prot · GA0920 · 1986-12-31 00:00:00 — a. livförsäkringsbolag. Förslaget innehåller inte några bestämmelser om hurskatten skall fördelas på försäkringstagarna. Samma princip gäller för allaandra skatter som tas ut av juridiska personer. Ett exempel på det är den s. k.ränteskatt på kapitalförsäkringar som redan nu betalas avlivförsäkringsbolagen. Den skälighetsprincip som gäller förlivförsäkringsverksamhet och som följer av lag garanterar att inkomster ochutgifter i verksamheten fördelas på ett rättvist sätt mellanförsäkringstagarna. Det är en uppgift för försäkringsinspektionen att se tillatt skälighetsprincipen efterlevs. Jag kan mot den bakgrunden inte se någonrisk för att skatten skulle träffa försäkringstagarna på ett godtyckligt sätt.Samma uppfattning redovisas för övrigt i lagrådets yttrande över förslaget. 26Förste vice talman (): Jag får tacka finansministern för svaret. Regeringens förslag till s. k. engångsskatt innebär attförsäkringsbolagen åläggs att sköta skatteuppbörden för det kapital som deförvaltar för sina försäkringstagares räkning. Försäkringsbolagen får därmed enhelt ny uppgift som inte är reglerad i lagstiftningen, nämligen att fungera somskattefogdär. I samband med den allmänpolitiska debatten ansågfinansministern att det var för högt real avkastning påförsäkringssparandet, men tydligen kunde vara acceptabelt. varierar den reala avkastningen på försäkringssparandetavsevärt -mellan och betydligt , helt beroende på när premiernahar betalats in. Om försäkringsbolagen fördelar skatten jämnt, tvärs överförsäkringsbeståndet, drabbar ju skatten lika hårt den som har en mycket lågreal avkastning som den som har en hög sådan. Finansministern hänvisar nu till attförsäkringsinspektionen har att tillse att skatten fördelas på ett rättvistsätt. Detta ärett dåligt svar-det är ungefär lika rimligt som att säga att delokala skattemyndigheterna skall fördela den statliga inkomstskatten påskattebetalarna och att sedan skall tillse att det hela skötspå ett riktigt sätt. Det är orimligt att ålägga enskilda försäkringsbolag attsköta skatteuppbörden gentemot nära 4 miljoner medborgare utan några som helstanvisningar om hur fördelningen dem emellan skall ske, i synnerhet somfinansministern har anfört att denna skatt skulle medföra en mer likformigfördelning av de bördor som läggs på medborgarna. Nog måste väl finansministerninnerst inne dela den uppfattningen. Om distributionen av pornografiska filmer via kabel-TV Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1986/87:99 om distributionen av pornografiska filmer viakabel-TV har frågat mig om det är förenligtmed utbildnings- och kulturpolitiska mål att kabel-TV medverkar till att sändapornografiska filmer. Reglerna för innehållet i kabel-TV fastställdes avriksdagen . I proposition 1984/85:199 om radio- och kabelnät uttaladejag att reglerna för våld och pornografi bör vara strängare i kabel-TV än förenskilda filmer och videogram. Skälen till det är att kabelsändningarna riktarsig till enskilda hem och att innehållet inte är känt på förhand. Reglernainnebär emellertid inte att ingripande kan göras mot enstaka pornografiskainslag i kabel-TV. För satellitsändningar gäller att fortsatt vidaresändningav en programkanal får förbjudas i högst , bl. a. om det i kanalen vidupprepade tillfällen har förekommit program som har innehållit röriiga bildermed skildringar av sexuellt våld eller tvång eller om kanalen har varitensidigt inriktad på Om distributionen av pornografiska filmer via kabel- TV sändningarav pornografiska bilder. Ett förbud får meddelas endast om det med hänsyn tillgärningarnas art och programkanalens karaktär och inriktning är godtagbartfrån yttrande- och informationsfrihetssynpunkt. Reglerna för egensändningar skiljer sig från reglerna försatellitsändningar genom att sändningstillståndet kan återkallas redan vidupprepade sändningar av pornografiska bilder. Frågor om ingripande mot kabel-TV-sändningar prövas avStockholms tingsrätt i fråga om satellitsändningar och av den tingsrätt som ärbehörig att ta upp tryckfrihetsmål från orten när det gäller egensändningar. Ibåda fallen medverkar jury. Det är justitiekanslern som för talan. 