prot · GA0975 · 1986-12-31 00:00:00 — Varför är ni rädda? Vi är inte ett dugg rädda, är ett affärsavtal som andra som sluts och stundligen på densvenska marknaden. har till yttermera visso yttrat sig iden här frågan och konstaterat att det inte strider mot god sed på aktiemarknaden,när man på det här sättet gör en affär med anställda i allmänhet eller ledandebefattningshavare i ett bolag. Den här affären som rör Östra löntagarfonden, tycker jag istället handlar om vilka affärsmetoder som kan komma till uttryck i detenskilda näringslivet, när man genom hot och påtryckningar tvingar enskildaföretag och enskilda anställda att avstå från affärer som de annars skulle hagjort. 69GUNNAR (): Jag tvingas konstatera att statsrådet ändåundviker det som den här frågan egentligen handlar om. Frågan gäller om depengar som löntagarfonderna drar in från löntagare och företagare i Sverigeskall användas till att gynna en viss grupp i näringslivet för att förmodligengöra denna grupp mer vänligt inställd till löntagarfondernas existens och dethot som de utgör mot det fria näringslivet. Det hela borde vara rätt enkelt. Offentliggör dessaoptionsavtal, så att människor får en möjlighet att bilda sig en uppfattning omhuruvida detta var försök att köpa sig acceptans, eller om det är, somstatsrådet hävdar, någonting helt vanligt och normalt. Om det är så att fonderna skall bete sig som vilka somhelst, vad var det då för vits med löntagarfonder? Vart har då det som nitalade om som långsiktig kapitalbildning och insyn tagit vägen? Jo, det harhamnat i ett antal hemligstämplade optionsavtal! Den affär som talar om handlarbl. a. om huruvida löntagarfonderna skall få arbeta på marknadens villkor,vilket är en av de förutsättningar som angavs när löntagarfonderna tillskapades.Det är den frågan som har föranlett åtgärder från grupper inom näringslivet,och det är det som bekymrar mig i den här affären. Jag hoppas att GunnarHökmark nästa gång han kommer upp i talarstolen i vart fall är beredd att taavstånd från de metoder som har kommit till uttryck här. 71 (); Det kunde vara en god sak om ville hålla sig till det som är mina frågeställningar. Min frågagällde bl. a.; Varför inte vara beredd att sprida litet ljus kring denna affär? Det måste ändå vara besvärande för er att en av de mestuppmärksammade affärer som en av löntagarfonderna har gjort har varit enoptionsaffär som skulle gynna en liten grupp direktörer i näringslivet, med ettavtal som är hemligstämplat. Försök inte blanda bort korten! Jag vet att det har gjortsav andra av socialdemokratins företrädare. Man har tillsammans med enbankdirektör börjat tala om fascism och McCarthyism. Det är helt självklart attom det har förekommit olagliga hot eller någonting annat som inte hör hemma iett demokratiskt samhälle så skall detta åtgärdas. Men det skall inte ske genomen diskussion här, utan har ett brott begåtts skall polisen undersöka det. Den fråga som vi skall diskutera här är om fonderna skallsyssla med hemliga optionsavtal. Men det vill . Å. Johanssonuppenbarligen inte undersöka. Jag tycker det är intressant att den härfrågan har kommit upp, och jag är tacksam för att råkade väckafrågan, så att vi fick möjlighet att diskutera detta. Detintressanta är just att frågan har en annan och mycket viktigare Prot.1986/87:75 dimension än huruvida enskilda avtal som träffas avlöntagarfonderna skall 19februari 1987 vara hemligstämplade eller inte, som säger.Vi har sagt att Om lö tn f d löntagarfondernas affärer måstekunna behandlas precis som övriga avtal affärsetik aktiemarknadsföretag träffar medandra företag eller med enskilda. GunnarHökmark har en helt annan uppfattning beträffande offentligheten när detgäller avtal som träffas på den svenska marknaden än vad som nu gäller,kan vi diskutera den saken vid tillfälle. Det intressanta här är enligt min uppfattning att vi harfått ett exempel på att man inte accepterar att löntagarfonderna arbetar påmarknadens villkor och att de personer som är beredda att göra affärer medlöntagarfonderna inte accepteras på marknaden utan stämplas av andraföreträdare för näringslivet. Detta är det anmärkningsvärda i den här affären. 