prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kart infe vara rimligt att lägga ansvaretför aft försörja alla invånare med mat på av befolkning,även om det blir krig eller kris med påföljande långa elavbrott. Jag anser dethelt orimligt att näringen själv skall betala det. Samhället skall ställa uppmed ett visst bidrag. Jag har inte sagt att samhället skall ta hela stöten. Detär inte heller rimligt. Låt oss säga en fördelnirtg 25:75. Statert betalar 25 %av kostnaderna och bonden . Det tycker jag skulle vara rimligt. Tredje vice talmannen anmälde att Rolartd Brärtnströmanhållit att till protokollet få anteckrtat att hart irtte ägde rätt tillytterligare replik. 85EVERT (): Jag skulle för egen del gärna ha sett attförsvarsbeslutet legat på en lägre ekonomisk nivå, men jag godtar naturligtvisden överenskommelse som har gjorts mellan socialdemokraterna och folkparfiet.Om alla partier i denna riksdag skulle ha varit eniga om beslutet hade nivånmed nödvändighet också blivit högre. En tillräckligt stark majoritet stårbakom det beslut som kommer att fattås. Det innebär också att vi ansluteross till idén om att 8 Riksdagensproiokoll 1986/87:133 en breduppslutning kring vår säkerhetspolifik är örtskvärd. Säkerhetspölifikcrts första frorttlinje går vid vårutrikespolitik. Def har sagts tidigare och bör återupprepas. Försvarspolitikenbör underordnas, samordnas och stödja utrikespolitikens mål om alliansfrihet ifred som syftar till neutralitet i krig. En fråga som tydligen lätt kommer i bakgrunden är decivila delarna av totalförsvaret. Vi har hört en diskussion om de frågornapå ett speciellt fält. Alla vet att ett moderrtt krig i mycket högre grad ärtförr drabbar civilbcfolkningcrt. En beredskap för befolknirtgsskyddet måstedärför plarteras. Här är flera frågor aktuella, herr talman, bl. a. denekonomiska beredskapen och civilförsvaret. skall ägna frågan ombefolkningsskyddet större uppmärksamhet, står det i utskottsbetänkartdet.Maj-Lis Lööw och jag har tagit upp denrta fråga i motiort Föl20 och begärt ertparlamerttarisk medverkan i planeringen av en rty skyddsrumspolifik. Jag lämnarfrågan eftersom har begärt ordet och kommer att fa upp dettasenare. 1 detta sammanhang vill jag ta upp en fråga som vi isocialutskottet har haft särskild anledrtirtg atf syssla med under åtskilligfid - nämligen hälso- och sjukvårdens ställning i krig. Trots aft frågan lyftesfram försvarsbeslut, där det hette att den var den svagastelärtkert i totalförsvaret, har egerttligen inte mycket hänt . Def somhar hänt, har hänt alldeles . Det senaste avtalet med landstirtgetskrevs under - bara sedart. Någon har uttryckt det så att om vi skulle ha råkat ikrig, hade vi inte kunnat ta händ om de sårade soldaterna. Det är naturligtvisett helt oacceptabelt förhållande. Försvaret har emellerfid sin bestämdaledning, medan hälso- och sjukvårdeu irtte har haft def. Det har därför varitlättare att få fram kulor som dödar och skadar än att få fram personal,operationssalar, läkemedel, transporter och förbandsmaferial som behövs ikrigssituationer. Försvarsutrednirtgen, regeringen med statsrådet och försvarsutskottet har ordentligt uppmärksammat det vi harpåpekat från socialutskottet. sade att en kraffig förstärknirtgav uthållighetcrt och kapacitetcrt för den civila hälso- och sjukvården i krignu måste komma till stånd. Anslaget kommer , som vi har sett, att fördubblasunder nästa femårsperiod. Omedelbara åtgärder måste nu vidtas för att förbättraskyddet. Regeringen har inrättat en särskild beredskapsdelegation. Det ärdessutom vikfigt atf ledningen och ansvarsfördelrtingen för hälso- ochsjukvården i krig blir klarlagd. Konsfifutiortsufskotfet har också uppmärksammat frågan ien stor utfrågning. Jag vill då särskilt uppmärksamma ledamoten , som har ägnat stort irttresse åt hälso- och sjukvårdeus organisationoch irtrtehåll. Jag vill gärrta nämna hans intresse och den omsorg han harvisat eftersom det tydligen är hans sista . Han lämnar riksdagert vidvårsessiortcns utgång. har