prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Ja, kanske för , menför många skattskyldiga innebär de avsevärda försämringar. Det säger också BoForslund i nästa mening i sitt anförande när han säger att schablonerna innebärförsämringar för vissa skattskyldiga och förbättringar för vissa. Precis dettahar jag påpekat. Man kommer att försämra för dem som har en något dyrare mensäkrare svensk bil jämfört med-den som har en något billigare, osäkrare ochmindre komfortabel utländsk bil. Låt oss ta exempelvis , Den kostar57-000 kr, i inköp och har ett förmånsvärde på . En 245kostar i inköp ,, och förmånsvärdet förden är ,, alltså detdubbla. Om dessa schablonbestämmelser införs kommer man att medverka till attfolk går över till privatägda bilar. Då är det risk att man faller förfrestelsen att köpa en billigare utländsk bil, som också ger sämre säkerhet ochsämre komfort. AnL 44KJELL () replik: talar om opportunism. Det varinte opportunt att kritisera förslaget om biltelefon. Det var mycket bra attförslaget försvann. Det hade varit ännu bättre om all extrautrustning sombehövs för användande av bilen i tjänsten hade undantagits. Det hade över huvudtaget varit allra bäst om även regeln om , hade slopats. Då hade.detblivit enklare, tar ett mycket avigt exempel. Han säger attnågon kan få större avdrag än vad vederbörande betalar för bilförmåner. Han kanalltså disponera tjänstebilen gratis, säger , Ja, om arbetsgivarenbetalar. Men,', det här förslaget förhindrar inte detta i alla fall.Förslaget är faktiskt sä utformat att man tar bort kravet på körjournal. somtidigare funnits och som gjort att man kom åt det förhållande som Bo Forslundtar upp. Om arbetsgivaren är generös och betalar då är det bara att köra.Företaget får ju göra avdrag. Det är alltså fritt fram att åka. Den möjlighetsom vill stoppa ökar. Så det blir inte speciellt lyckat. Förslaget innehåller ingen som helst bedömning avkonsekvenserna för svensk bilindustri eller någon bedömning av hur många somkommer att övergå till egria bilar för att sedan skriva räkning tillarbetsgivaren. Det finns ingen ordentlig analys av konsekvenserna av att manslopar avdragsrätten. Vad slutligen gäller förmånsvärdena kan jag berätta attjag fått niånga brev om dessa. Jag skulle kunna stå här i talarstolen heladagen lång och läsa upp dessa brev, men jag skall inskränka mig till att läsaett avsnitt ur ett enda brev: "Enanställd disponerar en , förmånsklass III, Beskattning av förmån av fri bil fr, o,m,ingången av 1985 med leasingkontrakt. Med nuvarande beskattningsreglervid 1 000-niilsschablon skulle förmånsvärdet sänkas från ,till , (förmånsvärde) då bilmodellen blir mer än två årgammal och då förmånsvärdet baserats på en grundmodell (som ej är kombi).Inköpspriset för beräknades 1985 till ," Jag ser att min repliktid snart är slut, och jaginskränker mig därför till att konstatera att om man har förmånsvärdet 22 %kommer värdet att öka till ,, dvs, det blir en uppräkning avförmånsvärdena i jämförelse med nuvarande regler med . Det innebär enskattehöjning på . Detta brev har ni fått till . Jag vetinte om ni har läst det, men har ni i alla fall fått höra det. AnL 45 BOFORSLUND (s) replik: började sin replik med attuppmana mig att ta det lugnt och inte använda så hårda ord. Jag tycker att jagvar väldigt lugn och dessutom utomordentligt saklig. Men det är väl intesakargumenten som biter på oppositionen och borgerligheten. Man vill intediskutera hur det egentligen fungerar med det system vi har och med det systemkammaren nu skall fatta beslut om, säger att jag inledde mitt anförande med attföra en debatt med , måste ha vaknat konstigt ,eftersom han kan göra gällande att jag debatterat med , Jaghänvisade till en artikel i . Artikelnbeskrev helt sakligt Motorbranschens riksorganisations egen utredning om vilketutfall det föreslagna systemet skulle få på de enskilda bilförmånerna. Detkonstateras i utredningen att det faktiskt blir billigare med det nyaförslaget. Men jag förstår att och borgerligheten inte ärintresserade av att lyssna till sakargument. Ni kan inte heller påstå att denna utredning på något sättär färgad av socialdemokrater eller av . har säkert kommit fram till detta resultat efter en sakligbedömning. Jag förstår att det kan vara obehagligt att få höra fakta. vill jag säga några ord till Karl-AndersPetersson och i viss mån även till om schabloniseringen. Om viinför ett enklare system, kan det naturligtvis komma att drabba en och annan.Men i de allra flesta fall leder förenklingen till en fördel för den enskildaindividen. Med det nuvarande systemet har vissa personer ett mycketstort privilegium, inte minst de som bor långt