prot · GA0945 · 1986-12-31 00:00:00 — I den mån ansvaret för förebyggande åtgärder motjordskred inte faller inom ramen för samhällets räddningstjänst eller omfattasav enskildas försäkringsskydd, ligger det i stället inom den kommunalakompetensen att ombesörja sådana åtgärder. Om vi här och fattar beslut om en utvidgning avräddningstjänstbegreppet får också beslutet om förebyggande åtgärder motjordskred en annan verkan än vad som var avsett. Om kommuner blir skyldiga attingripa enligt räddningstjänstlagen redan vid fara för ett jordskred, befriasfastighetsägarna och försäkringsbolagen från sitt kostnadsansvar. Reservanternas hänvisning till räddningstjänstkommitténsförslag är för övrigt inte,korrekt. I samband med frågan om utvidgning avräddningstjänstbegreppet föreslog kommittén också ersättningsskyldighet ifråga om räddningstjänstkostnader orsakade av olyckshändelser inom särskiltriskfyllda verksamheter. Jag kan bara konstatera att reservanterna förbigår medtystnad den delen av kommitténs förslag. Till slut vill jag erinra- om att ett utvidgat räddningstjänstbegrepp automatiskt tvingarräddningsorganen att fortsiitta iitt vidta rilddningsåtgftr» Prot,1986/87:45 der tills det inte längre föreligger fara för nyn olyekshftndelsei', PO sftstitt 9dgCgmbgr 1986 skulle samhället få utföra och bekosta niånga av Ue sanerings-,fttersttlllnings» och andra liknande åtgärder som företagen oeh andra enskilda har «'''«ff"''W«"*'%' ansvaret for. Mot den här bakgrunden vill jag fftreslfl avslag pfi reservation 1. Reservation2 tar upp frågan om att överlflta riUklnlngstjHnstens uppgifter på annat organän den kommunala räddningskflren, dvs, en privatisering av brandförsvars- ochräddningstjänstuppgifter. Det ilr möjligt att en del samhällsuppgifter kandrivas i privat regi i större utstrttckning iln , Men exemplet medräddningsverksamheten är sällsynt illa valt, 1 fnll man mot billigaste anbudskulle handla upp räddningskOrens materiella, personella och organisatoriskaresurser och dessutom med jilmna mellanrum byta entreprenörer, så skulle manmed säkerhet inte uppnfl den effektivitet oeh säkra beredskap mot olyckor somvi har rätt att krilva. Jagkan mycket väl tänka mig att vissa speciella uppgifter, som exempelvissanering, kan överlåtas på entreprenör. Men det Hr viktigt att samhHllet hardet direkta ansvaret för räddningstjänsten. Dessutom skall naturligtvis inte sålångtgående befogenheter som higen nu ger rilddningsledaren kunna överiåtastill en enskild entreprenör, Reservanterna bör betttnka att det Hr medborgarnassäkerhet som det gäller. Reservationen bör avslfis, Reservationnr 3, som vi nu kommer in på, berör sotningsverksamheten, Det är den del avpropositionen som föranlett de flesta motionerna, I den månsotningsbestämmelser inte fungerar vill ute i landet, skall sjlllvklartförändringar kunna vidtas, De s.k. sotningsfristernn bör kunna bliinerbehovsanpassade än vad de är . En försöksverksamhet iKommunförbundets regi i den riktningen pflgflr , 1 propositionen angesatt skall göra en utvärdering av sotningsverksnmhe» ten, ochdessutom påskyndar försvarsutskottet denna översyn genom att förutsätta att denigångsätts utan att invHntn erfarenheterna av den nya lagen. Dettaföreslås också ges regeringen till kiinna, 1 den delen bör motionsyrkandenavara tillgodosedda. Detär emellertid viktigt att sotningen - liksom - betraktas som enbrandförebyggande åtgärd. Det är således av säkerhetssköl som kommuner- na fåtten monopolställning vad gäller ansvaret för sotningen, VerkstHllighe-ten kanutövas antingen i egen regi eller med anlitande av entreprenör. Av landets 380sotningsdistrikt är det endast 24 som drivs i regi, Alla andra drivs ientreprenadform. Verksamhetersom rör människors och samhällens silkerhet fftr inte släppas fria hur somhelst, 1 en av motionerna sägs alt ansvaret för den brandförebyggande sotningenoch tidsfristerna skulle överföras pfl fastighet sägarna. En sådan ordningskulle vara att återgå till de förhållanden som rådde . Detbör framhållas att sotningsverksamheten numera inte regleras genom riksdagsbeslut och statliga bestämmelser vad gäller entreprenadavtalen. Detta är en fråga mellan kommunen och skorstensfejarmllstaren. De grundläggande reglerna för sotningen däremot skall naturligtvis finnas med I 113 8 protokoll 1986/87:44-45 Räddningstjänstlag, m. m. räddningstjänstlagen.Med hänvisning till samhällsintresset, människors säkerhet och det faktum attkommunerna redan nu har ett entreprenadsystem, bör reservationen om enutredning med sikte på att den enskilde fastighetsägaren skall ansvara försotningen avslås. Reservation nr 5 tar upp frågan om ersättning vid ingreppi annans rätt. Propositionen föreslår att brandlagens bestämmelser omersättning för ianspråktagande av egendom för räddningstjänst skall tas med ilagen och göras tillämplig för all räddningstjänst. Ersättningsreglerna gällerför de ingrepp i annans rätt som innebär att egendom tillhandahållitsfrivilligt eller tagits i anspråk för användning vid räddningsinsatser. En utvidgning av ersättningsreglerna enligt kommitténs ochreservanternas förslag är juridiskt och praktiskt komplicerat. Otillåtnaingrepp, som innebär fel eller försummelse i myndighetsutövning, är redanreglerade. Försvarsministern anförde i propositionen att "enligtallmänna rättsgrundsatser skall kostnaden för tillåtna ingrepp i princip bärasav den till vars förmån ingreppet sker. Ersättningskraven ingår i den skada somdenne har drabbats av. Han har i sin tur möjlighet att föra skadeståndstalanmot den som vållat olyckshändelsen. Har ingreppet gjorts för att tillgodose ettallmänt intresse som exempelvis skydd av miljön torde det allmänna varaskyldigt att lämna ersättning," Lagrådet har vid sin granskning avlagförslaget kommit till samma slutsats och konstaterar att lagen stämmeröverens med regeringsformen. Det är naturligtvis ytterligt tveksamt omsamhället alltid skall träda in och i olika sammanhang överta ansvar ochkostnader som skall bäras av annan - enskild, företag eller försäkringsbolag. Mot den härbakgrunden, herr talman, bör också reservation nr 5 avslås. AnL 56OLLE () replik: Det är här fråga om gränsdragning mellan faraför olycka, överhängande fara för olycka och inträffad olycka. och reservanterna vill garantera är att ingripandenagörs på ett så tidigt stadium att olyckan inte får svåra konsekvenser. Vi drabbades av ett antal översvämningar ellerom det var tidigt . När skall ingripandet mot det stigande vattnet ske?Skall man vänta tills risken för genombrott i dammar och stora översvämningarmed svåra skador är förestående, eller skall man ingripa i sådan tidatt man verkligen kan komma till rätta med problemet, dvs, redan när detföreligger fara och inte i sista stund när det föreligger överhängande fara?Det är de problemen som vi har att brottas med. Självfallet skall interäddningstjänstorganisationen i yrkesinspektionens ställe.Det är härfråga om stora olyckor. All erfarenhet talar för att om man gör ingripanden igod tid blir kostnaderna mindre. Därför tycker vi att det är ett rimligt sättatt hantera detta på. Det var också fråga om överlåtelse av möjligheterna attköpa tjänster i räddningstjänsten. Man skall inte vara rädd för det. Om mansöker i - åtminstone var det sä när jag var där förnågra år sedan - är den stora skylt man först möter där finns enskylt som det står frisör på. En liten skylt hittar man sä småningom där detstår brandchefen. För vem är det i som svarar för brandförsvaret? Jo, det ärindustribrandkåren som ställer upp och helt igenom svarar för räddningstjänsteni , Man har nämligen mycket goda resurser för detta. Det är alltsåinget negativt att utnyttja privata resurser. Det är inte fråga om att de skallta över helt och hållet, det sade jag i mitt inledningsanförande, Sotningsmonopolet menar vi att man självfallet måsteförsöka bryta upp, så att man får en konkurrens och slipper sådana negativaverkningar som vi har sett tidigare. När man har gjort ett ingrepp i annans rätt till