i sitt yttrande tillstyrkt ett tilläggtill socialtjänstlagen om socialfjänsfcrts furtktioner och regeringens ledning- även i detta fall i härtdelse av krig, kris eller krigsfara. Vi får således en kraftig och nödvändig upprustning på det här området.Vi får hoppas att vi aldrig får något krig, mcrt om def skulle komma får vihoppas att vi har en ordentlig beredskap. Till slut vill jag notera rtågra artdra förhållartdert i sambartd medförsvaret. Det gäller först civilmotstårtdet, som irtte tas upp . Jag villbara konstatera att regeringen nu- har tillsatt en ledningsgrupp för ettkompletterande civilmotstånd. Det kart visa sig vara mycket betydelsefullt iframtiden, och det är bra att arbetet nu har kommit i gång på allvar efter enlång förberedelsetid. Särskilt vi inom har haft ett stortintresse i denna fråga. Ertanrtart fråga gäller ett krav på utredning om vapenfri tjänstgöring inomtotalförsvarets ram. Jag har tagit upp den frågan i motion Fö518. Den kommerupp till behandling . Jag hoppas atf den skall vinna bifall. Jag önskarrtu en större generositet och litet mera pragmatik rtär det gäller dert härfrågan. Åtskilligt skulle vara att säga om. vapenprodukfiou i allmärthet ochvapenexport i synnerhet. Den frågart får dock anstå för min del här . Låtmig bara i anslutning till beslutet om försvaret och säkerhetspolitiken sägaatt det är betänkligt, för att inte säga utomordentligt anmärkningsvärt ochfarligt, för säkerhetspolifik och fredssträvanden när ett stortföretag genom sin vapertexport direkt saboterar - jag tror att def ordet kananvärtdas - vår utrikespolitik. Mitt urtder det att vår framlidrtestatsminister medlade på FN:s uppdrag mellan två länder i Mellanösternlevererade tydligen krut i stora mängder till en av de stridartdeparterna. Det är häpnadsväckande och naturligtvis utomordentligt allvarligt. Med det sagda yrkar jag bifall till utskoftsmajorifeterts förslag. 86 (): Jag skall drista mig till att ta av kammarens fid ianspråk för att redovisa befarade följder vid Kariskronavarvet när beslutengenom nu behartdlade betärtkartde skall gcrtomföras. Riksdagenuttalade att Kariskronavarvet med sin inriktning har begränsademöjligheter aft påverka sin försäljrtirtgsvolym gcrtom egrta irtsatser. Därförfastslog att regeringen har ett särskilt ansvar för Karlskronavarvetsframtid. 1983uttalade , då på förslag av näringsutskottet, att det som riksdagenuttalade borde stå fast. Den9 april uttalade irtdustrimirtisterrt . Petcrsou här i riksdagert atthan utgick ifrån att berörda försvarsmyrtdigheter och Karlskrortavarvetgemensamt ansträrtgde sig för att minimera de negativa effekterna av denmirtskade beläggrtingen på varvet. Jag kan försäkra att varvets lednirtg tillsammarts med de olika fackcrthar gjort allt man kunnat och gör allt vad mart kan för att klara beläggningenoch säkra sysselsättnirtgert vid företaget. Ansfrängnirtgarna har, trots enotroligt hård marknad, varit framgångsrika. Exportorder har tagits hem med godaresultat. Tyvärr har emellerfid dessa order inte varit tillräckligt stora föraft säkerställa sysselsättnirtgert. Vad jag däremot irtte kan vitsorda är att några positivainsatser från försvarsmyndigheterrta gjorts. Deras irtriktning verkar i ställetha gällt indragrting vid och utbyggnad vid i Stockholm.Därtill kommer prioriteringarna i försvarsutskottets betänkande, somindikerar stora neddragningar vid . vore det egentligen, herr talman, på sin plats med enlårtg uppräkning av orsakerna till att just kommun harsysselsättningsproblem. Men jag skall bespara kammarert det. Dessa problem ärväl kärtda och mänga gånger redovisade även i denrta kammare. Lät mig bara pekapå varför våra problem är så speciella. I motsats till alla övriga residcrtsstäder, där dcrtstatliga sysselsättningen expanderar, lider under ert ständigtpågående sysselsätfnirtgsin-dragrting på det statliga området - stora och småirtdragningar. Lyckas kommurtcrt med ert satsrting på sysselsättnirtgert,rtcufraliscras den ofta med bred marginal av statliga indragrtingar. ärdet svårt att vara optimistisk, trots atf regeringens s. k. Blekingepakethöjde stämrtingslägef och optimismen flera grader i vår kommuu och förrestcrt ihela lärtct. Som avslufrting vill jag uttrycka en stilla förhoppning omatt regering och riksdag aktivt skall medverka i arbetet för attsysselsättningen vid säkras. Dessutom råder det inga somhelst tvivel om att en ytterligare regionalpolitisk satsning i kommunen ärnödvändig. 