prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Förnyelsefönderna kom ju egentligen till tack vareindustriarbetarnas fackliga organisationer. Det var de som födde tanken. Detvar de som ville att en tiondel av vinsterna skulle gå till medlemmarnasutbildning. Som kommentar till reservationen från vpkvill jag försterinra om vad utskottet sade vid beredningen av förslaget om förnyelsefonder:Hänsyn bör tas till att ett litet företag inte har samma utbildningsbehov ochbehov av forsknings- och utvecklingsarbete som ett stort. Vpk bör också ta fasta på vad utskottets majoritet säger idagens betänkande, nämligen:"Det förslag motionärerna lägger fram är attjämställa med en skatt som skulle tas ut på företagens vinster och1987," ställer i frågan orti detförslag som vpk har är intressant. Man vet ju inte hur systemet kommer attformas längre fram, för vi har snart bara kvar av perioden. Vpk sägerockså att de fackliga organisationerna skall ha majoritet, om det blir som vpkskulle vilja ha det med fonderna. Det är också vår tanke. Det är just defackliga organisationerna som har drivit fram tanken på förnyelsefonder, så detfinns en del intressant att tänka på i det sammanhanget. Jag yrkar bifall till finansutskottetshemställan; vilket innebär avslag på både reservation ochvänsterpartiet kommunisternas reservation. Prot.1986/87:108 - 130HUGO HEGELAND (m): Jag vill till i Hallstahammarsäga att jag inte i något sammanhang har pläderat för att icke vinstgivandeföretag skulle få vara med och dela på.förnyelsefonderna. Vad jag har sagt äratt om några företag verkligen är i behov av förnyelsefonder är detnaturligtvis de som inte går med vinst och som kanske kan förbättra sinställning genom att förbättra utbildningen och kvaliteten. Till, vill jag säga att det inte alls ärfråga om att misstänkliggöra fackföreningsrörelsen. Jag har i åtskilligasammanhang erkäntfackföreningsrörelsens många goda insatser, men även denna rörelse kan sombekant göra misstag. Det är inte heller fråga om någon negativ inställning tillutbildning, men företagen satsar långt mer på utbildning, totalt sett, än vadförnyelsefonderna uppgår till. Det påståendet är alltså totalt felaktigt. Vadvi har invänt mot är att man plötsligt för att dämpa kraven i 1985 årslönerörelse hittade på att inrätta nya fonder och av någon egendomlig anledningkallade dem förnyelsefonder. Ledande företagare som var på utfrågning ifinansutskottet avvisade bestämt förslaget som helt omotiverat. Alltså enbartsakliga skäl motiverar vår kritiska inställning till förnyelsefonderna. Sedan har vi fått höra av industriministern att han inteens vill betala tillbaka de pengar som inte utnyttjas, trots att harbeslutat om detta. Det visar att om någon är opålitlig förefaller det snarastatt vara industriministern. 131HANS i (vpk): Herr talman! Det var intressant att höraIris säga att det våren god tanke att det skulle kunna finnas enmajoritet av fackliga företrädare i fonderna. Det är ju roligt att se att vihar ungefär samma uppfattning när det gäller förfoganderätten över vinster, ochvinster som avsätts i fondmedel. Till skillnad från , som juabsolut inte vill ha något arbetarinflytande, anser socialdemokrater ochkommunister att ett sådant bör finnas. Man skulle kunna uttrycka det så, att vårt förslag innebären förnyelse av förnyelsefonderna. Vi vill vidga det hela till att verkligengälla lågutbildade, personer som har en förhållandevis dålig