förmånför någon annan menar jag att det är självklart att det är kommunen som skallställa upp. Det är inte för den enskilde det skall vara komplicerat. Räddningstjänstlag, m. tn. AnL 57HANS () replik: ord föll ungefär så här:Det vore sällsynt illa lämpat att tänka sig att man kunde upphandla tjänster påräddningstjänstområdet - sällsynt illa lämpat. Jag kan notera att kommittén arbetade . Desocialdemokrater som satt i den kommittén har rimligen studerat detta områdemycket ingående. Rimligen hade dessa personer tillsatts, därför att de hade enkänsla för området. Därför är det litet märkligt att säga att de inte hadefattat att detta vore sällsynt illa lämpat. Jag kan bara notera att det fanns enöppenhet hos socialdemokraterna i kommittén att pröva olika alternativ. Detta innebär att kommunen får möjlighet att välja det denvill ha. Det är klart att kommunen då ställer krav på det den vill ha avinsatsberedskap och kvalitet. Man kan t. ex. handla upp den aktuella tjänstenfrån ett företag på orten, som redan för sin egen verksamhets skull behöver enmycket hög beredskap. I stallet för att två skall upprätthålla samma resurserkan den ene köpa av den som redan har beredskap. tog i och för sigett sådant exempel. Det är klart att den som skall anlitas av en kommun måstekunna erbjuda en viss kvalitet på sina tjänster. Sedan kan noteras att det inte har sagts här att manskulle arrendera ut hela verksamheten. Skälet till det är att detta är stommeni civilförsvarsorganisationen. Ledningskapaciteten måste finnas hos kommunen.Det är endast fråga om ett antal tjänster, som självklart skall styras avledningen. Vad gäller sotningen säger attförslaget om det genomförs kan äventyra människors säkerhet. Vad propositionensäger är att man skall undersöka möjligheterna för en ordning som gerfastighetsägaren rätt att efter eget val anlita auktoriseradeskorstensfejarmästare som i fri konkurrens ägnar sig åt sotningsverksamhet. Detär väl inte troligt att en auktoriserad skorstensfejarmästare skulle vara etthot mot människors säkerhet? Mänga människor tror för övrigt att den sotning som nuförekommer bedrivs av traditionella skäl och inte därför att den har någonbetydelse. Men vi skall naturligtvis utgå från att det blir en förändring ochatt sotningen skall bedrivas av brandsäkerhetsskäl. Om någonfastighetsägare därutöver vill sota må det stå honom fritt att göra det.Kvaliteten skall anges i auktorisationen, men det skall vara fritt fram förfastighetsägarna att välja den skorstensfejarmästare som de finner lämpligast. 1986/87:45 Anf.58 () replik: 9 decgmber 1986 Herrtalinan! tog upp frågan om när ingripande skall ske, om det skall vara vid fara,överhängande fara eller när olyckan redan har intröffat, I mittinledningsanförande nämnde jag att ansvaret för förebyggande åtgörder vilar påmtnga andra organ än själva räddningstjänstorganet. Det är således fulltmöjligt för myndigheter och för företag som kanske bedriver riskfylldverksamhet att utnyttja de tjänster som räddningstjänsten kan ge. Men dessprimära skyldighet är att ingripa vid överhängande fara eller när en olycka harskett. Närjag lyssnade på och fick jag det intrycket att de villinföra en räddningstjänstlag som får fill konsekvens aft fasfighetsägar-naefter egen bedömning och när de själva anser sig har råd därfill eller annarsfinner det lämpligt beställer sotning av sina fastigheter. Därefter villreservanterna införa ett räddningstjänstbegrepp som lägger ansvaret påsamhället att kostnadsfritt rycka in när en eventuell fara för s. k. soteld kanföreligga. När sedan en soteld har uppstått skall det vara en privatentreprenör som på samhällets ansvar utför räddningsuppgiften. Om soteldensedan sprider sig till grannfastigheten eller hotar att sprida sig dit skallsamhället stå för alla kostnader- för insatser, materialanvändning, intrång ochskador- även om det kan anses vara ett naturligt ansvar för den enskilde,företaget eller försäkringsbolaget. Jag vill gärna fråga reservanterna om detär deras