87 (): Jag har anmält mig fill debatten för att talaom befolkningsskyddet, men först vill jag passa på tillfället att säga någraord som berör den process som föregår de femåriga försvarsbesluten. Det är utomordentligt viktigt att försvarsbesluten fattasmot bakgrund av en grurtdlig bedömning av det säkerhetspolitiska läget. Därförhar också de senaste försvarsutredningarna börjat med ett specielltsäkerhetspolitiskt betänkande. Mert om inte den arbetsuppgiften är klartdefinierad frårt början och om den säkerhetspolitiska bedömningen skall görasunder stark tidspress och dessutom av en kommitté som i första hand ärsammansatt för atf utreda anslagsfördelrtingen inom försvaret, då kan det blisom det blev dcrt här gårtgert. Dert breda enigheten kring försvarskommitténssäkerhetspolifiska delbetänkande har understrukifs mänga gånger underdebatten, men dcrt crtighc-tcrt gäller ertligt mirt mertirtg crt gartska srtävsäkerhetspolitisk syrt, först och främst präglad av det försvarspolitiskatärtkartdet, irtte av ert bred syrt där utrikespolitiken i alla dess delarvägts in. Det gäller ju atf måla hela den aktuella säkerhetspolitiska bildeu,och då också plats i dcrt. I remissomgången efter försvarskommitténssäkerhetspolitiska delbetänkande framförde vi från det socialdemokratiskakvinnoförburtdet förslaget att man skulle låta nästa försvarsbeslut föregås aven speciell säkerhetspolitisk utredrtirtg med crt delvis annan sammansättningän den utredning som senare skall fördela pengarna inom totalförsvarets olikagrenar. Ett visst personsamband skall naturligtvis finnas, men det kan knappastvara så att alla våra bästa försvarsutredare rtödvärtdigtvis också är vårabästa säkerhetspolitiska bedömare. Jag har velat återupprepa det här kravetockså i denrta debatt, eftersom jag har rtoterat aft def i betärtkandet äventalas om arbetsformerrta inför ett nytt försvarsbeslut. Som jag sade inledningsvis har jag anmält mig för aft talaom befolkningsskyddet. Det hör visserligen infe till god ton i det polifiskaarbetet aft ta fill orda i debatter som har dragit lårtgt ut , om manhör till dem som har fått sina motioner tillstyrkta. Men jag tycker att det ärviktigt att också befolkrtirtgsskyddet får sirt beskärda del av debatten. Decivila delarna av totalförsvaret kommer ofta i skymundart i diskussionernakring ett försvarsbeslut. har åtminstone försörjnirtgsberedskapendiskuterats ganska ingåertde , och när det gäller befolkningsskyddet harockså sjukvården i krig berörts av och hemskyddsorganisafionenav . Beträffande dessa två viktiga delar av befolkningsskyddetkan vi konstatera att ekonomiska förstärkningar finns med i dagens beslut, ochdet är utomordentligt fillfredsställande. I fråga om skyddsrummen är situatiortCrt däremot rtågotmer förbryllartde. Dcrt som händelsevis har satt sig på åhörarläktaren för atfav dagens debatt eller av det betärtkartde vi diskuterar försöka fa reda på hurskyddsrumsbyggändet skall bli och vad det skallkosta blir inte särskilt mycket klokare. Faktum är att det inte finns någotförslag till.beslut , utan bara en tänkt ram. Saken är ju den att försvarskommittén sade att det äroacceptabelt att det med dagcrts artslagstilldelning och med.dert nuvarandeinriktnirtgert av skyddsrumsbyggartdet skulle komma att ta att byggaifatt bristerna. Slutsatsen blev att det inte hjälper med mer pengar - vi måstefå en helt ny inriktning på skyddsrumspolitiken, nya riskbedömningar osv. Försvarskommitténföreslog att man först skulle göra ett antal studier. Propositionen bygger pådetta synsätt, och uppgörelsen