prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — Det finns en risk att det i stället blir eller ,eller något annat ställe där man finner den miljö som erfordras för att manskall kunna driva företagsamhet på ett riktigt sätt. Det verkar som om socialdemokraterna slår till mottillväxten där denna dyker upp - för mycket tillväxt skapar ju problem som dedecentraliserade styrsystem man infört i inte klarar av. Mansubventionerar sedan glatt det som inte har förutsättningar att gå särskiltbra. Men då riskerar vi, , att hamna i en situation där vi tillslut bara har subventionerna kvar och där vi inte har någon tillväxt attbetala med. Jag tycker att det härär en viktig debatt, och jag hoppas att industriministern är beredd att föraden nu och inte sparar den till den interpellationsdebatt som jag inte kandelta i. För övrigt verkar det, herr talman, vara så att industriministern ärmest intresserad av att diskutera med vem som har släckt lyset iSverige. För min del vill jag säga att det verkar som om lyset fortfarande ärtänt i hela . Det är ju inte så bra för industriministern, därför att dåser vi alla hur dålig utvecklingen är i övriga delar av landet. Mot denbakgrunden behöver vi inte, industriministern, fler regleringar och hinder,utan vi behöver bättre tillväxtförutsättningar i hela . Det verkar som om är ovanligt grälsjuk . Jag har inte hänvisat till något senare svar, utan har fåttsvar på de frågor som han har ställt i sin interpellation. Sedan får BengtWittbom ställa de frågor som han för övrigt vill ställa i den här debatten. Hanavgör själv om han vill vara med i debatten , eftersom han åberoparandra interpellanter, men jag har inte hänvisat till andra svar, är också sur för att jag i riksdagensallmänpolitiska debatt kommenterade ett stort antal frågor som han ställde idebatten. Det är riktigt att jag då gav svar på ett antal frågor, och om haninte är nöjd med svaren har han möjlighet att upprepa frågorna . Jag är naturligtvis tacksam för ochmoderata samlingspartiets synpunkter på regionalpolitiken - jag har mångagånger i kammaren begärt ett mera aktivt deltagande från riksdagspartierna närdet gäller regionalpolitiska frågor. Det är också av den anledningen som jaghar öppnat det för alla riksdagspartier. Också BengtWittboms parti, moderata samlingspartiet, är med i det ,och om har många synpunkter, några bra förslag och tankar omregionalpolitiken är jag mycket tacksam att få reda på dem. Hans inlägg här med anledning av interpellationssvaret gav emellertid inte vid handen atthan hade ett enda förslag till förbättring av den regionala balansen, utan istället blev han våldsamt sur över att regeringen vidtar åtgärder för attstärka de regioner i vårt land som halkar efter när det gäller den regionalabalansen. Han angrep ett par beslut som regeringen har fattat just föratt minska trycket i storstadsområdena till förmån för andra områden. Regeringen beslutade att förlänga frisläppet avföretagens allmänna investeringsfonder i de regionalpolitiska stödområdenat.o.m. Detta frisläpp gäller både byggnads- och maskininvesteringar.Härtill kommer att investeringsavdrag medges för utgifter förbyggnadsinvesteringar i stödområdena. Däremot förlängs inte frisläppet i storstadsregionernaefter . Detta beslut är en viktig markering från regeringens sida avatt företagens investeringar i större utsträckning måste ske i de delar avlandet där sysselsättningsproblemen är störst. är både sur ochförgrymmad över att regeringen nu stärker regionerna ute i landet, men detta ärockså ett sätt att använda skattesystemet för att förbättra den regionalabalansen. Det gläder mig självfallet att , som ärörebroare, så hårt engagerar sig för och utveckling,men tyvärr präglas hans engagemang av okunnighet - eller om det är likgiltighet- om de effekter som en ohämmad tillväxt får för . En obegränsadinflyttning skulle leda till svåra tillväxt- och överhettningsproblem. Jag måste också fråga vart känslan för det egna länet hartagit