mening att införa en lagstiftning som fritar enskilda, företag ochförsäkringsbolag från ansvar för förebyggande åtgärder vid riskfylld verksatnheteller ansvar för att vid fara se till att faran inte övergår till olycka ellerskador på människor, egendom och miljö, AnL59 () replik: Det exempel som konstruerar är barockt. Om han läserde reservationer som finns vid betänkandet får han svar på den framställdafrågan. AnL60 (): Den nya räddningstjänstlag som vi nu står i begrepp att fatta beslut omrör många områden där statens och kommunernas ansvar blir reglerade på ettbättre sätt . Bl.a. skall en större samverkan mellan myndigheterkunna ske och man skall också kunna ta till vara de resurser som finns för ett bättreutnyttjande. Dettagäller då naturligtvis på alla områden som berörs av lagförslaget, men som jagser det borde man när det gäller sjöräddningstjänsten ha varit tydligare iskrivningarna i lagförslaget. Jag skall därför något kommentera reservation 4av och mig som gäller just . Allafaktorer som kan påverka säkerheten till sjöss måste tillmätas stor betydelse,och det är helt nödvändigt att på central nivå har både ettsamordningsansvar och ett operativt ansvar. Detta har också klariagts ipropositionen. Vi anser dock attsjöräddningscentralernas mycket betydelsefulla roll bättre borde hauppmärksammats. Vi menar också att vissa rutiner när det 116 gäller att utföra räddningsuppdrag över det öppna havet bör ses över.Det bör klartframgå att den kustradiostation som är sjöräddningscentral och ligger närmast'rent geografiskt också bör få ansvaret att leda den totala räddningsaktionen.Utgångspunkterna bör därvid vara att huvudcentralerna är beredda att delegeraansvaret till undercentralerna. Detta kan ha betydelse inte minst med tanke påsambandsmaterielens räckvidd. Vi kan ta , som är huvudcentral i östraområdet, som exempel. Tyvärr händer det mer eller mindre allvarliga olyckor inärheten av den gotländska kusten eller längre ut i . Där ligger dåTingstäde Radio på central plats på - den utgör undercentral tillStockholm Radio. Av utomordentligt stor betydelse i det här arbetet är den lokalkännedomsom en sådan kustradiostation besitter. I sådana här sammanhang spelar ocksåtidsåtgången en ofta avgörande roll när det gäller att rädda människoliv, ochen klarare delegation till närmaste kustradiostation borde också av denanledningen ske. Vi menar att det är en av de rutiner som bör ses överså snart som möjligt. Inom lär det pågå ett arbete med enåtgärdskalender och jag vill då skicka med till det arbetet de exempel jagtagit upp här. Jag förutsätter att angående detfinska fartyget förlisning detta år utgör ett av underlagen isjöfartsverkets arbete för bättre åtgärder. Där gjordes nämligen en mängderfarenheter av hur det inte får fungera när människoliv står på spel. Vi menar att departementschefen ilagförslaget inte givit sjöräddningscentralernas betydelsefulla rolltillräcklig uppmärksamhet. Vi vill också att en översyn kommer till stånd närdet gäller vissa rutiner för räddningsuppdrag över det öppna havet, och dettabör ges regeringen till känna. Jag yrkar härmed bifall till reservation 4 och till deövriga reservationer som är fogade vid försvarsutskottets betänkande. Räddningstjänstlag, m. m. AnL61 (): Jag skall i mitt anförande beröra en liten fråga ibetänkandet men en viktig fråga i verkligheten, nämligen sjöräddningstjänsten och dess verksamhet. . . har samordningsansvaret försjöräddningsverksamheten. samverkar en mängd olika statligamyndigheter: polisen med sina polisbåtar och liknande, marinen - av förståeligaskäl eftersom den ofta finns ute i skärgården och till havs -, flygvapnet medsina räddningshelikoptrar, med radiokommunikationer och liknande,luftfartsverket och inte minst . är-kanske,jämte det ideella , den enhet som svarar för de flesta insatsernavid sjöräddningsuppdrag. är som sagt en ideellorganisation, och de flesta människor som är aktiva inom organisationen utförarbetet helt ideellt. Det rör sig om en