73 (); Jag förstår att statsrådet tycker att alltannat än själva frågeställningen är intressant att diskutera i detta fall.Likväl är det statsrådet som bör lämna besked om huruvida det är hans ochregeringens uppfattning att löntagarfonderna skall syssla med optionsaffäreroch om det är hans och regeringens uppfattning att de skall ägna sig åt olikatyper av korta köp på börsen, som man bl. a. har gjort i fallet . När det gäller insyn och offentliggörande tror jag inteatt statsrådet alltför mycket skall hänvisa till privata företag. Privataföretag är just privata, med enskilt ägande, och de som äger dem kan ställakrav på den insyn de vill ha. I löntagarfonderna är vi alla delägare, vare sigvi vill eller ej, och bidrar alla med pengar. De är offentliga instanser. Ochde kom till för att ni sade er vilja ge insyn. Då säger jag bara: Offentliggör optionsavtalen! Tillsätten kommission för att granska om fondernas affärsetik har motiverat derasexistens! En grundförutsättning för löntagarfondernahar varit att de skall ha samma chans som andra att arbeta medplaceringar på börsen och med aktieaffärer. Om det vore så, att alla andraoffentliggjorde sina affärer, skulle det inte vara något problem. Det finns engenomlysning för allmänheten, och den sker i de former som harfastställt och som jag har redogjort för. Jag tycker att det är den form som viskall hålla oss till. Sedan kan jag konstatera att är ganskaundfallande när det gäller att ta avstånd från den typ av påtryckningar som harförekommit i det här fallet och som har gjort att man i ett par affärer harbrutit avtal som träffats, därför att man varit rädd för repressalier frånpersoner som av företrädare för näringslivet uppmanats att utöva sådana. 75 (); Å. attfonderna skall agera på börsen precis som alla andra? Detta är intressant. som nisade er ha för ett införande av löntagarfonderna var ju att dessa inte " skulle bete sig som alla andra. Detär den ena saken. Det kunde vara roligt att Å. tycker i detta avseende. Så till den andra saken, och då måste jag fråga: TyckerBengt K. Å. att ett optionsavtal - och i detta sammanhang har man jubörjat diskutera om det kan jämföras med bestickning - bara skall passera, attdet inte finns någon anledning att pröva hur det förhåller sig? mot mutor har ju faktiskt sagt att han har avrått. År det såledesbara en optionsaffär bland alla andra när en löntagarfond försöker genomföranågonting sådant här? : Det är inte så, att jag försöker fly undanBengt K. Å. fråga. Men jag håller mig till den fråga som har tagitsupp här . Jag tror att också . Å. kommer att fåfinna sig i att det existerar ett fondmotstånd. Detta kan ske i former somingen av oss har någon anledning att hysa sympati för. Men det finns alltså ettfondmotstånd, och det tycker jag att även . Å. borderespektera. Jag kan i varje fall registrera att GunnarHökmark tar avstånd från en del av de metoder som man har tillämpat när detgäller att bekämpa löntagarfonderna. Tack för det! Sedan vill jag framhålla att löntagarfonderna inte kan agerapå aktiemarknaden precis som alla andra. Det finns nämligen ett särskiltplaceringsreglemente, och det skall löntagarfonderna följa. Jag kan inte seatt man inte följt detta också när man gjort omplaceringar av det slag somköpoptioner innebär, dessa som har utvecklats på marknaden . Vidare vill jag erinra om att man för säkerhets skullvände sig till aktiemarknadsnämnden i den fråga som gällde Östralöntagarfonden, och där hade man inga invändningar. 