vägen. Bergslagskommuner som , och Lindesbergdrabbas av marknadskrafternas förflyttningar och nedläggningar, men det verkarinte bekymra . När regeringen nu ger stöd till utsatta Bergslagskommunerär det, enligt vokabulär, ett uttryck för socialdemokratiskklåfingrighet. Jag vet att människor exempelvis i Bångbro ser det på ett annatsätt. Regeringen har, efter den allmänpolitiska debatten, fattatsådana beslut som är till gagn för den regionala utvecklingen. dem i stället, vilket förvånar mig, med hänsyn till att länverkligen är ett län som har många regionala problem och där stora satsningar skullebehövas alltfort. Får jag sedan tillägga att ingen regering har gjort såmycket för de regionalpolitiska frågorna som den nu sittande socialdemokratiskaregeringen. De regionalpolitiska insatserna har förstärkts kraftigt sedan1982. Bidragsmedlen har fördubblats. Detta har gett många positiva effekter påregionalpolitikens område. De möts också med en mycket positivinställning ute i regionerna, där man nu äntligen ser att det går attåstadkomma åtgärder mot den regionala obalansen. 11BENGT WITTBOM (m): Jag har frågat industriministernom t. ex. skatternas inverkan på tillväxten. Det har jag gjort med anledning avatt industriministern har sagt att höjda skatter bromsartillväxten. Jag har frågat industriministern om det inte, alldeles logiskt, ärså att sänkta skatter stimulerar tillväxten. Så är det naturligtvis, och det ärsjälvfallet också därför industriministern aldrig har tagit upp den härdebatten. På vilket sätt blir det bättre i län om det blirsämre i , industriministern? Det är min fråga. På vilket sätt blir det bättre i Bergslagskommunernai län om det blir sämre i , och ? Jag tycker att industriministern skall ringa etttelefonsamtal till koncernchefen för och tala litet med honom. Boforsär ett viktigt företag för oss i län och i träffade koncernchefen när utskottet var på besök där.Han begärde inte ökade svårigheter att etablera sig i . Han begärdebättre förutsättningar i den region där företaget finns. Han hade inte allssamma inställning som industriministern, att det skulle bli bättreförutsättningar i hans region om det blir sämre i . Hur går det logiskt ihop, industriministern, att Sverigesregering genom sin finansminister uppmanar resten av länder att drivaen mer expansiv politik, en tillväxtpolitik? Det behöver , vi behöverdet som motor. Men hur går det ihop med att man är beredd att tryckatillbaka tillväxtmotorerna i det egna landet? Industriministern skulle geregeringens politik trovärdighet om han t. ex. sade - inte för att jaginstämmer i det - att nu skall vi bromsa i , och ochstimulera i resten av landet. Då vore det logik i det hela. Men finns detingen logik. Min fråga till är: På vilket sätt blir detbättre i län om det blir sämre i , och ? Ett svarpå den frågan tror jag skulle vara klargörande och stärka industriministernsoch regeringens positioner i den här debatten. Den reglering som kommer att drabba tillväxtområdena iSverige är en gammal krisreglering. Det är vad regeringen har tvingats att tatag i, eftersom man inte har kunnat skapa några nya tankar på det här området.Jag ser framför mig.byråkratin sitta och välja mellari objekt istorstadsområdena. Jag ser framför mig vilka bekymmer det kommer att skapa. Jagser framför mig en industriminister som kommer att få ännu större problem än hanhar . Jag skall ta som ett exempel Bergslagens tekniskahögskola, som håller på att byggas upp. När nya tekniska utbildningarflyttas utanför de nuvarande tillväxtregionerna stiger upp iriksdagen och varnar för att resurserna smetas ut i ett jämntjockt lager överhela landet. I stället skall man låta dessa resurser vara kvar itillväxtregionerna, för då skapas totalt den bästa tillväxten, enligt BengtWittboms filosofi. Men vad är det som åsyftas? Om detta är borde han gå upp här och säga att han är motståndare tillprojektet- , eller vad är det fråga om? BengtWittbom menar tydligen att Bergslagen skall få förblöda utan att