28 INGA (vpk): Jag skall be att få tacka för svaret. Video skall alltså visa porrfilm via detsvenska genom kabel-TV, och man har redan börjat. Det ligger mycketi detta; dels dubbelmoralen att som det största läromedelsföretaget gårut med porrfilmer jämsides med saluförandet av läroböcker och datorer tillskolelever och vuxenstuderande, dels medverkan vid distributionenav dessa filmer. Än så länge rör det sig bara om 5 000-10 000 hushåll i Växjöoch , men tanken är att hundratusentals familjer skall kunna nås av dessaporrfilmer. Underhandlingar om denna ökning pågår. När ett av över 100 privata TV-bolag börjadesända porrfilmer blev det rusning efter de speciella antenner sombehövdes för att man skulle kunna se dessa filmer, och på en månad såldes över700 000 antenner i . Jag är naturligtvis oroad över denna utveckling, och detär därför som jag har ställt frågan till kulturministern, om detta är förenligtmed utbildnings-och kulturpolitiska mål. Jag hade varit tacksam omkulturministern hade kunnat svara ett klart ja eller helst ett klart nej, dvs.att det inte var förenligt med de kultur- och utbildningspolitiska mål somfastlagts. I detta svar har frågan angripits på ett otympligt sätt. Jag vill börja med att göra ett påpekande omnågot som jag förmodar var en felsägning av . Hon sade att Esselteoch planerar för en ökning, och man fick en känsla av att det gälldeen ökning av porrfilmsbeståndet. Jag trodde att den ökning man planerar förgällde dels kabelnätens omfattning, dels filmbeståndet totalt. Efter vad jaghar förstått försöker både och undvika sådana filmer som kanväcka anstöt. Det som jag i mitt svar har talat om för - ochsom jag gärna vill upprepa - är att vi med den lag som finns, och som vpk:srepresentant i vid riksdagsbehandlingen inte hade någraavgörande invändningar mot, har reglerat hur den typ av övertramp skallhanteras som har pekat på. 30INGA (vpk): Meningen är förstås att hundratusentalsfamiljer skall kunna nås av det utbud som Video skall kunna sända viakabel-TV. Sedan kan man ha den fromma förhoppningen att de filmer som kommeratt visas inte skall väcka anstöt, som statsrådet sade. Jag tycker att statsmakternas inställning i dessa frågorutmärks av stor flathet och undfallenhet inför det som är dåligt. Politikernahar ett ansvar för att se till att dåliga filmer inte skall kunna visas,framför allt i de svenska hemmen. Det talas i detta svar om stränghet. Jag tycker att viborde skaffa ännu bättre instrument än vi har för att kunna säga nej tillsådant som vi vet är dåligt. Jag tror att de allra flesta människor vet var mandrar den gränsen. Om bevarande av kulturminnesmärken vid skogsavverkning m.m. Ett litet tillägg till vad som harsagts: Den programkatalog som har släppt ut innehåller ett stort antalfilmer. Flertalet av dem är sådana som har visats på biograf i och somär censurerade av . Jag förmodar att det också gäller defilmer som kan karakteriseras som porrfilmer. Mitt svar har lämnats med hänvisning till att vi faktisktför kabelvisningarna har instiftat ett särskilt instrument för att komma tillrätta med övertramp. Jag tycker att man kan vara till freds därmed tillsvidare. 32 INGA (vpk): De aktuella porrfilmerna visas redan i Växjöoch , och de kommer att visas på många fler ställen. Det är mycket bra omEsselte har ett annat utbud, men jag tycker att det är märkligt att intekulturministern tar avstånd från att man faktiskt visar porrfilmer. Det ärfråga om en dubbelmoral, som man gott skulle kunna kosta på sig att vara förbittradöver. Men jag vill också reagera mot att skall distribueraporrfilmer till de svenska hushållen. Jag hade faktiskt hoppats på ett klargörande frånstatsrådet . Jag hade hoppats på ett klart nej på min fråga tillkulturministern: Jag är mycket besviken över det svar jag har fått. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1986/87:114 om bevarande av kulturminnesmärken vidskogsavverkning m.m. har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att förhindra fortsatt förstörelse avviktiga fornlämningar och kulturminnesmärken vid skogsavverkning eller annatexploateringsarbete. Jag har inför besvarandet av frågan samrått medjordbruksministern. Jag vill till att börja med kort erinra om deförfattningar som reglerar förhållandet mellan skogsbruket ochkulturminnesvården. Om bevarande av kulturminnesmärken vid skogsavverkning m.m. enligtfornminneslagen (1942:350) förbjudet att utan tillstånd rubba,förändra eller ta bort fast fornlämning. Förbudet avser självfallet skogsbruketlika väl som annan verksamhet. Enligt 1 § skogsvårdslagen (1979:429) skall vid skötselnav skogsmark hänsyn tas till naturvårdens och andra allmänna intressen. Häriinbegrips också kulturhistoriska värden. har sålunda i sinaföreskrifter och allmänna råd till lagen anvisat hur skador på objekt avkulturhistoriskt intresse i skogsmark skall undvikas. Jag är emellertid medveten om att de praktiskaförutsättningar under vilket skogsbruket bedrivs är minst lika viktiga som detformella regelverket, när det gäller hänsynstagande till kulturvärden. Detankommer i första hand på de sektorsansvariga myndigheterna att utvecklasamverkansformerna mellan skogsnäringen och kulturminnesvården. Ett sådant utvecklingsarbete bedrivs också gemensamt avskogsstyrelsen och . Det omfattar enligt vad jag inhämtatbl. a. ett långt framskridet arbete med att ta fram en särskildinformationsskrift -Kulturminnesvården i skogsbruket - avsedd bl. a. för demsom är yrkesverksamma i skogsbruket. I utvecklingsarbetet ingår ocksåplaneringen av ett brett upplagt utbildnings- och studiepaket avsett att ge deaktuella frågorna ett snabbt genomslag i skogsvårdsorganisationen ochskogsnäringen. Den fråga tagit upp är sålunda väluppmärksammad av de ansvariga myndigheterna både på central och regional nivå.Jag har inte 'funnit att ytterligare åtgärder från regeringens sida förnärvarande är påkallade. Jag utgår därvid från att i första hand skogsstyrelsenoch tar de initiativ som den fungerande samverkan mellanskogsnäringen och kulturminnesvården förutsätter. 34BERTIL (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, som var fullständigt och bra. Vi skall ha klart för oss att det härgäller vad människor i gångna tider har skapat i form av vackrastengärdesgårdar och stenrösen, husgrunder och vackra vägar i skogen. Detminner oss nutidsmänniskor om odlarmöda och omsorg om sig och familjen och omen hård kamp för tillvaron. Ett hårt arbete med enkla verktyg ligger bakom, ochdessa fornlämningar talar sitt tydliga språk om hur tiderna förändras. Det gäller verkliga kulturminnen. Tyvärr spolieras sådanaminnen ibland i samband med det moderna skogsbruket och med annanexploateringsverksamhet. Det måste förhindras, och det är detta jag är uteefter. Jag vill tydligt och klart säga att det inte är min avsikt att kritiserautan bara framhålla att detta är sådant man inte tänkt på tillräckligt mycket. Statsrådet hänvisar till gällande bestämmelser och tillytterligare möjligheter för att komma till rätta med dessa frågor. Han visarpå möjligheten att genom en informationsskrift beakta frågorna och säger attett utbildnings-och studiepaket planeras. Det är nödvändigt att observera ochfölja upp frågan om bevarande av kulturminnesmärken. Man har på denna punktinte varit på det klara med vad som håller på att hända. Jag förutsätter att kulturministern följer upp dessafrågor och vill också säga att jag är nöjd med svaret. överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1986/87:102 om visst järnvägsbyggesbetydelse för arbetslösheten har frågat mig på vilket sättett järnvägsbygge ökar arbetslösheten. Bakgrunden till fråga är en kommentar avmig till ett, centerpartiförslag om en utbyggd ostkustbana längsNorrlandskusten. Enligt de uppgifter jag fått då jag kommenterade förslagetskulle utbyggnaden finansieras med pengar från arbetsmarknadspolitiken. Min kommentar var att en sådan finansiering skulle minskavåra möjligheter att bekämpa arbetslösheten. Det står jag fast vid. Det är, som säkert vet, inte så att detfinns ett överskott av pengar för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För /87 här anvisats drygt 15 miljarderkronor till arbetsmarknadspolitiken. Av dessa går 6,5 miljarder till åtgärderför arbetshandikappade, som anställs i skyddat arbete eller med lönebidrag. 