77 (): Statsrådet avslutade sitt.förra inlägg medatt säga att man för säkerhets skull har vänt sig till aktiemarknadsnämnden föratt kontrollera om det hela kunde vara acceptabelt ur affärsmässiga synpunkter.Man fick till svar att det var O.K. Men eftersom man också diskuterar om det här kanjämställas med eller anses ligga nära vad som kallas bestickning, mutor, ocheftersom ordföranden för faktiskt har uttalat sig,uppstår frågan: Finns det ingen anledning att undersöka om det som härförevarit kan undersökas närmare? Låt mig sedan, herr talman, likväl fråga: Står detnågonting i reglementet för löntagarfonderna om att dessa skall syssla medoptionsaffärer? Ytterligare en sak - men den frågan får kanske varavilande i denna kammare; Jag tar inte generellt avstånd från det som statsrådeti mycket allmänna ordalag antyder, eller insinuerar. Jag bara säger att brottär brott och skall som brott bekämpas. Men det skall man inte i allmännaordalag jämställa med fri opinionsbildning - det luktar illa! Om avtal om handel med optioner Det är synd att nu tartillbaka en del av det som ändå verkade vara ett rimligt avståndstagande frånde metoder som förekommit i denna affär. Det är så, , att det i placeringsreglementetinte står någonting om optionshandel, därför att optionshandel av den här arteninte förekom när reglementet skrevs. Men för försäljningar och omplaceringar-alltså även optionsförsäljningar - finns det utrymme i reglementet. Om detskulle råda några oklarheter på den punkten, kan det mycket väl göras enprecisering. 79 (): Å. gör en allmänt svepandeinsinuation om ett avståndstagande från min sida, och jag vill då fråga; Frånvad? Jag har bara sagt att brott är brott och skall aldrig accepteras. vill väl inte på fullt allvar hävda att telefonterror ärnågonting som karakteriserar fondmotståndarna? Det är i så fall en oerhördförolämpning som han utslungar mot den majoritet av svenska folket som är emotlöntagarfonder. När det gäller handeln med optioner - om optioner äracceptabla och rimmar väl med det som anhängarna av löntagarfonder ville ha -kan jag inte förstå vad det är för fel i att en kommission prövar omlöntagarfonderna i detta och andra fall har levt upp till den affärsetik somavsågs, när det finns sä många fall som tyder på motsatsen. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1986/87:375 om avtal om handel medoptioner har frågat finansministern omde avtal som Östra löntagarfonden har träffat med befattningshavare i SvenskaHandelsbanken och är förenligamed de motiv som låg till grund för beslutet om införande av löntagarfonderna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Mitt svar på fråga är ja. 81ROLF KENNERYD (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,som var kort och klargörande. Innehållet är dock litet förvånande, samtidigtsom det är både intressant och avslöjande. De motiv som har angivits för införande av löntagarfonderhar förvisso skiftat . De som har använts flitigast har varit behovetav riskvilligt kapital i näringslivet och ett ökat inflytande för de anställda.Det kan konstateras att löntagarfondernas verksamhet har misslyckats i Fonderna har i huvudsak sysslat med traditionell placeringspolitik,och något ökat inflytande förde anställda har inte åstadkommits genom fondernasverksamhet. I näringslivet har gjorts ett antal riktadeerbjudanden om förmånliga aktie- och optionsaffärer till högrebefattningshavare i börsnoterade företag. Det mest kända är den s. k.Leoaffären. Detta har föranlett en mycket omfattande debatt och ävenåtgärder från såväl näringslivsorgan som regeringen. När nu Östralöntagarfonden går ut till befattningshavare i medliknande erbjudanden är det helt omöjligt att se hur detta handlingssätt kanförenas med de motiv som angivits för fondernas tillkomst. Det var väl intetanken, herr statsråd, att löntagarfondernas medverkan till en spridning avägandet skulle koncentreras till ett antal bankdirektörer? Det vore rimligtatt statsrådet verkade för att löntagarfonderna inte upprepade ett sådant härklavertramp. Av svaret att döma kan detta icke förväntas, och jag beklagar det. I den proposition som förelades närlöntagarfonderna inrättades klargjordes att det på löntagarfondstyrelsernasmedelsförvaltning borde ställas krav på god avkastning, långsiktighet ochriskspridning samt att verksamheten borde inriktas på aktieköp i svenskaföretag. Det klargjordes också att omplaceringar och försäljningar av aktierskulle få ske och att man inte skulle behöva ha en alldeles strikt tillämpning. Jag anser att det i det reglemente som upprättats förlöntagarfonderna finns utrymme för denna typ av köpoptioner, bl. a. därför att,, de motiv som anförts för att utfärda köpoptioner i första handär just riskspridning. 