prot · GA0949 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill till säga att hon pä en punktdemonstrerar en strålande brist på kunskap om investeringsfondernaskonstruktion. Hon tror att dispenserna bara ger byråkrati. Då skall jag upplysaMargit om att varje frisläpp av investeringsfonder kräver en särskildbyråkratisk omgång med blanketter och beslut, i många fall också beslut avregeringen. Om begränsningen av investeringsfondernas användning leder tillnågot så är det mindre byråkrati, därför att ett antal företag kommer attinvestera utan att gå till industriverket, regeringen, ,länsarbetsnämnden, osv. Här kommer jag in på det som jag allmänt skulle vilja rådaer att betänka en smula, Alla tre företrädarna för storstäderna gör sig mycketöverdrivna föreställningar om investeringsfondernas betydelse förinvesteringsutveck- Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna intar en helt orimlig ståndpunkt närhon hävdar att det skulle betyda stopp för byggnadsinvesteringarna i Göteborgom man inte får använda investeringsfonder. Det är faktiskt så att industrinoch näringslivet i investerat mycket mera än nu utan någrainvesteringsfonder. De borgerliga regeringarna lät investeringsfonderna varafria år och förstörde dem som instrument för att påverka investeringsutvecklingen,vilket är deras uppgift. Det var därför de byggdes upp. Jag vet redan nu - vihar nämligen haft stopp för användning av investeringsfonder för maskininvesteringar- att trots att man inte har fått använda investeringsfonder investeras detmycket i maskiner i , Därför tror jag att jag kan säga att ettnäringsliv som redovisar ett överskott på ,som har en likviditet i storleksordningen , kommer att ökasina investeringar, även om inte investeringsfonder står till deras förfogande.Det kommer att ske i , och . Men vad vi vill åstadkommaär en viss avkylning av en marknad som annars skulle kunna försätta oss iallvarlig olycka. Sedan vill jag svara på frågor. Hanfrågar om jag anser att det behövs industrietableringar i kommun. Svaretär obetingat ja, och det framgår också av regeringsbeslutets innehåll. Hanfrågar också om det finns angelägna fall där dispenser kan ges även utanförMalmö kommun. Svaret är ja. Vi har, som jag påpekade , inte ett generelltfrisläpp för maskininvesteringar, men sådana dispenser har getts i ett antalfall där vi ansett det vara angeläget från sysselsättningssynpunkt eller förföretagets utveckling. Slutligen vädrar i debattensina vanliga missuppfattningar - om jag skall vara välvillig - i vad gäller mininställning till lokaliseringspolitiken. Framförallt skulle jag viljarekommendera de båda moderata damerna att lyssna till det skri från vildmarkensom representerar. De frågor ställer om vadindustriministern skall syssla med får han faktiskt ställa tillindustriministern. AnL 74MARGIT (): Som moderat ledamot konstaterar jag att herrFeldt hängde upp sitt försvar på en enda sak, och det var byggmarknaden. Deandra argumenten i interpellationssvaret håller nämligen inte. Jag sade också att det är ganska bra aktivitet påbyggmarknaden, men den är lika bra i som i , Jag måste frågaherr : Om man nu bekämpar inflationen, varför bara i , varför inte iHelsingborgsområdet? råkar det vara så att jag har mina fötter på bäggeställena. Jag är från , har ett familjeföretag där, jag ärriksdagsledamot för fyrstadskretsen och bor i , Jag känner förhållandenabra - de är likartade -, och jag måste säga att finansministerns argument ärsvaga. Vad sedan gäller investeringsfondernas påverkan avtillväxten och industriinvesteringarna visar undersökningar vi har fått heltnyligen att investeringarna visserligen beräknas växa , men tillväxtenfinns endast hos , hos och hos viss skogsindustri. Hela tillväxten iindustriinvesteringar, finns här och då skall vi komma ihåg att och Volvohar fått klara säravtal,innebärande att alla deras investeringsfonder är frisläppta , vilket i realiteten betyder att dessa bolag har en lägre bolagsskatt änandra