mellan socialdemokraterna och haranammat detta syrtsätt. Man säger sig kunna förutspå att man gcrtom en nyinriktning på skyddsrumspolitiken nog skulle kunna spara 750 milj. kr. ÖCB säger att man måste få behålla 600 av dessa miljoner;artnars blir det ebb i kassan och nya bristområdén i slutet avförsvarsperiodcrt. Certterrt anser aft skyddsrumsbyggandet kan räddas med 100milj. utöver vad som anslås ertligt uppgörclscrt mellart socialdémokraterrtaoch . ansluter sig till förslaget i propositionen menhar lagt in en brasklapp om mer pengar, om de artvisade infe räcker. Vpk vill,efter vad jag har förstått av debatten här, inte alls delta i den härgissningsleken. Själv tycker jag att det finns fler skäl att ordentligt seöver skyddsrumsbyggartdet ärt dem som redovisats av försvarskommittén. Jag hari motionen nämnt ändrade boendemörtster t, ex. skall ÖCB och räddningsverketgöra ett antal studier för att få fram underlag för deurta rtya skyddsrumspolitik, och jag har alltså fått gehör för vårönskan att slutsatserna av dessa studier skall få en parlamentarisk förankring,vilket jag tror är utomordentligt viktigt för tilltron fill den framtidaskyddsrumspolitiken. Tillräckligt med skyddsrum är något som vi måste kuunavisa svenska folket atf vi klarar, om vi skall få stöd för resten avförsvarspolitiken. avdebatten sedart försvarskommittén lade fram sitt betänkartde förstått hurutomorderttligt stor psykologisk betydelse ert skyddsrumspolitik som hartrovärdighet hos civilbefolkningen har för tilltron till vårt totalförsvar. Först när myndigheternas studier och parlamentarikerrtasslutsatser är klara kart mart veta vad det verkligert kostar att byggatillräckligt med skyddsrum, och det var värdefullt att rtotera att RolartdBrärtrtström sade att hart inte utesluter att det i senare delert avbeslutspcrioden kan bli nödvändigt att tillföra ytterligare medel. Man kan, herr talman, tycka att det utredande som vi nubeslutar om borde ha utförts av försvarskommittén, så att vi hade haftbättre möjligheter att beräkna kostnaderna och redan nu hade kunnat lägga fasten ambitiortsrti-vå när det gäller skyddsrumsbyggandet. Men som vi konstaterari motionen finns det också klara fördelar med att lyfta ut denrta fråga,diskutera och besluta mellart försvarsbeslufcrt, inte minst mot bakgrund av vadjag förutsade, att civilförsvaret ofta kommer i skuggan av kulor och kanortcrrtär vi skall diskutera försvarsfrågorna. Därför tycker jag att det i dettaavseende är ett utomordentligt positivt betärtkande som vi skall gå tillbeslut om, och jag ber atf få yrka bifall till utskottets hemsfällan. I detta anförande instämde (). 88IVAR (): Ett starkt totalförsvar måste som grund hagoda möjligheter att i en krigssituatiort klara livsmedels- och ertcrgiförsörjningen.Trovärdigheten i vår försvarsförmåga beror i hög grad på detta. Utskottsmajoritetens förslag har i detta avseendeuppeubara brister, och det är inte överord att påstå att vår energiförsörjninggenom majoritetens förslag försämras. Lagerhållningcrt av importerat brärtsle mirtskasväsentligt utan atf några konkreta åtgärder vidtas för att öka användningen avinhemska bränslcrt, och rtågra stimulartsåtgärder för att främja effektivarecrtcrgiartvärtdrtirtg finns inte kvar. Dagssituationen är i stället den, atf vi håller på att fåen naturgasintroduk-tion under sådana former att den i första hand konkurrerarmed inhemska bränslcrt i stället för aft ersätta olja och kol. Det firtrtsalltså ert uppcrtbar risk att vårt importberoende kommer atf öka. Så länge somdet endast firtns en enda lednirtg för import av gas är gascrts sårbarhetmycket stor. De många möjligheter som finns att i samband medförnyelsert av vårt Crtcrgisystem övergå till ett mer decentraliserat ochrobust energisystem tas inte till vara. Centralisering och storskalighetdominerar fortfarande majoritetens uppfattning om det framtida energisystemet. Vi i certtern har kortkret och ertvist hävdat attgrurtdcrt för en god energiberedskap är ett decerttraliserat