motåtgärderskall sättas in. Det är svårt att få någon annan uppfattning när man hör hansklagosång över regeringens insatser för att rriinska de regionala obalanser somvårt land dras med. Jag kan försäkra att en socialdemokratiskregering aldrig, hur påhejad den än blir av riksdagsmän från , kommer attlåta marknadskrafterna skjuta mot Bergslagen. Jag ämnar stå upp i denna kammaretill försvar för län, för människorna i , ,, och Kariskoga, för att ta några exempel från län.Jag kommer att hävda att deras hemlän skall få utvecklas. kanmycket väl utvecklas till ett alternativ till de nuvarande tillväxtcentra. Menom vi skall komma dithän måste vi arbeta på att stärka konkurrenskraftoch attraktionskraft. säger , att om industriministern gåromkring och tror att höjda skatter minskar tillväxten, är det väl logiskt attsänkta skatter stimulerar den. Så tar han som exempel koncernchefen för ,som minsann inte har så dåliga vinster att investera runt om i Bergslagen, omhan så skulle önska. Det beror naturligtvis på hur och när skatteuttagetförändras. Det hela är inte så entydigt att man som kan vara såtvärsäker på att företagens höga vinster och låga skatter skulle stimuleratillväxt och förnyelse och medföra synnerligen många investeringar. Jag menaratt de svenska företagen inte dignar under betungande skatter. Vi har envinstnivå i de svenska företagen som möjliggör för företagen att öka sinainvesteringar, också i Bergslagen. Internationella jämförelser visar också attde svenska storföretagen betalar jämförelsevis låga skatter. Det finnsundersökningar som pekar på att storföretagens skattebelastning under desenaste tre åren har hållit sig vid av resultatet. Skattebelastningen ivårt land har alltså inte inneburit att företagen inte skulle ha kunnat görakraftiga investeringar i stödområdet. Jag vill inte förneka att skatteförändringar i vissasituationer kan ha en tillväxtljefrämjande roll. Naturligtvis är det så. Enskattesänkning kan öka fillväxten, om en rad olika samspelande faktorer ärgynnsamma, det förnekar jag inte. Men jag kan också påminna om att där vi har gjort försök -i och - med speciellt låga skatter är vi inte helt pådet klara med att man bör gå vidare på den vägen. har inte dettaförsök gett entydiga besked om huruvida metoden skulle vara framgångsrik i flerkommuner eller områden i stödområdet. hävdar här generellt, attom bara företagen skulle få lägre skatter, skulle de regionala problemenförsvinna eller minska, men det har han inget stöd för, i varje fall inte attdöma av de försök som har gjorts i och i i övrigt. Regeringen lade framregeringsförklaringen i . Där markerades klart att strävan efterregional balans och rättvisa i ökad utsträckning skall styra politiken inomalla samhällssektorer. Ingen annan regeringsförklaring har så starkt som dennaskjutit fram regionalpolitiken. Det är klart att det tar tid, innan man uppnåreffekt med alla åtgärder, men det är ändå viktigt att ange färdriktningen ochmålet. Det är mycket viktigt att flytta fram de regionalpolitiska positionerna,och det anser jag att den nuvarande regeringen har gjort på avgörande ochviktiga områden. Den som förnekar det vill inte ha en seriös debatt. Anf, 13BENGT WITTBOM (m): Vilken tur, industriministern, att ingen avoss två förnekar att en effektiv regionalpolitik har betydelse! Men det är intedet vi diskuterar . Vad vi diskuterar är: Vilka politikområden utanför dentraditionella regionalpolitiken kan användas på ett bättre sätt så att vi iframtiden får en bättre regional balans i och vilka metoder skall vi dåanvända? Det är i alla fall detta jag försöker debattera. Jag tycker att när han vid något tillfälleär i Bångbro skall hälsa på hos kommunalrådet , partikamrat tillindustriministern, och fråga om han tror att det blir bättre i Ljusnarsbergnär det blir sämre i , och . Sedan är det inte så långttill , där vi också har ett klokt socialdemokratiskt kommunalråd, somsäger: Vi behöver hjälp i . Vi behöver en hel del riktadregionalpolitik, men