4miljarder går till sysselsättningsskapande åtgärder av typen beredskapsarbeten,rekryteringsstöd, ungdomslag m.m. Nästan 2,6 miljarder går tillarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering. Sammantaget gårsåledes av de arbetsmarknadspolitiska medlen till utbildning ochsysselsättning. Resterande ca 2 miljarder går till förvaltningskostnader,lokalhyror, arbetsmarknadsservice m. m. Järnvägsbyggen kan självfallet ha stor betydelse för utvecklingsmöjligheternai olika delar av landet. Men att bygga järnvägar är dyrt, det kostar . Den utbyggnad av ostkustbanan somcenterpartiet föreslagit är en miljardaffär som, om den skulle finansieras medmedel från arbetsmarknadspolitiken, väsentligt skulle minska utrymmet för andraåtgärder av den typ jag nämnt. Det är mot den bakgrunden man skall se minkommentar till förslaget. 36 (): Jag tackar för svaret från statsrådet . Sedan urminnes tider har byggande av vägar och järnvägarhaft en stor regionalpolitisk betydelse, och det har det fortfarande. Forskarehävdar att en bra transportstandard är grunden för näringslivets utveckling ochdå även arbetsmarknadens utveckling. Bra vägar och järnvägar gör det möjligtför företag och även människor att etablera sig någon annanstans än i städerna.Det innebär en sysselsättning spridd över landet. En järnvägsinvestering, somdet i det här fallet var fråga om, ger också jobb i de industrier som berörs,t. ex. verkstadsindustrier och stålindustrier, och det finns ju sådana i norraSverige. Med utgångspunkt i de här aspekterna ansåg en grupp därjag själv ingick att en god regionalpolitisk satsning skulle vara ett ordentligtjärnvägsbygge i . När statsrådet fick tillfälle att kommentera detförslaget nämnde Om visst järnvägsbygges betydelse för arbetslösheten Om visst järnvägsbygges betydelse för arbetslösheten hon attdet skulle medföra ökad arbetslöshet och kosta för många AMS-jobb. Det är klartatt jag då blev förvånad, men jag har delvis fått en förklaring tilluttalandet. Även jag förstår att det inte går att finansiera ettsådant järnvägsbygge enbart med medel från -därtill är satsningen för stor. Men om en region behöver ett utvecklattransportsystem, handlar det ändå om efterfrågan på jobb, och det måste ju varabättre med ett aktivt arbetsmarknadsstöd än ett passivt. Den här typen avsatsning är på lång sikt samhällsekonomisk - den ger en egen kraft att utvecklanya jobb för regionen. Har jag uppfattat statsrådet rätt om jag säger att honanser att arbetsmarknadspolitiska medel inte bör satsas på den här typen avprojekt, eller kan man tänka sig att delar av arbetsmarknadsdepartementetsmedel går till ett sådant här projekt för att skapa jobb? Man slipper då andrasatsningar vid sidan om. 37Arbetsmarknadsminister : Herr talman! I princip är det så attde delar av de arbetsmarknadspolitiska pengarna som går till beredskapsarbetenmycket väl kan satsas på åtgärder som byggande av vägar och järnvägar. Det harvi också gjort. I ganska stor utsträckning har just beredskapsmedlen gått tilltransportväsendet. Men som framgick av eget inlägg är detförslag som framlagts från centerpartihåll av en omfattning som vi tidigareinte har haft. Jag kan inte uttala mig om det aktuella fallet, men iprincip är det möjligt att använda delar av de arbetsmarknadspolitiska medlenför detta, men inte alla. Vi skall komma ihåg att de kanske mest framåtsyftandeåtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken har vi framför allt påutbildningssidan. Jag tror att det vore mycket synd om man skulle nagga depengarna i kanten. Dessutom går ungefär en tredjedel av de insatser vi gör inomarbetsmarknadspolitiken till åtgärder för de arbetshandikappade, och jag troratt det är mycket svårt att finna arbetsuppgifter för dem inom ramen för dentyp av jobb som här diskuterar. 