crtcrgisystem, ihuvudsak baserat på förrtybar och inhemsk energi samt ert optimalcrtcrgihushållrtirtg. Genom ett fullföljande av energipolitik skullede föreslagna neddragningarrta av oljelagren vara möjliga utan en försämrirtgav beredskapcrt. har i olika sammanhang framhållit det storaberedskapsvärdet i att uppföra en fullskaleanläggning för produktion avdrivmedelsetanol, baserad på iförsta hand vete. Ingen har motsagt detta, men att övergå till handling och göraden producerade etauolcrt skattefri, det har irtte riksdagsmajoriteten orkatmed. Föratt spara kammarens tid skall jag avståfrån att redovisa den långa rad av exempel söm finns på hur majoritetsförslagenförsvagar grundert för en god energiberedskap och irtskränka mig till att yrkabifall till centerrts reservatiort 21 i det nu behandlade betänkartdet. 89LAHJA EXNER (s); Det försvarspolitiska beslut som vi nudebatterar har naturligtvis vuxit fram steg för steg. Det berör varje människai vårt avlånga land, och det berör, eller borde beröra, alla .samhällets olikafurtktiortcr. Jag har vid studier av försvarspropositiouen, tillsammansmed människor som har att förse oss med kläder och skor, upplevt att dessafrågor inte har fått den behandling som försörjningen av kläder och skor tillbefolkningen kräver. Detta har resulterat i motion 1986/87;Föl58, som också harundertecknats av ett antal kolleger från bygder som berörs av teko- ochskofillverknirtg. Jag går rakt på sak och kommenterar utskottetsskrivningar med anledning av dert motiort som har urtderteckrtats av oss. Vi måste tydligen acceptera resonemanget att mart irtte aförsvarspolitiska skäl kan särbehandla teko i vad gäller längden påberedskapstiden. Vi är dock förvånade över att utskottet irtte har fatfatresortcmartget om vad förlustert av yrkeskuuskap kart innebära förförsörjningsberedskapcrt på lårtg sikt. När det gäller buffertlagersystemet ligger detrtaturligtvis ert hel del i att tillverkarna måste skärpa sig i sina korttaktermed upphartdlarrta, mert som vi så sagt; Finns kompetensen, denverkliga kompetensert, att bedöma artdra saker än priset bara på ett håll? Jagmenar alltså kompetensert hos uppköparna vid den enskilda myndigheten. På uppdrag av textilrådet har alldeles nyligertställt följande fråga till allmänhetert: "När staten köper uniformer filldet svenska försvaret eller poliscrt, tycker du då att de skall köpasvensktillverkat endast om det är lika billigt som i utlandet ELLER skall deköpa svensktillverkat även om det är dyrare än det som tillverkas iutlandet?" Svaren på denrta fråga blev; Svcrtsktillverkaf ertdast omlika billigt -, svcrtskfillverkat ävert om det är dyrare-77 %, tveksameller vet ej -. Urtdersökningen visar att en klar majoritet av allatillfrågade, , anser att det svenska försvaret och polisen bör köpasvensktillverkade uniformer, ävert om de skulle vara dyrare ärt sådarta somtillverkas i utlandet. Faktum är att svensk textilindustri svarat för enlårtgtgåertde produktut-vecklirtg av urtiformsvävar för att möta nya ochtekniskt högt ställda krav. Inom konfektionsindustrin finns ett antal företagmed både kapacitet och kunnande för leverans av komfort och kvalitet iuniformsrtischen. Man kan gott säga att svensk tekoindustri med allanärhetsfördelar står väl inför framtida svenska uniformsbehov. Detsammagäller också sjukvårdstexfilier, men det är .självfallet så att dessa företagockså bör bli mera aktiva i sin marknadsföring. Ändringar i beskattningen av bensin m. m. Beträffande försörjningsberedskapssystemcf, som vi ocksåtagit upp i vår mofion, finns anledning att slå fast aft detta stöd till enverkligt låg kostnad ger stort utbyte för hela textil- ochkonfektionsbranschen. Vi noterar att regeringen enligt närirtgsutskottet intehar någon avsikt aft dra bort detta stöd. Vi rtoterar också atf detta stödenligt den avvikartde meningen i rtäringsutskottet från ochfolkpartiet bör dras in. Jag vill också citera några rader ur vår motion. Vi säger:Genom det s. k. försörjnirtgsbcredskapssfödet hos ÖCB