83 (); Jag vill endast notera att vi på den härpunkten har skilda meningar. Jag delar inte statsrådets uppfattning, utan jaganser att optionsaffärer i den här skepnaden är lika affärsetiskt omoraliska varesig de genomförs med börsens hjälp eller under medverkan av löntagarfonderna. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1986/87:376 om prisstoppet har frågat varför inteprisstoppet gäller politiska beslut såsom sotningsavgifter, va-avgifter,renhållningsavgifter, dagis- och fritidstaxor m.m. Ett allmänt prisstopp omfattar i princip både privat ochoffentlig verksamhet. Enligt prisregleringslagstiftningen gäller dock att ettprisstopp bara avser frivilligt bedriven verksamhet. Kravet på frivillighetinnebär för kommunernas del att taxor och avgifter i sådan verksamhet somkommunerna enligt lag eller förordning är skyldiga att ombesörja är undantagnafrån tillämpningen Om åtgärder mot visst slag av bilolyckor av ett allmänt prisstopp. De avgifter som anges i fråganär exempel på detta. Jag kan tillägga att den prisregleringslag som gäller ses över av en särskild utredning, prislagsutredningen, sominom kort kommer att lägga fram ett förslag till ny lagstiftning på området.Därvid övervägs också frågor om vilka taxor och avgifter som skall kunnaomfattas av ett prisstopp. 85 (); Jag ber att få tacka statsrådet även för detta svar. Vid förra torsdagens frågestund diskuterade vigiltighetstiden för det nu rådande prisstoppet. Jag berörde då bl. a. deneventuella nyttan och lämpligheten av ett prisstopp. Jag konstateradeexempelvis att effekten av ett generellt prisstopp ibland kan vara negativ.Statsrådet motsade inte vid det tillfället den uppfattningen. Vid ytterligare studium av det nu gällande prisstoppetvisar det sig att kommunala taxor för verksamheter som kommunerna enligt lageller förordning är skyldiga att ombesörja är undantagna från prisstoppet.Statsrådet bekräftar detta i sitt svar. Det måste anses mycket märkligt.Taxesättningen vad gäller offentliga verksamheter påverkar självfalletinflationen på precis samma sätt som all annan prissättning. Den nu gällandeordningen kan ge intryck av att samhället när det gäller prisbildningenfavoriserar offentliga verksamheter framför andra. Självfallet måste ävenoffentliga verksamheter omfattas av prisstopp i den mån sådant över huvud tagetskall gälla. Jag är medveten om att huvuddelen av de kommunala taxornafastställs i samband med budgetbehandlingen . Det finns dockåtskilliga taxor som korrigeras under löpande budgetår, och efter offentliggörandetav regeringens förslag till indragningar i det kommunala skatteutjämningssystemetfinns det grundad anledning att anta att den här typen av taxehöjningar kommeratt öka i omfattning. Det nu gällande prisstoppet låter sig alltså kritiserassåväl vad gäller dess införande och dess giltighet som dess utformning. Slutligen vill jag fråga, med hänvisning till det somBengt K. Å. sade i slutet av sitt svar: När kan resultatet av dennämnda utredningen förväntas? Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1986/87:348 om åtgärder mot visst slag av bilolyckor har frågatjustitieministern om han är beredd att vidta åtgärder för att förhindraytterligare olyckor av en viss typ där bilmärket varit inblandat.Bakgrunden till frågan är att det i inträffat ca 300 olyckor av den typen.I har en sådan olycka med dödlig utgång inträffat. Då fråga främst rörtrafiksäkerheten, har frågan överlämnats till mig för besvarande. Enligt vad jag inhämtat från trafiksäkerhetsverket kännerman där till två olyckor i vid vilka Audi 100-bilar övervarvat och intekunnat bromsas. Förutom denolycka som syftar på och somägde