samhällsekonomiskt sett mycket viktigbesparing; det skulle kosta samhället stora pengar om någon av de statligaverksamheterna måste svara för de här insatserna. Om det skulle inträffa en olycka och om det skulle gåsjölarm. så kan larmet ske på flera olika sätt när det gäller att väckauppmärksamhet. Räddningstjänstlag, m. m. vanligåtgärd är att begagna det vanliga larmtelefonnumret 90 000, om man är inärheten av en telefon på land. Det finns vidare på de flesta fartyg-åtminstone på de större fartygen, på handelsfartyg och liknande - en s. k.vhf-anläggning, och det finns en nödkanal, kanal 16, som kan användas. Fritidsbåtar o. d. är oftast inte utrustade med så härmodern radio, utan har en s. k. pr-radio - en privatradio. Det är väl en litenbrist då det gäller hörbarheten på pr-radio. , närfritidsbåtarna mest är ute, har man väl avlyssning nästan kontinuerligt, menunder andra tider kan det finnas vissa luckor i systemet. Om larm gär, så vidarebefordrasdet till en sjöräddningscentral, exempelvis till radio. Det finns trehuvudcentraler, nämligen - som jag nämnde -, och Härnösand.Vidare finns tre s. k. undercentraler: en på radio-samt en iKarlskrona och en i . När sjölarmet gått får räddningsledaren, som då erhållerutökade befogenheter, möjlighet att och ansvar att samordna verksamheten. Hanhar att tillgå bl.a. flygräddningen och flygräddningsledaren med centralplacering på . Vid den tragiska olyckan med Karelia hände justatt räddriingsledaren på radio kontaktade flygräddningsledaren påArlanda, och den senare bedömde vilka insatser som skulle göras. Han grundadegivetvis i sin bedömning på de informationer han fick från den helikopter somvar ute vid olycksplatsen. Enligt vad jag inhämtat fungerar samverkan och samordningmed de militära sjöbevakningscentraler som finns på en del platser i landet.Dessa är bemannade dygnet runt och har att följa det som så att säga rör sig påhavet och även att identifiera föremål. Som exempel kan nämnas attsjöräddnings-undercentralen i är placerad vägg i vägg medsjöbevakningscent-ralen, vilket gör att man bara kan öppna dörren och prata meddem som sitter i det andra rummet. Detta samarbete fungerar utmärkt. I reservation 4, som avgivits av företrädare förcenterpartiet, sägs det att borde göra ett uttalande om att det skallske en översyn av verksamheten och att sjöbevakningscentralerna skulle spela enaktivare roll i sjöräddningstjänsten. Utskottet anser att det inte finns någonanledning för att göra ett sådant här uttalande, eftersomverksamheten fungerar tillfredsställande och faktiskt löper bättre och bättre -detta i takt med de utbildningsinsatser som efter hand sätts in. Utbildningenavser inte så mycket räddningsledaren. Jag vill påstå att vårasjöräddningsledare tillhör de bästa i världen - de är de mest välutbildade ochmest meriterade vi har på området. Däremot behövs fortlöpande utbildning avunderställd personal, och sådan pågår. Det ges information och det utbytserfarenheter mellan de olika enheterna. Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservation 4. AnL 62KERSTIN GELLERMAN (fp): Minska på sotningen! Det kravet har ställtsfrån olika delar av landet. Många människor har tagit kontakt med mig ochsäkert också med flera av övriga ledamöter. Sotningsbehoveti den enskilda anläggningen måste vara avgörande för hur oftasotning skall äga rum. I sotar vi dubbelt så ofta som i och iNorge och så ofta som i . Gällande lag är antagen sä sent som1984. I minskade antalet sotningstillfällen med 700 000från 5 000 000 till 4 300 000 . prognos pekarpå att minskningen kommer att fortsätta. Naturligt vore då att man inomsotningsväsendet anpassade arbetsstyrkan till den nya situationen. I ställethar man, i takt med att antalet sotningsobjekt minskat, lagt på nya uppgifter,t. ex. rengöring av imkanaler. Man sotar också fler gånger - allt till störrekostnader för fastighetsägare, bönder m.fl. vill sotarmästarna också ta handom energikontrollen. Denna har i många fall utförts avfastighetsägarna