företag. Det var tillfredsställande att höra av att vibehöver industrietableringar i och i , Jag tror påmarknadsekonomi, tror på styrning och att han genom en åtgärd häroch en åtgärd där kan styra olika aktiviteter i samhället. Jag anser att detbästa sättet vore att frisläppa fonderna och inte använda dispenser ochpolitisk styrning. För övrigt vet jag faktiskt hur dispenserna fungerar,eftersom jag gjort sådana ansökningar i praktiken. Jag kan hålla med om att är ettmycket avlångt land. Men det finns dock litet statistik att läsa. Tittar vi påAMS-statistiken för t. ex. oktober, finner vi att ligger mycketdåligt till i fråga om arbetslöshet. Men sedan kommer faktiskt med enmycket hög arbetslöshetssiffra, och , som anses vara så överhettat, liggerungefär i mitten i arbetslöshetsstafistiken ett genomsnitt för helaSkåneregionen. I vad gäller befolkningstillväxten måste man komma ihåg att denmest bestått av inflyttning från utlandet, inte från andra delar av . AnL 75 (): Jag delar finansministerns oro för såvälinflationsutvecklingen som den regionala utvecklingen i . Jag hyserdessutom stor oro för den låga tillväxttakten i jämfört med den i våromvärld. Det förhållandet gör att vi måste avväga de politiska insatsernamycket väl. Finansministern ansåg att vi hade en övertro på investeringsfondernasbetydelse när det gällde investeringarna. Då frågar jag mig: Varför använderfinansministern detta instrument om det inte har någon effekt? Det är ju högstmärkligt. Dess värre är det väl så att investeringarna kommer attstyras bort från företagens investeringar mot bostadsinvesteringar? Med tankepå att och har fått en så enastående ställning i hela västra detta oerhört oroande. riskerar att fastna i ett orimligtberoende av bilindustrin. Vi har tidigare erfarenheter av hur socialdemokratiskbostadspolitik har snedvridit hela byggmarknaden, och jag är rädd för att vi nuär på väg in i en liknande situation igen. Byggmarknaden i storstadsregionerna är överhettad, anserregeringen. Jag har här en artikel ur senaste numret av , där mantalar om den våldsamma löneglidning som sker på byggarbetsmarknaden i ,där byggandet nu har en omfattning som man inte har sett maken till sedanStålverk 80 planerades och där det råder brist på yrkesarbetare - murare,betongarbetare, träarbetare - vilket drar upp lönenivån. Då faller det signaturligt att fråga om finansministern också där kommer att vidta åtgärder föratt stoppa expansionen på byggarbetsmarknaden. Det märkliga är att trots dennaexpansion och trots denna överhettning, som man kanske kan kalla det, har manen byggarbetslöshet på . Jag anser att regeringen gör det mycket lätt för sig närden går in med den här typen av åtgärder. Det är därför jag har frågatfinansministern vilket Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna Om investeringsfondernas betydelse för näringslivet istorstadsregionerna underlagregeringen har för att fatta de beslut man fattar - finns det något underlagöver huvud taget? AnL 76 (): Först några ord till . Tycker att det är en tillfredsställandearbetsmarknadssituation i en kommun när det finns arbetslöshet, när detfinns 5 500 öppet arbetslösa och nästan lika många i arbetsmarknadspolitiskainsatser? Vad har för besked att ge de tusentals arbetslösamänniskorna i kommun? Det är en fråga som jag tycker besvara. Det är en fråga som kanske också skulle funderalitet närmare över. Vi har fått ett par viktiga besked av finansministern . För det första slår finansministern fast att det behövsindustrisatsningar i och att regeringen i det avseendet inte ändratinställning sedan Kockumspaketet presenterades . För det andra säger finansministern i sitt svar att hankommer att verka för att regeringen skall beakta behovet avindustrietableringar i kommun när dispensansökningarna prövas. Jag utgårifrån att det blir en generös behandling av dispensansökningarna. För det tredje säger finansministern i sitt kompletterandesvar att det är möjligt att bevilja dispenser även i andra