rum i skedde också en olycka i förra sommaren.Trafiksäkerhetsverket besiktigade tillsammans med generalagenten och SvenskBilprovning denna bil . Resultatet av besiktningen är ännu inteklart. Då trafiksäkerhetsverket följer utvecklingen mycket nogaförutsätter jag att verket vidtar de åtgärder som bedöms nödvändiga. Jag kan tillägga att en statlig utredning,produktåterkallelsekommittén, har i uppdrag att undersöka om det i börinföras möjlighet att återkalla produkter som visat sig farliga. inom frågan om en allmän lagstiftning omproduktansvar. En departementspromemoria i ämnet beräknas vara färdig tillhösten. Om åtgärder mot visst slag av bilolyckor Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Det kändes litet grand som att uppleva en sciencefiction-film när man vaknade upp och hörde talas om bilar somkastade sig över trafikanter utan att föraren kunde göra någonting åt det hela.Och inte blev det bättre när man fick höra hur ombyggda bilar i hadefortsatt att bråka, om jag får kalla det så. Frågan fick stor uppmärksamhet i massmedia ,och när jag ställt min fråga visade det sig att en del åtgärderändå var på gång. senare fick vi, som kommunikationsministernmeddelade, också höra att trafiksäkerhetsverket tillsammans med generalagentenoch beslutat sig för att se över bilar av detta märkeordentligt. Det är bra att vi har kommit därhän, som man naturligtvisställer sig litet undrande till vad som hade hänt om frågan inte hade fått såstor uppmärksamhet i radion denna dag. Det är viktigt att konsumenter kan påverka när någontingär felaktigt, och de åtgärder som nu meddelar omproduktåterkallelsekommittén och en eventuell lag om produktansvar blir mycketbetydelsefulla för att konsumenten, och i det här fallet också trafikanteneller fotgängaren, skall kunna känna sig säker på att sådant här inte inträffarutan att säkerheten kontrolleras i förväg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 protokoll 1986/87:74- 76 1986/87:7519 februari 1987 Om postverkets databas för transportstyrning 21 §Svar på fråga 1986/87:361 om postverkets databas för transportstyrning har frågat försvarsministernvilka åtgärder han ämnar vidta för att avlägsna den säkerhetsrisk sompostverkets databas för transportstyrning innebär. Arbetet är så fördelat inomregeringen att jag skall besvara frågan. Regeringen beslutade om en ändring iförordningen (1981:421) om säkerhetsskyddet vid statliga myndigheter. a. att myndigheterna skall samråda med överbefälhavaren innan deinrättar ADB-register med uppgifter som är känsliga från försvarssynpunkt.Enligt vad jag har erfarit har samråd tidigare ägt rum mellan postverket ochöverbefälhavaren, och förnyade kontakter kommer att tas inom den närmastetiden. Någonåtgärd från min sida är därför inte aktuell. 89 (); Jag tackar för svaret. Vi talar om en databas som posten har utvecklat och somockså marknadsförs med hjälp av färgbilder på ett gigantiskt pussel, där detsägs; Vi hjälper dig att pussla ihop effektivaste transportvägar. Somslutprodukt ger detta system till den som köper det ett detaljerat ochprioriterat ruttförslag på en bildskärm. Man säger också att systemet ärmöjligt att integrera med delar av kundens eller den intresserades eget system. Vad är då postens transportplaneringssystem för system?Jo, man har lagt samman delar av karta som var och en för sig ärtämligen harmlös. Men när man gör denna sammanslagning blir det, enligt vadSÅRB 1985 sade efter kontakt med militära experter, "ett utomordentligtunderlag för fientligt sinnad makts planering av militära operationer". Alla vet vi ju att vi är utsatta för en omfattandegränskränkning. Inte har det blivit bättre . Då är min fråga: Ärdet rimligt att man har dröjt så här länge innan man har tagit initiativ föratt avlägsna den här risken? Det är ju också så att respekten för sekretess ochtystnadsplikt hos allmänheten urholkas när myndigheterna själva förfar på dethär sättet. I svaret verkar man medveten om att det här måste sesöver. Jag utgår ifrån att kontakterna