skolgång. Inteminst i Bergslagen är det många som ställs utanför basindustrierna och som haren skolutbildning som inte är tillräcklig för att de skulle kunna hävda sig ikonkurrensen med yngre människor på en alltmer avancerad arbetsmarknad. Genomen sådan gemensam fond som det nya förslaget innebär skulle man få möjligheteratt också utbilda människor inom den gemensamma sektorn och inon-i företag sominte har vinster som räcker till avsättningar. Det är ju därvidlag som HugoHegelands tanke, som han nu försöker ta avstånd från. är exakt densamma somvpk;s. Han säger att det verkligen är de som inte har några vinster, de småföretagen, som har behov av att utbilda personal. Ja, precis. Genom dengemensamma fonden skulle de få möjlighet att göra det. Alltså har vi sammauppfattning i det här fallet, . Och det .är ingenting att skämmasför. Det är bara bra. 132 (): lyssnar ju endast pä företagen.Men när den nya informationstekniken nu skall introduceras på fleraarbetsplatser, anser vi socialdemokrater att utgångspunkten bör vara att denfaktiska beslutanderätten över medelsanvisningen skall ligga såväl hosföretaget som hos de anställda. 133HUGO HEGELAND (m); Med anledning av den sena timmen skall jaginte gå in i logikens värld när det gäller i Hallstahammarargumentering här; den talar väl för sig själv. Till vill jag säga att företagen ju intefår mer pengar till utbildning för att man först tar ifrån företagen medel ochsedan stoppar in alla pengarna i någonting som man kallar förnyelsefonder ochsäger: Sedan får ni ansöka om att få tillbaka dessa pengar, men då fårfacketvetorätt. På vad sätt får företagen genom detta större resurser tillutbildning? Det går inte ihop. Låt migcitera från en tidningsartikel om vad som hände i ett fall: "Vibehöver väl inte utbilda oss just nu? Vad ska vi göra med pengarna? De åtta anställda vid , SMW i kliadesig i sina huvuden och gick igenom alla tänkbara idéer till förnyelse, Allahade fullt upp att göra, ingen behövde gå på kurs och den stora vinsten på enmiljon betydde avsättning till förnyelsefondskonto, är den mycket originella lösningen på problemetgenomförd. (), sektion maskinteknik, fick alltihop.Sten heter nyskapelsen, som ska avkasta cirka åttatusenlappar till ressugna teknister i tredje eller fjärdeårskursen." 134HANS i (vpk): Herr talman! Jag får tacka hans konstaterande att min logik är sådan att den inte behöver ytterligareförklaras. Det var ju skönt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:23om minnesmynt (förs. 1986/87:16). Beträffande detta betänkande konstaterade andre vicetalmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vidnästa arbetsplenum.) 14 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättavid morgondagens sammanträde. 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1986/87:152Inskränkt skattskyldighet för vissa stiftelser m.fl. 1986/87:155 Högrelåneandel vid bostadslångivningen till vissa bostadsföretag Prot.1986/87:108 16 § Anmäldes och bordlades . ' 1986/87:N159 av BerUl Måbrinkm.fl,-(vpk) 1986/87:N160av m, fl, (c) 1986/87:N161-avHädar m, fl, (fp) 1986/87:N162av m,.fl,. Träfiberprövning(prop, -1986/87; 105) 1986/87:K117 av m,fl, (c) 1986/87:K118 avMargitta () Ändring i datalagen (prop, 1986/87:116) 1986/87;N163 av m, fl, (m) , Vissaoljébolagsfrågor (prop, 1986/87:120) 1986/87:Jol50 av m, fl, (s) 1986/87:Jol51av m, fl, (m) , 1986/87;Jol52av och () 1986/87:Jol53av m, fl, (vpk) 1986/87:Jol54av