själva eller av någon som fastighetsägaren anlitat. Anmärkningsvärt är att t. o. m. Svenska kommunförbundetgått på detta och medgett att kostnaden för sotarnas utbildning förenergibesparing lagts in i sotningstaxan, trots att detta inte har med detobligatoriska brandskyddet att göra. Det är höjning av taxan sommedgetts. Kammarrätten i har fått motta klagomål över dettaoch har gett de klagande rätt. Totalt sett har . lagts på svenskafastighetsägare via sotningsavgiften för denna utbildning i energikontroll. Om sotarna vill skaffa sig ny kompetens och konkurrera medandra energirådgivare om arbetet borde det ligga i deras eget intresse attutbilda sig för det. Vi har ett sotningsmonopol. Från sida är vimycket kritiska mot detta. Det finns anledning att vara kritisk motsotningsväsendet som en rest av gammalt skråväsende. Med tanke på den massiva kritik som kommit från , , många kommuner och enskildafastighetsägare är det anmärkningsvärt att utskottsmajoriteten säger sig varanöjd med det nuvarande monopolet. Det är också märkligt att det är så bråttom med en ny lagatt man inte kunnat utreda de frågeställningar kring sotningen som framförtsfrån de mest skilda håll. Det hade funnits anledning att ta ställning till omskorstensfejar-mästarna med anställda fejare verkligen skall ha monopol, varesig sotningen bedrivs i eller privat regi. Sotningsverksamheten är etttypexempel på en verksamhet som mycket väl kan utövas av många företag ikonkurrens med varandra. Det är bra att det i utskottsbetänkandet sägs attsotningsfristerna nu skall ses över och att detta skall ske snabbt. Det ärmindre bra att man inte velat utreda sotningsmonopolet. Många socialdemokrateri denna kammare och ute i landet skulle gärna se att en sådan utredning kommertill stånd. Men det är väl för mycket att hoppas att några socialdemokrater häri kammaren skall lägga sina röster för reservation 3 i detta ärende. Det finns anledning att återkomma till då detgäller sotningsmonopolet, och jag vill bara med dessa ord yrka bifall tillreservation 3. Räddningstjänstlag, m. m. AnL 63GÖREL THURDIN (c): Mitt inlägg i den här debatten omräddningstjänstlag kommer att begränsa sig till enbart sotningsverksamheten.Jag aktualiserade frågan i en motion tillsammans med underallmänna Räddningstjänstlag, m. m. motionstiden,där vi begärde en omarbetning av nuvarande regler i avvaktan på ett eventuelltförslag. har vi förslaget i propositionen om räddningstjänstlag. I sambandmed propositionen lämnade jag in ytterligare en motion där jag yrkade avslag pålagförslaget. Jag skall förklara litet närmare varför. Jag anser nämligen attlagförslaget inte tillgodoser i första hand våra kommunmedborgares behov. Jag instämmer i att det är kommunerna som även ifortsättningen skall bära huvudansvaret för samhällets sotningskrav utifrånbrandförebyggande mål. Det är inte den delen jag kritiserar.Riksrevisionsverket har emellertid utfört en översyn som mynnat ut i enpromemoria, och det är bl.a. från den promemorian som jag har hämtat materialtill min motion. Jag utgår från att har auktorisation. Trots att det är privata företag som bedriversotningsverksamhet så har de inom sina resp. distrikt monopol på verksamheten.Redan här sker en sammanblandning av offentligt monopol och privatföretagsamhet. Taxorna bestäms centralt genom avtal mellan . De ändras som regel inte ute i kommunerna.Detta kan faktiskt betecknas som ett slags anbudskartell, där priset är likaöver hela landet oavsett förhållanden i resp. kommun eller distrikt. Den somfår tjänsten utförd har ingen möjlighet att påverka prissättningen, oavsettkvaliteten på servicen. Om ett monopolistiskt förhållande skall råda. då skallskorstensfejarmästaren vara anställd av kommunen, vilket tydligen kan förekommaenligt promemorian. slår dessutom larm om densammanblandning som sker av myndighetsuppgifter och privat företagsamhet, därdet blir väldigt svårt för den enskilde fastighetsägaren att avgöra vad somföreligger i det ena eller andra fallet.