delar av sydvästraSkåne än kommun. Det är tre viktiga besked. Jag kan försäkrafinansministern att vi noga kommer att följa regeringens behandling aveventuella dispensansökningar. AnL 77 (): Finansministern sade att investeringsfondernainte har särskilt stor betydelse för storstadsregionernas expansion. Det kanförvisso vara sant. Dä följer automatiskt frågan: Är finansministern i så fallintresserad av att försöka finna metoder att begränsa eller minska de faktorersom är pådrivande när det gäller storstadsexpansionen? Om inte investeringsfondernahar särkilt stor betydelse måste det vara den allmänna ekonomiska politiken,löntagarfondernas inträde osv. som har drivit fram den här storstadsexpansionen.Vad har finansministern för styrmedel när det gäller att hejda den i så fall? Finansministern svarade inte på min fråga närdet gälldeindustriministern, och jag hade kanske inte heller väntat mig att han skullebetygsätta honom. Jag tolkar det så att industriministern framöver kommer attfå åka omkring i landet och tala om vikten av att begränsa storstadstillväxten,medan finansministern inte vidtar särskilt kraftfulla åtgärder. Jag vill gefinansministern ett råd: När nu julgransljusen tänds och finansministernsitter framför julgranen - slå ett slag för glesbygden och driv inte en politiksom innebär en knockout på de människor som finns där! Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på interpellation 1986/87:82 om åtstramningspolitiken gentemot denkommunala sektorn AnL 78 Finansminister : har frågat civilministern delsom regeringen följer konsekvenserna för verksamheten i kommuner och landstingav den statliga åtstramningspolitiken mot den kommunala sektorn, delsomrege-ringen är beredd att medverka till ökade resurser till kommunei- ochlandsting för att trygga grundläggande sociala och andra behov. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Den kommunala sektorn och dess ekonomiska ochverksamhetsmässiga utveckling har stor betydelse. Den verksamhet som bedrivs ikommuner och landsting - undervisning, sjukvård, social omsorg - är en omistligdel i vår välfärdspolitik. Den kommunala sektorn är tillika en viktig länk iarbetet på att skapa balans i samhällsekonomin. De riktlinjer för denekonomiska politiken på medellång sikt som angav 1984 innebär att denkommunala konsumtionen inte får öka med per är. Det räcker för attbygga ut den kommunala verksamheten i den takt som våra välfärdsmål kräver, ochdet ger också utrymme för löntagarna att få en reallöneförbättring. Dettainnebär att det totala skattetrycket inte kan tillåtas att öka. Boksluten visar nu att både kommuner ochlandsting har haft en betydligt snabbare volymökning. ökade denkommunala konsumtionen , varav landstingens volymökning uppgick tillnärmare . Regeringen har försökt dämpa ökningstakten i de offentligautgifterna men gett utrymme för en viss expansion inom angelägna områden som barn- och äldreoinsorg. Därför har företräde lämnats för en utbyggnad av den kommunala sektorn framför den statliga. stimuleras kommuner och landsting att ompröva och förnya den befintliga verksam heten. ' 1 de kalkyler som gjordes inför denreviderade finansplanen konstaterades att kommunsektorn skulle få en kraftigfinansiell förstärkning . a. den bakgrunden beslutades om vissaneddragningar i de statliga bidragen och en skattereform där en viktig delbestod.i höjningen av de kommunala grundavdragen. Resultatet är att statens överföringar till kommunsektornfortsätter att öka men att takten dämpats. Att en lägre ökningstakt skulle varaliktydigt med nedskärning har jag svårt att hålla med om. har de finansiella utsikterna inför 1987försämrats något, dels beroende på att utgifterna i kommunsektorn ökat.alldeles för snabbt , dels på att lönerna kommer att öka mer än vadsom förutsågs i vårens kalkyler. För flertalet kommuner och landsting ser det ekonomiskaläget trots detta fortfarande ljust ut , Men jagar medveten om attdetfinns enskilda kommuner och landsting som