38 (): Jag tycker ändå att statsrådets svar ärpositivt när det gäller en satsning på den här typen av projekt. När det härförslaget - jag tänker på kommunikationer över huvud taget i inlandet och iutflyttningslän - kan aktualiseras och frågan kommer upp ser jag fram emot ettstöd från statsrådet. Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1986/87:116 om förbud mot avskedande vid arbetskonflikter har frågat mig om det kanförväntas något initiativ från regeringen för att förändra medbestämmandelagen- lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet - så att möjligheten attavskeda vid konflikter försvinner. fråga är ställd mot bakgrund av inträffadehändelser vid Aitikgruvan i samband med en olovlig arbetskonflikt. Jag kangivetvis inte här gå in på något enskilt fall. Frågan om skiljande från anställningen i samband medarbetskonflikt har emellertid behandlats tidigare vid olika tillfällen. Det hardå framkommit att rättsläget kan sammanfattas på följande sätt. Uppsägningeller avskedande får normalt inte tillgripas mot dem som deltar i en lovligarbetskonflikt. Samma princip gäller också vid deltagande i olovligakonflikter. I denna typ av fall gäller emellertid även att ingångna avtal skallhållas och fredsplikten respekteras. Det har därför ansetts nödvändigt att deti kvalificerade undantagsfall skall finnas möjlighet att tillgripa avskedande.Frågan när det är tillåtet att göra detta får bedömas med hänsyn tillomständigheterna i varje enskilt fall. Senast avvisade en vpk-motionmed förslag bl. a. om att deltagande i olovlig stridsåtgärd aldrig skulle kunnautgöra saklig grund för avsked. I denna fråga, liksom när det gäller skadeståndför olovliga stridsåtgärder, har vpk i upprepade motioner fört fram förslag somavvisats av . Genomfördes dessa förslag skulle det innebära att manöverger den arbetsrättsliga grundsatsen att arbetsfred skall råda underavtalstid. Jag vill också framhålla att medbestämmandelagen ändrades så sentsom i syfte att öka möjligheterna att lösa olovliga konflikter på annatsätt än genom skadestånd och avskedanden. Jag har inte för avsikt att verka för en sådan utvecklingsom föreslagit. 40 (vpk): Jag får först tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Det nya i den här frågan är att det mig veterligt faktisktär första gången i den moderna historien som en fackordförande i i samband med en arbetskonflikt. har i en medlemsomröstning efter strejkengetts fullständigt förtroende av sina arbetskamrater så när som på endeltagande vid mötet. Strejken var kollektiv och kollektivt beslutad. Samtligadeltog alltså i strejken. Men en enda person lyftes fram som syndabock,fråntogs sitt ordförandeskap, fråntogs sitt medlemskap iGruvindustriarbetareförbundet och avskedades från sin anställning. Det finns alltså skäl till eftertanke. Vart är vi på vägmed stöd av den medbestämmandelag som en gång karakteriserades som den störstareformen näst efter allmänna rösträtten? Det finns således anledning attompröva MBL som en strejkbegränsande och kampbegränsande lagstiftning. Omförbud mot avskedande vid arbetskonflikter Om pensionsreglerna för gruvarbetare Jag noterar att arbetsmarknadsministern mycket klartuttalar att något initiativ inte är att förvänta från departementet. Initiativkommer ändå att tas. Det är upprörande att man försöker straffa ut kampvilligasolidariska människor som ställer upp för sina kamrater på det sätt som harskett i det här fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1986/87:93 om pensionsreglerna förgruvarbetare har frågat mig om jag delarLKAB:s företagsläkares uppfattning att alla gruvarbetare som arbetat 15 årunder jord skall få pension och om jag i så fall är beredd attändra pensionsreglerna för gruvarbetare. Jag är inte beredd att föreslå någon