vad vi allra helst skulle vilja ha är sänktarbetsgivaravgift. När han säger det brukar han bli litet förlägen ochtillägga: Ja, det låter ju nästan moderat, men vi tror faktiskt att det skullegagna vår kommun. Jag tycker att det är bra att socialdemokraterna harbörjat försöka använda skatteinstrumentet i regionalpolitiken. Jag hoppas attni snabbt vinner erfarenhet av att det är bra. Vill ni stärka er i denuppfattningen kan ni titta ut över och - där sänker manskatterna och tar bort regleringar. Och varför gör man det? Jo, för att manmåste stimulera tillväxten. En industriminister i en regering som leder ettland som ligger nästan sist i tillväxtligan bland borde verkligenvara intresserad av att använda alla tänkbara medel för att pressa upptillväxten. Varje procent i tillväxt betyder ju faktiskt enligtfinansdepartementets egna experter 20 000 nya riktiga jobb. Förbättrar viförutsättningarna för de jobben att uppstå i övriga delar av landet lär det blibättre där. Jag vill återigen ställa den fråga sorii jag riktade tillThage i mitt förra inlägg; På vilket sätt blir det bättre i övrigalandet för att det blir sämre i , och ?Industriministern måste svara på den frågan för att över huvud taget stå pästabil grund i den här debatten. Det går inte att ta svängen till ellersvängen in i statistiken över hur de regionalpolitiska anslagen har utvecklats.Til syvende og sidst måste industriministern ge ett svar på frågan: På vilketsätt blir det bättre i övriga landet för att det blir sämre i ,och ? Vem har sagt att det skall bli sämre i , Göteborgoch ? Det är eget påhitt. Ingen har sagt det. Vad vi frånStockholms sida har diskuterat har varit att länka ut tillväxten,expansionen, till stödområdena. Jag ser att och . - det tycker jag är bra; någon borgerlig samsyn i regionalpolitikenhar vi aldrig mött i kammaren. Jag skulle med intresse se en debatt mellanBörje och i regionalpolitiken. Det är här fråga om en helt annan sak, nämligen atttillväxten i inte blir så stor att den medför en svår utvecklingsåväl för företagande och företag som för de människor som bor i denna region.Naturligtvis är det ett berättigat krav att ungdomarna i skallkunna få en bostad utan att behöva ha tillgång till . Detär också ett berättigat krav att människorna i länet har en fungerandekollektivtrafik som inte bågnar under alltför hög belastning. Man vill inte attparker och andra grönområden skall användas till bostadshus eller kontorshus.Man vill heller inte att vägtrafiken och därmed luftföroreningarna skall öka.Det är alltså berättigade krav som människorna och organisationerna itätortsområdena ställer i fråga om framtiden och utvecklingen i deras egnaregioner. Det är ingalunda frågan om att det skall bli sämre istorstadsområdena -det skall bli bättre. Men detta har inte haftförståelse för i någon debatt som jag har fört med honom i : att enobegränsad inflyttning till leder till svåra tillväxt- ochöverhettningsproblem, att den leder till bostadsbrist, miljöproblem ochvantrivsel, sociala spänningar och konflikter. Så har det blivit i ett stortantal storstadsområden världen över där man inte förmått styra utvecklingeneller inte velat ta tag i den. Men jag kanske kan klara ut en fråga i den här debattenmed . Det handlar inte om att försämra villkoren för människorna istorstadsområdena. Det är tvärtom fråga om att förbättra deras levnads- ochutvecklingsvillkor som man stärker regionernas utvecklingsmöjligheter.Det är de två vägar som man kan gå, bara man tar tag i dessa frågor. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:22 10novemberl986 Om åtgärder för att främja nyföretagande, m. m. 9§ Svar på interpellationerna 1986/87:5 och 28 om åtgärder för att främjanyföretagande, m. m. har i en interpellation frågat mig vilkaåtgärder regeringen kommer att föreslå för att förbättra förutsättningarna förmindre och medelstora företag och därmed stimulera och underlättainvesteringar. har i en interpellation till statsministernfrågat vilka hinder för nyföretagandet som regeringen avser att ta bort.Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Det finns nästan en halv miljon företag i , varavmer än är små eller medelstora, dvs. har färre än 200 anställda. Dessaföretag har sammanlagt över 1 miljon anställda. Redan det visar attsmåföretagen har stor betydelse för näringsliv och samhälle. Småföretagen är viktiga för den tekniska och kommersiellaförnyelsen. Det finns en stor idérikedom och förmåga förnyelse i de mindreföretagen. Det gäller såväl nya produkter och systemlösningar som nya formerför handel och distribution. Småföretagen är av fundamental betydelse förmarknadsekonomin. Småföretagen kan startas,växa, krympa och läggas ner i takt med marknadsutvecklingen. De kan flexibeltanpassa sig till nya situationer och ställa om produktionsapparaten. Småföretagen bidrar i stor utsträckning till vårproduktion och export, inte minst som underleverantörer till större företag.Våra storföretags framgångar bygger i hög grad på tillgången till effekfivaunderleverantörer med hög teknisk kompetens. Genom att småföretagen är spriddatill olika delar av 2 protokoll 1986/87:22 Om åtgärder för att främja nyföretagande, m. m. landet,bidrar de också till en god regional balans. Orter med många småföretag stårbra rustade inför strukturkriser i stora företag och branscher. möter småföretagen vissa utvecklingshinder iform av brist på eget kapital och riskfyllda lån, speciella behov av utbildning,otillräcklig information och service m. m. Det är väsentligt att försökaundanröja dessa hinder och att på olika sätt stimulera företagens produktion,export, förnyelse och konkurrenskraft. Det kan åstadkommas genom dels en effektiv ochframåtsyftande allmän ekonomisk polifik, dels riktade industripolitiskainsatser. Regeringen har fört en konsekvent ekonomisk politik somhar lett till bl. a. att löne- och prisutvecklingen har stabiliserats och attföretagens konkurrenskraft har ökats. Industripolitiken syftar till tillväxt och förnyelse.Nyföretagande uppmuntras och stimuleras. Småföretagens utveckling underlättasgenom bl. a. insatser för att förbättra rådgivning, utbildning och tillgång påriskkapital. På så sätt minskar de särskilda svårigheter som just småföretagendrabbas av. Ett av de viktigaste instrumenten i småföretagspolitikenär de regionala utvecklingsfonderna. Regeringen har strävat efter attsuccessivt bygga ut den organisationen och höja kompetensen och effektiviteten.Anslagen för småföretagsutveckling - som går främst dll utvecklingsfonderna -har höjts från ca 100 milj. kr. till ca 150 milj. kr. per år sedanregeringsskiftet . Genom utvecklingsfondernas verksamhet ges dagligeninformation och rådgivning till bl. a. nyföretagare. Utvecklingsfondernasstarta-eget-kurser har haft stor betydelse för att testa affärsidéer och spridakunskap om företagandets villkor. Särskilda aktiviteter har också genomförtsför att sfimulera kvinnor att starta egna företag. Utbildningsmöjligheterna i samhällets regi försmåföretagare utvärderas för att insatserna skall kunnaorganiseras och samordnas på ett bättre sätt. En höjning av kompetensen ökarsmåföretagens konkurrenskraft. Genom den s. k. normgruppen pågår ett omfattande arbetesom syftar till att förenkla och ta bort regler som medför onödiga kostnaderoch olägenheter för näringslivet. Erfarenheterna visar på positivaresultat inom ett flertal områden. T. ex. har inom skatteområdet genomförts ettantal administrativa reformer - slopad taxering av juridiska personer,höjda momsgränser m. m. - som är av särskild betydelse för småföretagen. Avstort intresse i sammanhanget är en studie som förnärvarande utför på regeringens uppdrag och som syftar till att undersökamöjligheten att samordna olika myndigheters agerande i' samband mednyetablering av företag. Skattefrågorna är väsentliga. Jag vill erinra om attregeringen har föreslagit att fribeloppet för vinstdelningsskattenskall höjas från en halv till , vilket gör att en tredjedel avde företag som