har en besvärlig ekonomisk situation.För att underlätta för dessa kommuner höjdes därför ramen för det extra skatteut-jämningsbidragettill totalt 400 milj, kr,, och en viss del av de medel som Om åtstramningspolitiken gentemot den kommunala sektorn Om ätstramningspoli-tiken gentemot den kommunala sektorn kommunerna har insatt på riksbankenslikviditetskonto kommer att släppas fri , Avgörande för att kommunsektorns ekonomi skall utvecklaspå ett positivt sätt är att löner och priser "växlas ned"till en lägre nivå och att konsumtionsökningen begränsas till , Under dessaförutsättningar och genom att resurser kan frigöras frän verksamhetsområden därvolymen minskar bör det finnas goda möjligheter att bygga ut verksamheten inomangelägna områden som barn- och äldreomsorgen. Att ökade statliga resurser till kommunsektorn skullemedverka till att trygga behoven inom bl, a, det sociala området kan jag intehålla med om. Tvärtom skulle det försvåra möjligheterna att minskabudgetunderskottet och därmed också möjligheterna att skapa balans isamhällsekonomin. En sådan utveckling är inte önskvärd, vare sig för kommunernaeller för de enskilda medborgarna. Trygghet och fasta jobb kan inte bygga pålånade pengar. Detta är svaret på andra fråga. Av vad jagtidigare sagt framgår att svaret på den första frågan är att regeringen medstort , intresse och engagemang följer såväl den ekonomiska som den verksamhetsmässigautvecklingen i kommunsektorn. AnL 79NILS (vpk): Först vill jag tacka finansministern försvaret på de frågor jag ställt i en interpellation till civilministern. Genomatt finansministern tagit sig an ärendet får vi en redovisning av regeringensallmänna syn på kommunernas roll. Det är bra. Hur civilministern, med särskiltansvar för kommunerna, ser på följderna av regeringens åtstramningspolitik fårvi visserligen inte veta, men om detta bör även finansministern ha enuppfattning, I interpellationen har jag pekat på erfarenheterna frånårets budgetarbete i kommuner och landsting. Det står klart att effekterna avden statliga åtstramningspolitiken nu börjar bli kännbara för svaga grupper i samhället. Jag kan inte dela finansministerns uppfattning att denkonsumtionsökning som statsmakterna medgivit för den kommunala sektorn"räcker för att bygga ut den kommunala verksamheten i den takt som våravälfärdsmål kräver", som han hävdar i interpellationssvaret. Det finns ett gemensamt mönster i årets budgetarbete ikommuner och landsting som motsäger finansministerns påstående. Så lågt kan viväl inte ställa välfärdsmålen att vi tillåter försämringar för svaga grupper isamhället. När man börjar tillgripa sådana åtgärder som att minska resursernatill sjukvärdsavdelningar där köerna redan är långa, lägga avgifter på ambulanstransporter,avgiftsbelägga besök hos distriktssköterska, begränsa hjälpmedel tillhandikappade, ta ut avgifter för skollunch eller dra in på läromedel, försämrahemhjälp, beskära resurserna till patientbibliotek och skära ner anslagen rad sociala och kulturella verksamheter, strider detta enligt min mening motvad våra välfärdsmål kräver. Det kan inte vara förenligt med välfärdsmål att föra enpolitik som drabbar redan hårt utsatta grupper i samhället. De exempel jag pekat på speglar främst läget i mitt egethemlän, , men motsvarigheter finns över hela landet; t, o, m,allvarligare exempel finns. Om vi därtill lägger följderna av att resurser saknas förnödvändig utbyggnad av barnomsorg, äldreomsorg och andra angelägna behov blirbilden inte så ljus som den framställs av finansministern. Finansministern ger erkännandet att den verksamhet sombedrivs i kommuner och landsting - undervisning, sjukvård, social omsorg - ären omistlig del i vår välfärdspolitik. Det är så mycket mer anmärkningsvärt att regeringen dådriver denna hårda åtstramningspolitik mot den kommunala sektorn. När deborgerliga i regeringsställning började attackera kommunerna var kritiken hårdfrån socialdemokraterna. Men i regeringsställning fortsätter ni på