt. Underskotten har minskat ochinvesteringarna ökat. Såväl arbetslöshet som inflafion har pressats tillbaka. Iår stiger medborgarnas realinkomster påtagligt. Men alla problem är ingalunda övervunna. Vi måste därförkonsekvent och uthålligt fullfölja krisbekämpningen. Uppgiften är att läggagrunden till en ny epok av tillväxt, sysselsättning och välstånd. Detta kräveratt kampen mot inflationen även fortsättningsvis sätts i centrum. Ett viktigt bidrag för att nå dessa mål har lämnats genomde löneavtal som slutits för den privata sektorn. Parterna påden offentliga arbetsmarknaden har däremot inte kunnat ena sig om någotlöneavtal, och vissa löntagarorganisationer har vidtagit stridsåtgärder. Såvälför kampen mot inflationen som för strävan att bibehålla och utveckla denoffentliga sektorn är det av vikt att denna konflikt biläggs. Årets budgetarbete kommer att bedrivas med stramhet.Saneringen av de offentliga finanserna måste drivas vidare. Reformförslag sominnebär ökade utgifter på vissa prioriterade områden kommer att finansierasgenom besparingar på andra. Taxe- och avgiftshöjningar i den statliga sektornkommer att hållas tillbaka. Kostnadsökningar i myndigheter och affärsverkkommer att mötas med rationaliseringar. För att kunna hävda den fulla sysselsättningen är detnödvändigt med en god ekonomisk tillväxt. Arbetet med att reformeraskattesystemet kommer att föras vidare i syfte att skapa enklare och rättvisareskatter, som stimulerar arbete, sparande och investeringar. förenklassjälvdeklarationen för flera miljoner löntagare. Den offensiva politiken för industriell förnyelse skalldrivas vidare. Teknisk utveckling och forskning kommer att prioriteras.Åtgärder för att främja nyföretagande och skapa förutsättningar för en vitalsmåföretagssektor kommer att vara av central betydelse i industripolitiken. Strukturomvandlingeni näringslivet kommer att fortsätta. måste därvidta ett ökat ansvar för att medverka till uppbyggnad av en nynäringslivsstruktur, särskilt på de orter och i de regioner som domineras avenstaka företag eller branscher. Den förbättrade lönsamheten skapar godaförutsättningar för detta. Arbetsmarknadspolitiken spelar en viktig roll för attstärka både de arbetssökande och näringslivet. Det innebär krav på en effektivarbetsförmedling och en arbetsmarknadsutbildning som ger människor kunnandeför framtiden och förstärker företagens kompetens i en hård internationellkonkurrens. De senaste fyra årens framgångsrikaekonomiska utveckling ger oss nu möjlighet att höja blicken. Vi kan medförnyade krafter ta itu med andra frågor, som är viktiga för vår livskvalitet.Det gäller miljön, livsmedlens kvalitet samt de ungas situation ochmöjligheter. Värnet av vår livsmiljö är avgörande för vår framtid.Omsorgen om miljön måste därför ges en central plats inom samtligasamhällsområden, Det är nödvändigt att den oro vi känner efterkärnkraftsolyckan i Tjernobyl kan leda fram till konstruktiv handling.Energirådet gör nu en förnyad värdering av hur säker kärnkraften är, liksom enanalys av möjligheterna att avveckla kärnkraften snabbare än till år 2010.Regeringen kommer att inbjuda övriga partier tillöverläggningar i syfte att nå en bred samling kring energifrågorna. Debatten om kärnkraften visar tydligt hur energi- ochmiljöfrågorna intimt hänger samman. För att skärpa ambitionerna på miljöområdetoch bedriva en effektiv energipolitik krävs nu en kraftsamling och enorganisatorisk samordning. Regeringen avser därför att inrätta ett nytt miljö-och energidepartement. Departementet skall vara pådrivande och samordnande iregeringens miljöpolitik. Det internationella samarbetet kring miljöfrågornaförstärks. Handlingsprogrammet mot luftföroreningar och försurning skallfullföljas och vidareutvecklas. Ett femårigt forsknings- och biståndsprogrammot skogsdöden genomförs. En aktionsplan mot havsföroreningar kommer attutarbetas. På arbetsmiljöområdet uppmärksammas särskiltbelastningsskadorna, den ökade användningen av kemikalier och riskerna vidbildskärmsarbete. Sanktionssystemet vid arbetsolyckor ses över. kommer förslag att läggas fram om en skärptlagstiftning mot bilavgaser. Insatserna för att minska jord- och skogsbruketsmiljöproblem kommer att fullföljas. har en intensiv debatt förts omjordbrukspolitiken i vid mening. Det är viktigt att konsumenterna kan fåtillgång till mat av god kvalitet och till rimliga priser. Det är regeringenssträvan att medverka till en öppen dialog om den långsiktiga inriktningen avdet svenska jordbruket. Det är därvid angeläget att man finner vägar att lösanäringens överskottsproblem. Särskilda forskningsinsatser genomförs för attutveckla miljövänligare produktionsmetoder inom jordbruket. I livsmiljön ingår också ungdomarnas situation och allasmöjligheter till en meningsfull fritid. Ett konsultativt statsråd kommer attutses med särskilt ansvar förungdom, idrott och turism. Det är dagens barn och ungdomar som skall bygga framtidenssamhälle. Den uppväxande generationen måste därför ges goda förutsättningar.För dessa strävanden spelar idrottsrörelsen och övriga folkrörelser en viktigroll. Enligt regeringens mening är ungdomens möjligheter' till en aktiv ochmeningsfull fritid en av våra viktigaste framtidsfrågor. Till statsråd och chefför kommer att utses. Till statsråd och chef för miljö- och energidepartementetkommer att utses. ' Till konsultativt statsråd i , medansvar för utrikeshandelsfrågorna, kommer att utses. Till konsultativt statsråd i , medansvar för ungdom, idrott och turism, kommer att utses. Till konsultativt statsråd i ,med ansvar för invandrarfrågorna, kommer att utses. Det nya miljö- ochenergidepartementet inrättas och får sin chef så snart de praktiskaförutsättningarna föreligger. Övriga utnämningar blir gällande från fredagenden . En rättvis fördelning av de samladeresurserna är en nödvändig förutsättning för att landets medborgare skall hållasamman och gemensamt kunna bygga vidare på välfärden. En rättvis fördelning innebär att alla, efter förmåga,måste ta sin del av krispolitikens bördor. Regeringen kommer därför att föreslåen engångsskatt på livförsäkringsbolagens förmögenheter. Avkastningen fråndenna skall oavkortat tillfalla de sämre ställda pensionärerna. Förslag kommer att läggas fram om en reformering ävsystemet för utjämning av kommunalskatterna. Konsumentpolitiken kommer att inriktas på att stödja demest utsatta grupperna. Strävan efter regional balans och rättvisa skall i ökadutsträckning styra politiken inom alla samhällssektorer. Utsatta regionersmöjligheter att utveckla nya näringar skall förbättras, bl. a. genomkommunikationer, utbildning och teknikspridning, som ger fler regionermöjlighet att tillgodogöra sig nya forskningsrön och utnyttja ny teknik. Överläggningar kommer att inledas med företag ochorganisationer inom tjänstesektorn i syfte att åstadkomma att tillväxten i ökadgrad äger rum i stödområdet. En ytterligare decentralisering av arbetsuppgifterfrån centrala statliga.verk till regionala myndigheter eftersträvas. Den gemensamma sektorn är en viktig grund förvälfärdspolitiken. Den skall tjäna människorna efter deras olika behov ochönskemål.