betalar vinstdelningsskatt blir befriade från skatten. Regeringen lägger stor vikt vid överföringen av tekniskkompetens från bl. a. högskolor till'småföretag. En rad teknik- ochutvecklingscentra har vuxit fram i många regioner. Staten har på olika sättmedverkat i den här utvecklingen. har regeringen satsat på även andrainnovationsfrämjande åtgärder sorii har visat sig vara framgångsrika. a.kan nämnas näringsbidrag till innovatörer från styrelsen för tekniskutveckling, som ger ett 10-tal uppfinnare möjlighet att på heltidunder ägna sig åt kreadv verksamhet. Vidare kan nämnas de mångauppfinnareföreningar som har bildats runt om i landet. är antalet uppe iöver 100. Detta innebär att ett stort antal mötesplatser har skapats mellanuppfinnare, entreprenörer, småföretag och industri. Det finns också ett 20-tal rådgivare i uppfinnarfrågor somär placerade ute i landets olika regioner. STU har uppdragit åt att utbilda dessa rådgivare och hålla dem med aktuelltarbetsrriaterial. Det firiris ett stort behov av den här formen av service, välspridd över hela landet. Exempel på andra insatser som regeringen har genomförtunder senare år är en utökning av de exportfrähijande insatserna för mindreföretag, stöd till industridesign' och den särskilda småföretagsfonden som ärknuten till Investeringsbanken. Småföretagen får också.en stor del av statens betydanderegionalpolitiska stödåtgärder i form av lån, bidrag, företagsutvecklandeinsatser, förbättrad infrastruktur m. m. har svenskt näringsliv utvecklatsmycket positivt. Produktion och export har stigit, kapacitetsutnyttjandet harökat och ligger på en hög nivå i både små och stora företag. Företagensvinstnivåer är höga och orderböckerna är fyllda. Investeringarna ligger på enhög nivå. Det gäller investeringar både i fasta anläggningstillgångar och iforskning, utveckling och marknadsföring. De stora satsningarna på framtidsinriktad industri, påteknisk forskning och utveckling, på teknikspridning och kompetensuppbyggnad,och på nyföretagandet, har gett ett gott resultat. Lönsamheten har kraftigt förbättrats under 1980-taletsförsta hälft. Avkastningen på eget kapital låg 1984 på för små ochmedelstora industriföretag, vilket var högre än lönsamheten i de störreindustriföretagen. Enligt den senaste s.k. småföretagsbarometern, som nyligenhar presenteras av Hantverks- och industriorganisation - , uppger av företagen med färre än 20anställda att lönsamheten har förbättrats eller varit oförändrad det senastehalvåret. Ännu fler räknar med en bättre eller oförändrad lönsamhet under dennärmaste tiden. Småföretagens export ökade mellan åren 1982 och1984, vilket var mer än för övriga företag. Glädjande nog har vi ett mycket högt nyföretagande iSverige. har netto i.genomsnitt 17 000 företag med helt nyverksamhet tillkommit inom näringslivet. Detta kan jämföras med , dåantalet sådana nyetableringar uppgick till ca 11 000. Utöver dessa företag, somstartat helt ny verksamhet, har bl. a. genom s. k. avknoppningar från störreföretag netto registrerats ytterligare i genomsnittca 13 000 småföretag . Sammanlagt har således antalet småföretag ökat medca 30 000 . Nyföretagandet har en strategisk betydelse för utvecklingen av ett Om åtgärder för att främja nyföretagaride, m. m. Om åtgärder för att främja nyföretagande, m. m. Genom ett högt nyföretagande upprätthålls dynamiken i näringslivet,nya idéer prövas på marknaden och sysselsättningstillfällen skapas. Sysselsättningen utvecklas positivt i småföretagssektorn.Mellanåren 1982 och ökade de små och medelstora industriföretagen sinsysselsättning , medan de större industriföretagen minskade sinsysselsättning . I den nämnda småföretagsbarometern anger av deminsta företagen att de har ökat antalet anställda och 69 %att de har oförändrad sysselsättning. av de tillfrågade tror att dekommer att ha lika många sysselsatta som eller fler. Det vittnar om en framtidstrohos dessa företag. Småföretagens investeringar i byggnader och maskiner var1985 högre än 1982.