samma linje.Det är inte småslantar som plockats från kommunerna till staten efter 1982, Varövertygad om att man ute i kommunerna noga räknar på vad statliga åtgärderleder till för konsekvenser för den kommunala servicen. Finansministern vill inte hålla med om att ökade statligaresurser till kommunsektorn skulle medverka till att trygga behoven inom bl, a,det sociala området. Av svaret framgår också att det är en strävan att minskastatens budgetunderskott som dikterat regeringens politik mot kommunerna. Detvar bl, a, detta jag ville diskutera i min interpellation. Jag tror inte attdet går hur länge som helst att plocka pengar från kommunerna för att lösastatens budgetunderskott. Det drabbar de svagaste som behöver den kommunalaservicen, de sjuka, gamla, handikappade, lågavlönade osv. Det är tydligt att regeringen inte är beredd att medverkatill ökade resurser för den kommunala verksamheten, även om man har berömmandeord om denna. Tvärtom tycks aktuella signaler tala för att man är bereddatt ytterligare försämra situationen för kommunerna genom att minska resursernaför skatteutjämningen mellan kommunerna. Där tycks finansministern så vind ochfå skörda storm även från sina egna. Jag noterar att finansministern förklarar att regeringenmed stort intresse och engagemang följer såväl den ekonomiska som denverksamhetsmässiga utvecklingen i kommunsektorn. Det leder till följande fråga: Om dessa studier bekräftarvad jag här påstått, att åtstramningspolitikens följder leder till sådanaförsämringar för svaga grupper att de s, k, välfärdsmålen kommer i fara, är dåregeringen beredd att medverka till ökade resurser för kommuner och landsting? Om åtstramningspolitiken gentemot den kommunala sektorn AnL 80 JANJENNEHAG (vpk): Finansministern säger i svaret till NilsBerndtson att han "är medveten om att det finns enskilda kommuner ochlandsting som har en besvärlig ekonomisk situation". Dessa enskildakommuner är många, och det vet , De finns i Norriand och isödra , i stort sett i områden där det behövs kraftfullaregionalpolitiska åtgärder, I , varifrån jag kommer, höjde landstingetför en månad sedan skatten med , , I min hemkommun. , borde manha höjt skatten, enligt vpk:s förslag, men man avstod, förmodligen mer avhänsyn till finansministern än av omsorg om kommunens framtid. Följden kommeratt bli stora svårigheter inom äldreomsorgen. Om ålstramningspoli-tiken gentetnot den kommunala sektorn är inte tecken på att det ser ljust ut , somfinansministern anser, I förra årets valrörelse gick de tre borgerliga partierna,främst moderata samlingspartiet, till attack för att få ett systemskifte,,dvs,de gick till storms mot välfärdssamhället. Gentemot detta angrepp försvaradeSAP och vpk den sociala tryggheten och gick emot privatisering av stora delarav den sociala välfärden. Både socialdemokraterna och vpk talade om katastrofför knatteidrotten, slut på färdtjänsten osv. , efter valet, fortsätter densocialdemokratiska regeringen och riksdagsgruppen den borgerliganedskärningspolitiken och tar tillsammans med de tre borgerliga partierna bortmiljard efter miljard i statsbidrag till kommuner och landsting. Enbart i vårasrörde det sig om . Detta kallar finansministern en öknirig avstatens överföringar till kommunsektorn. borgerliga ochsocialdemokratiska regeringar tog bort . Resultatet ärsociala nedskärningar. som gemensamma, grundläggande delar av serviceoch investeringar i kommuner och landsting tvingats in i svångrem har enmindre del av befolkningen - storkapital och exportindustri - givits svängrumsom tillåter miljardklipp. Vänstern vann valet , inte de borgerliga partierna.De,bägge arbetarpartierna - SAP och vpk - måste använda sin gemensammamajoritet till en politik som tar sin utgångspunkt i arbetarrörelsensvärderingar av rättvisa och solidaritet. sade vidare att resurser kan frigörasfrån verksamhetsområden där volymen minskar. Var finns dessa resurser? Vilkaverksamhetsområden är det som minskar i t. ex. inland? År detvikande