är tagna när jag om ställer enny fråga i ämnet, så att jag kan få till svar att man sett till att dennasäkerhetsrisk är avlägsnad. Överläggningen var härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1986/87:365 om den regionala flygpolitiken i har frågat mig vilkenprincipiell syn jag har på den regionala flygpolitiken i . Från olika håll har det förts fram önskemål om ensamordning av regionalflyget i . Regeringen har också tagit fastapå detta och givit luftfartsverket ett uppdrag att utarbeta ett förslag tillett bärkraftigt och utvecklingsbart regionalflygnät för . Verket skallvidare redovisa de ekonomiska förutsättningarna för flyg- och flygplatsdrifteni existerande regionalflygnät. Uppdraget skall redovisas iår. Jag vill avvakta detta beslutsunderlag innan jag gör någranärmare uttalanden om min syn på flygpolitiken i området. Jag har dock tidigareframhållit att det finns en uppenbar risk för en överetablering avflygplatser. 91 (): Jag ber att fåtacka för svaret. Bakgrunden till min fråga är den diskussion som förs omflygplatsfrågorna i nordöstra . är transportcentrum fördenna del av landet. , , länets kommuner ochluftfartsverket är överens om att flygplatsen i är länsflygplats. Länets ledande politiska parti har vid flera tillfällenuttalat att regionflygplatsen bör ligga i . Detta har gjort att man byggt ut flygplatsen. År 1984byggdes en ny stationsbyggnad, och förlängs rullbanan. Nämnas bör att kommun och landsting i storutsträckning medverkar vid investeringarna. Parallellt med detta satsas det pengar - även skattemedel- på Saabflygfäl-tet i . Investeringarna, marknadsföringen ochuppgifter om planer på ökad trafik på tyder på att man försöker ökatrafiken på Saabflygfältet . - - var ointresserat avcivil trafik på sitt flygfält. På denna punkt tycks företaget nu ha ändratuppfattning. Dagens oklara situation har skapat osäkerhet inom bl. Vi riskerar i att få två flygfält som konkurrerar utvarandra. Alla skäl talar för att trafiken bör koncentreras till den flygplatssom pekats ut som länsflygplats. Flygfarten är en sektor där tävlan mellan olika intressenkan innebära felinvesteringar och resursslöseri. Sektorn lämpar sig därför inteför marknadslösningar. gör inte kommunikationsministern någotprinciputtalande om flygtrafiken med hänvisning till pågående utredning. Men,herr talman, jag noterar med tillfredsställelse att ministern delar minprincipuppfattning som den kommit till uttryck i frågan, nämligen att detfinns risk för överetablering av flygplatser. Om den regionala fly g-politikén i Överläggningen var härmed avslutad. Om uppskov med realisationsvinstbeskattningen i vissafall Om svensk text till finskspråkiga TV-program 23 § Svar på fråga 1986/87:370 om uppskov medrealisationsvinstbeskattningen i vissa fall har frågat mig om jag villmedverka till sådana förändringar av reglerna för uppskov medreavinstbeskattning att uppskov vid försäljning av en jordbruksfastighet skallkunna medges även i vissa fall när säljaren inte varit bosatt på fastigheten. Som själv påpekar har kommittén förreavinstuppskov föreslagit ändringar av uppskovslagstiftningen, bl. a. i frågaom bosättningskravet vid försäljning av jordbruksfastighet. Kommitténsbetänkande (SOU 1985:38-39) Reavinstuppskov - Fastigheter har remissbehandlats,och förslagen bereds nu vidare inom . Innan detta arbete harslutförts vill jag inte ta ställning till vilka förändringar avuppskovslagstiftningen som kan vara påkallade. 93 (): Jag tackar finansministern för svaret. I det fall som jag har tagit upp i min fråga visas med allönskvärd tydlighet att lagstiftningen om uppskov med reavinstbeskattningen ärbehäftad med allvarliga fel. Det kan ju inte vara någon principiell skillnadmellan boende på en jordbruksfastighet och boende strax intill, när dettaboende beror på att den äldre generationen vill bo kvar på den gård som denyngre generationen har tagit över. Det är ekonomiskt betungande att bygga nytti förhållande till att hyra eller köpa ett bostadshus i närheten.