pä ca 8 milj. kr. om årethar skillnaden i pris mellart svensktillverkat och importerat kunnat täckas närstat, landstirtg och kommurter upphandlat fekoproduktcr och skodon. Därmed harorder i storleksordningen 6080 milj. kr. räddats till svensk indusfri. Främsthar detta kommit sådana tillverkare till godo som framställt varor försjukvårdens och militärens behov. på dertrta punkt; Vi noterar att enligt ÖCB rymsinte detta stöd inom ramen. Def förefaller närmast löjligt om det inte skallfinnas 8 miljoner, när kostnaden totalt är 40 milj. kr. Vi motionärer har även aktualiserat frågan omförsörjningen av skor till befolkningen. I försvarspropositionen återfinnsinget om att det är ett beredskapsinfresse atf ha en svenskskoirtdustri kvar. Vi hävdar att det är artgeläget atf tillverkningen iskoindustriu upprätthålls så att maskiner och yrkeskunrtiga märtrtiskor också iframtidert finns för produktion i händelse av kris. Utskottet förbigår denna fråga med total tystnad. Detta äranmärkningsvärt, för att inte säga oroande. Avslutningsvisvill jag yrka bifall fill motionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 11 §Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:48 om ändringar i beskattningen av bcrtsirt m.m. 1986/87:139). Ändringari beskattningen av bensin m. m. 90KARL BJÖRZEN (m); I skafteutskottets betänkande nr 48 behandlasbl. a. frågan om vissa föreslagna skattehöjrtingar på olja och bensin avseddaatf finansiera totalförsvarets fortsatta utveckling, som ju har diskuteratshela dagen. Man kan fråga sig om det är riktigt att ökade kostnaderför försvar skall betalas med höjningar av punktskatter på olja ochbensirt, för def drabbar ju bara vissa grupper på ett sätt som kanske inte ärhelt rättvist. Att så har skett även kan delvis förklaras av attfinartsieringsförslaget rörande försvarskostnaderna är uppdelat i olika bitar.Bl. a. är det kombinerat med en minskning av antalet tvångslager, vilket göratt oljebolagen har kunnat åtasig att svälja vissa skattehöjningar utan att höja priserna. Därför har vimoderater också till en del anslutit oss fill finartsieringsförslaget. Men baratill ert del. Regeringsförslaget innebär nämligen ytterligareskattehöj-rtirtgar på olja och bensin, vilka inte ryms inom oljebolagensförpliktelser att infe höja priserna. Och den delen av skattehöjningarrta villvi moderater infe vara med om. Vi anser att det innebär en kraftig överfinansieringav försvarskosfnadcrna och vill alltså bara acceptera enskattehöjning på olja med . per kubikmeter och på bensin med perliter. Det är alltså en höjrtirtg som ryms inom oljebolagens åtaganden att intehöja priset. Särskilt höjningen av bensirtskattert är mycket känsligdärför att den drabbar orättvist. Den drabbar extra hårt vissa grupper som folki glesbygd, barnfamiljer och andra grupper som är beroende av bilen mer änandra. Dessutom har det föreslagits i propositionert attbertsinskatfen skall höjas ytterligare därför att staten påstås ha fått ettskaftebortfall genom att svenska folket använt mer blyfri bensin än man haderäknat med i . Vi anser aft det är posifivt att utvecklingen har gått i denriktningen att vi har fått ökad användning av blyfri bensin. Det är bra inteminst av miljöskäl. Men det utgör culigt vår uppfattnirtg ingalunda något motivför att höja bensirtskattert ytterligare. I propositionen finns också punkter om andra motoralkoholerän metanol och etanol, som regeringert vill höja skatten på. Vi moderater har i en särskild reservatiort tagit avstårtdfrårt det och menar att remissbehandlingen av motoralkoholkommifténs betänkandeborde avvaktas när det gäller alla motoralkoholer. En tredjedel av propositionen i skattefrågan handlar ombeskattningen av flygbensin. Där har de borgerliga partierna haftinvändningar mot de regler som gäller. Inte minst moderata motionärer harvarit flitigt i farten på det området. har regeringen insett att det inte är bra som det äroch föreslagit en förärtdring, nämligen aft särskild flygbensin skall befriasfrån skatt.