m, fl, (fp) 1986/87:Jol55av m, fl, (c) 1986/87:Jol56av m, fl, (c) 1986/87;Jol57av () ' 1986/87:Jol58av () ' Ändring ijordförvärvsiagen (1979:230), m,m, (prop, 1986/87:122) 1986/87:Fil06 av,m, fl, (fp) 1986/87:Fil07 avLars m, fl, (m) 1986/87:Fil08 av m, fl, (vpk)1986/87:Fil09 av m, fl, (c) Fortsatt valutareglering, m,m. (prop.1986/87:123) 1986/87:L137 av m. fl. 1986/87:Sol51av m. fl. 1986/87:Sol52av () 1986/87:Sol53av i (fp) 1986/87:Sol54av m.fl. (m) 1986/87:Sol55av m. fl. 1986/87:Sol56av () 1986/87;L138av m.fl, (fp) Dehomosexuellas situation i samhället (prop, 1986/87:124) 1986/87:N164 av andre vice talman m,fl, (fp, c) 1986/87;N165av m, fl, (vpk) 1986/87;N166av m. fl, (fp) 1986/87:N167av m.fl. (m) 1986/87:N168av m. fl. Vissaaktiefrågor för , m. m. 1986/87:126) 1986/87;Ub87 av i (c) 194 1986/87:Ub88 av m.fl.(c) 1986/87:Ub89av m.fl. (vpk) ProL 1986/87:108 1986/87;Ub90av m, fl, (fp) 1986/87;Ub91av m, fl. (m) ' , --------------------- 1986/87;Ub92av m. fl. 1986/87:Ub93av m.fl. (s) 1986/87:Ub94av () 1986/87:Ub95av m.fl. (s) 1986/87:Ub96av tredje vice talman () Fortsattdecentralisering inom högskolan (prop. 1986/87:127) 1986/87:Jol59 av m. fl. 1986/87:Jol60av ArneAndersson i m. '(m) 1986/87:Jol61av m. fl. (vpk) , 1986/87:Jol62av och (vpk) 1986/87:Jol63av m. fl. 1986/87:Jol64av () , Ändring imiljöskyddslagen (1969:387) m.m. (prop. 1986/87:135) 1986/87;Skl50 av m. fl. 1986/87:Skl51av m. fl. 1986/87:Skl52avKnut m.fl. (m) - 1986/87:Skl53av Sfig Josefson m.fl. (c) Åndringari beskattningen av bensin, m.m. (prop. 1986/87:139) 1986/87;N169 av m. fl. (fp) 1986/87;N170av () 1986/87:N171 av m. fl. Ändringar i lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden (prop. 1986/87:141) 1986/87:N172 av m. fl. (fp) 1986/87:N173av () Ändring i bankrörelselagens bestämmelser om kapitaltäckning (prop. 1986/87:142) 1986/87;Fil 10 av m.fl. (m) 1986,/87:Filll av () 1986/87:K119av m. fl. Ny riksbankslag och ändrathuvudmannaskap för (prop. 1986/87:143) 1986/87:N174 av m. fl. Ändringari lagstiftningen för stads- och landshypoteksinstitutionerna (prop. 1986/87:145) 1986/87:N175 av Erik-Hovhammar m; fl. (m) ~ ,_ Finansiella koncerner m. m. 1986/87:148) Prot.1986/87:108 17 § Anmäldes och bordlades 1986/87:15Vissa anslag för /88 inom verksamhetsområde (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:20Kommunalekonomiska frågor (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:21 Statliglokalförsörjning och vissa anslag för /88 inom verksamhetsområde (prop.1986/87:100 delvis) 18 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:233 ay () till socialministern omåtgärder för att hindra spridning av sjukdomen aids; Sjukdomen aids är ett hot mot helamänskligheten. Med nuvarande spridningstakt fördubblas antalet smittade vartolfte månad och kommer att ha mellan 160 000 och 320 000 smittade . Antalet sjuka kan uppgå till 25 000 . Allt flera frågar om riksdag och regering verkligen gjortallt som göras kan för att hindra sjukdomens vidare spridning. Det ärju nu som verkligt effektiva åtgärder kunde sättas in. Svaret måste tyvärr blinekande. kommer vi att fråga oss varför i hela världen vi väntadetills det var . Att skylla på bristande ekonomiska resurser går inte. Omnågra år kommer enbart vården och omhändertagandet av de sjuka att kostaåtskilliga miljarder. Det är gott och väl att en anti-aidskampanj komi gång, men hur pass effektiv är denna? Det är viktigt att informera människor,så att de kan