ändring ipensionsreglerna för gruvarbetare. Reglerna inom den allmänna pensioneringen är generella ochgäller alla oavsett bostadsort, yrkestillhörighet etc. Detta är en viktigprincip som bör bibehållas. För den som av olika anledningar behöver pension från entidigare tidpunkt än den ordinarie pensionsåldern finns möjlighet att ansöka omförtidspension eller sjukbidrag. Sådan pension kan man få om man fått sinarbetsförmåga nedsatt av medicinska skäl. För den som har fyllt finns möjlighet att fåförtidspension av arbetsmarknadsskäl. har man också möjlighetatt trappa ned sin arbetsinsats och få delpension som kompensation för deninkomstförlust man gör. Det är slutligen möjligt att begära förtida uttag avsin ålderspension fr. o. m. den månad man fyller . Ett förtida uttagmedför dock att pensionsbeloppet reduceras. Jag vill emellertid tillägga attden statliga pensionsberedningen (S 1984:03) bl. a. har till uppgift att seöver de nuvarande möjligheterna till rörlig pensionsålder. 42KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka socialministern för svaret. Gruvarbetarna har fört kampen för pensionvid . Det är först nu de har fått oväntat stöd från enföretagsläkare. Motiveringen är att gruvarbetarna lider under en psykiskpress som sliter hårt. Ny teknik och nya maskiner samt gruvmiljön gör attgruvarbetarna är berättigade till en lägre pensionsålder. Något som inte tagits med är risken för lungcancer. Detfinns mätningar som visar att gruvarbetarna utsätts för radon. Den endamöjligheten att minska radonhalten i luften är ökad ventilation, men det gårändå inte att helt komma ifrån radonet och risken för lungcancer. Det ärytterligare ett motiv för att sänka pensionsåldern till för dem som hararbetat under jord. Jag beklagar djupt att regeringen inte är beredd atttillmötesgå gruvarbetarna. Jämfört med hur det är ute i - sådanajämförelser brukar vi göra när det gäller andra saker- hör de svenskagruvarbetarnas pensionsålder faktiskt till de högsta. I många andra länder harman tagit hänsyn till de miljöhot som gruvarbetare under jord utsätts för. Detär synd att inte kan följa efter och göra det bättre för gruvarbetarna. Överläggningen.var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1986/87:98 om oral galvanism har frågat mignär jag ämnarvidta åtgärder med anledning av rapporten och tillsyn av dentalamaterial och vilka dessa åtgärder blir. har på uppdrag av regeringen redovisat ettantal åtgärder som rör tandersättningsmaterial i rapporten (Ds S 1986:2)Kontroll och tillsyn av dentala material. a. föreslagitdels att ett produktregister, dels ett register för utvärdering av biverkningarav dentala material upprättas. Vidare föreslås i rapporten att regeringenuppdrar åt att utarbeta regler för annonsering och marknadsföringav dentalmaterial. har i annat sammanhang anmält att enutbildning av s. k. hänvisningstandläkare i landstingen genomförts beträffandedentala material samt riskerna för olika former av biverkningar och tekniskakomplikationer. Vidare har utarbetat ett underlag förvårdprogram för patienter med besvär som kan sättas i samband medtandersättningsmaterial. Rapporten om Kontroll och tillsynav dentala material har remissbehandlats och ärendet bereds iregeringskansliet. Jag har för avsikt att ta ställning tillrapporten. 44GULLAN (): Tack för svaret, socialministern! Jag hoppasnu att socialministern verkligen snabbt griper sig an den här frågan ochkommer med förslag såväl till som till . Det ärviktigt att regeringen visar handlingskraft och aktivitet i denna fråga,eftersom många människor är oroliga, inte minst på grund av de alarmerandeuppgifter vi läser om då och då i pressen. läste jag i tidningen :"Gravida varnas. Amalgamfyllningar kan skada ." Huruvida dettastämrrier med fakta undandrar sig mitt kunnande och mitt bedömande, men ett ärändå klarlagt: forskarna har manat till viss försiktighet med storaamalgamfyllningar hos gravida, och man har konstaterat ett samband mellankvicksilverhalt i hjärnan och amalgamfyllning.