elevunderlag i skolan? Skolans verksamhet bygger nu på statsbidrag.Kjell-Olof kommer säkerligen inte att låta ett öre från den verksamhetengå till barn- och äldreomsorgen; det är jag övertygad om. Kan jag få exempel påde här resurserna, så att jag kan ta med mig tips till min hemkommun? Svårigheterna drabbar inte bara barn- och äldreomsorgen,även om det är den som kanske råkar värst ut. Jag har i min hand ett protokollfrån kulturnämnden i . I protokollet redovisas ett ABF-seminarium iNorrköping med 40 skrivande kvinnor från hela landet. Seminariet var rubricerat"I Moas spår. . ."Kvinnorna beslöt att göra följande uttalande: "Vi protesterar rriot att landets kommuner planeraratt lägga ner bibliotek, att minska anslagen till bibliotekens bokinköp samtatt minska bibliotekens öppettider!" i förklarade att man stöder detuttalande som skrivande kvinnor har gjort. beslut: "Kopiaav skrivelsen överlämnas till kommunstyrelsen, budgetberedningen samt till depolitiska partiorganisationerna." Jag hoppas att det finns flera sådana protokoll runt om ilandet och att kommunerna skickar dem tillfinansministern. AnL 81MARGÖ (vpk): Jaghar i min hand en lång lista med exempelpå försämringar i den kommunala verksamheten i . Listan är sålång att en interpellationsdebattinte räcker för att jag skall kunna läsa upp den helt och hållet. Jag skalldärför, nöja mig med att nämna försämringar inom barnomsorgen. Mellanstadiebarnen här i utestängs frånfritidshemmen: På daghemmen gör man stora grupper och överinskriver. En lägrepersonaltäthet leder till högre personalomsättning. Man höjerbarnomsorgstaxorna och minskar öjjpethållandet på flera daghem. Allt dettaöppnar vägen för privata initiativ inom barnomsorgen, modell Pysslingen. I har de minskade statsbidragenunder motsvarat en utdebitering, på . Givetvis har detta integått obemärkt förbi i . Det har fått konsekvenser. Man kan avläsadessa konsekvenser i form av långa köer på många vårdområden; styrs som bekant av en borgerligmajoritet. Den kan försvära sin åtstramningspolitik med att den enbartfullföljer finansministerns direktiv om återhållsamhet. Det finns en klarlinje i den borgerliga åtstramningspolitiken i . Privat verksamhetgynnas och gynnas på så sätt att man medvetet försämrar den offentliga vårdensservice. Överbelastade akutmottagningar skapar gynnsamma betingelser för CityAkuten, som dessutom får ökade anslag från . Inskränkningar och försämrat öppethållande pådistriktsläkarmottagningarna skapar bättre konkurrensvillkor förprivatläkarna. Också ökade avgifter och införande av avgifter för verksamhetsom varit avgiftsfri hjälper till att styra över människor till denprivata vården. Två vårdcentraler här i , en i och en påÖstermalm, löper en överhängande risk att säljas ut till det privata.Landstinget har inte råd att driva dem. Jag vill fråga finansministern: det inte ett direktsamband mellan åtstramningspolitiken gentemot den offentliga sektorn och denökande privatiseringen? Om deit ekonomiska sambandet inte finns, är inte dårisken stor att den offentliga sektorn undermineras av ideologiska skäl men medekonomiska motiveringar? Om försvarsindustrins beroende av militära beställningar Överläggningen var härmed avslutad. 138 Svar på interpellation 1986/87:48 om försvarsindustrins beroende av militärabeställningar har frågat mig om regeringenfortfarande har ambitionen att minska den svenska försvarsindustrins.beroendeav militära beställningar och, om så är fallet, vilka åtgärder som vidtagits idetta syfte . I sin interpellation erinrar om dels denFN-studie om sambandet mellan nedrustning och utveckling som, på initiativ av , , och , genomfördes , dels den statliga utredning som därefter tillsattes, ... Generalförsamlingenantog 1982 en resolution, som uppmanar FN:s Om förs varsindustrins beroende av militära beställningar medlemsstateratt överväga lämpliga åtgärder i enlighet med rekommendationerna från deninternationella grupp regeringsexperter som under ledningutarbetade .