ta eget ansvar, men hur pass korrekt är informationen? Läkare ochforskare tvistar t, ex, om smittvägarna, men affischer och broschyrer påstårfrankt att pussar och kramar smittar inte. Det finns inga vetenskapliga beläggför att saliv inte kan smitta. Mot bakgrund av den tafatta och delvis vilseledandeinformationen, som kommer att kosta 40 milj, kr, , framstårbehovet av ytterligare forskningsresurser som oundgängligen nödvändiga. Vi har i vårt land lång erfarenhet av andra smittsamma -men i jämförelse med aids långt mindre farliga sjukdomar. Varför inte dralärdom av tidigare effektiva och ganska handfasta åtgärder, t, ex, vadbeträffar tbc och syfilis? Vi vet att narkomaner och prostituerade utgör s, k,riskgrupper - för sig själva och andra. har inga effektiva åtgärdersatts in. Tvärtom har behandlingsmöjligheterna minskat drastiskt ,t, ex, i , Och drabbas helt oskyldiga människor avHIV-smitta, Jag villfråga socialministern: Kommer socialministern att verka för att kommandeinformation från aidsdelegationen blir mera sakligt korrekt och ger anledningtill större eget ansvarstagande hos den enskilde? Kommer regeringen att ställa de medel som behövs förforskning till förfogande? Kommer socialministern att verka för en allmänobligatorisk test - i ett första steg av alla som söker hälso- och sjukvård? När avser socialministern att framlägga förslag till nysmittskyddslagstiftning - och kommer aids då att klassas som allmänfarligsjukdom? Avser socialministern medverka till förslag omlagstiftning, som kriminaliserar all icke-medicinsk befattning med narkotika? Kommer socialministern att framlägga ett förslagtill ändring av lagen om vård av missbrukare, så att effektiv tvångsvård avnarkomaner blir möjlig? 1986/87:234 av /x-Andersson (c) tillkommunikationsministern om ökad godstransport på järnväg: Alltmer gods transporteras på våravägar, trots att det finns mycket starka argument för att styra över en del avde långväga godstransporterna till järnväg. ökade SJ sin andel avgodstransporterna. Frän slutet av 1985 till slutet av 1986 tappade dock SJ 2 %till lastbilarna. Dyrare taxor, nedläggning av industrispår och hela godsbanor,dålig service och bristande punktlighet har i debatten framförts som orsaker.Samtidigt som detta sker aviseras en höjning av långtradarnas tillåtnatotalvikt. Även en del av samhällets egna upphandlingar, såsomposttransporterna, är i snabb takt på väg från SJ till landsvägarna. Ur miljö- och energisynpunkt och med tanke på vägslitagetär den här utvecklingen djupt oroande. Såvitt jag förstår strider den också motregeringens klart uttalade målsättning att öka godstransportmängden påjärnvägen. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att långsiktigt ge förutsättningar för att en starkt ökad andel avgodstransporterna skall ske med järnväg? Prot.1986/87:108 19 § Meddelande om fråga "7"; ; ~ Meddelades att följande frågaframställts Meddelande0/71 fråga 1986/87:548 av () tillkommunikationsministern om den framtida järnvägspolitiken; Med anledning av den senaste tidensmassmediadebatt angående den framtida järnvägspolitiken, där statens järnvägari en utredning bl.a. lanserat tanken att tågtrafiken norr om kanläggas ned, vill jag ställa följande fråga til| kommunikationsministern: Har detta SJ-förslag någon somhelst förankring i regeringen, och hur stämmer det i så fall överens medregeringens klart uttalade miljö- och regionalpolitik? 20 § Kammaren åtskildes .