ifrån sin arbetsplats och haren privat tjänstebil. Jag erkänner - trots att jag är norrlänning - att en ochannan har bosatt sig rätt långt ifrån sin arbetsplats. Men man kan ändå intesäga att dessa personer förlorar på det nya systemet jämfört med andra som harbilförmåner. De här personerna har alltså haft ett utomordentligt stortprivilegium genom sina avdrag. Man kan fråga sig: Vad är det för rättvisamellan dessa olika grupper? Jag kan inte finna någon rättvisa i det. Eftersommin taletid nu är slut, återkommer jag i nästa replik. AnL 46KARL BJORZEN (m) replik: sade att han tyckte att han isitt första anförande var både sansad och saklig. Om detta är vad han kan bjudapå i fråga om sans och saklighet, tycker jag att han skall läsa protokollet ochbedöma den saken en gång till. Men det var bra att var sansad ochganska saklig i den här repliken. talade på nytt om vad har sagt och tyckt. Han framhöll att många skulle tjäna på deföreslagna reglerna jämfört med de gällande. Jag vill inte allsbestrida att de föreslagna reglerna blir förmånligare för en del bilinnehavare.Men det finns många andra som drabbas hårt. Det är det ojämna utfallet som vikritiserat. Vi anser att inan inte lyckats uppnå en tillräckligt hög grad avrättvisa. Hur många exempel än tar fram på individer somkommer att tjäna pä omläggningen, kan han vara övertygad om att det är lättareatt finna exempel på personer som förlorar desto mer. Motorbranschen har naturligtvis kommersiella intressen sompåverkar vad man skriver och tycker. Vi i har inte sådana intressen,eftersom vi här andra hänsyn att ta. Vad man kan befara är inte bara enövergång till billigare bilar utan även en ändrad marknadssituation, som kanstöka till det ganska duktigt på motormarknaden i fråga om serviceresurser iform av personal och anläggningar. Men eftersom den frågan inte berörs i betänkandet,skall jag inte göra någon djupdykning i det avseendet. Men jag tror attForskind kan hålla med om att det finns risker för missbruk av tillgängligaresurser på grund av de ändringar som kan förutses. Beskattning av förmån av fri bil AnL 47KJELL () replik: Argument biter inte på oss, säger . 1 konsekvens härmed undviker han också att anföra några sakargunient. Vi måste emellertid reda ut påståendet att de allra flestaskulle tjäna pä det nya systemet. Det faller på sin egen orimlighet. Det fallerredan av det skälet att man slopar rätten till avdrag för resor. Dessutomtillkommer att en mängd personer kommer att få förhöjda förmånsvärden. I deändrade bestämmelserna om beskattning av äldre bilar ligger förtäcktaskatteskärpningar. Det är alltså inte så som säger, utan det nyasystemet kommer att innebära ett högre skatteuttag. Som jag sade tidigare handlar det egentligen om principenatt man skattemässigt skall likställa dem som har tjänstebil med dem som haregen bil. Det är avsikten med detta förslag. Lyckas man med detta är det ettbra förslag. Då finns det ingen som helst anledning att slopa rätten tillavdrag för den kategorin. Om man misslyckas, skall man för den kategorinmöjligen slopa rätten till avdrag för resor. Att ni tar bort avdragsrätten är ingenting annat än ettbevis för att ni har misslyckats med att på det skattemässiga planet likställatjänstebilsinnehavare med dem som har egen bil. Därför måste vi få fram ettnytt förslag, som är bättre avvägt och som uppfyller detta grundläggande krav. Det enda skäl till borttagandet av avdragsrätten som jaghar hört talas om är baserat på ett enstaka och mycket sällsynt exempel, där entjänstebilsinnehavare skulle fa ett avdrag som var större än självabilförmånen. Men det exemplet är så sällsynt att borde se till attdet kom på museum. Beskattning av förmån av fri bil AnL 48KARL-ANDERS () replik: sade litet nonchalant att om manskall ha enklare modeller, så drabbar det en och annan. Men när han fortsatte sitt anförande visade det sig att han trots allt inte är helt okänslig för detta.-Han- sade nämligen att om man har bosatt sig långt ifrån arbetsplatsen kan man ha fördelar av det nuvarande systemet. Det är ganska avslöjande, för det visar att säkert har fått påminnelser om detta från många som har litet längre sträckor att köra, och som norrlänning borde han inte vara okänslig' för deras argument. har helt enkelt fått stålsätta sig för att inteta intryck av dé sakuppgifter haii fått och för att kunna föisvara finansdeparte mentet när det gäller det nya systemet. Det slår nämligen oerhört orättvist, . Detär lika bra att vi får.ett medgivande av även på den punkten, . AnL 49 BO () replik: Om ni nu inte litar på mina argument, KjellJohansson och , bör ni åtminstone lita på de argument somframförts av olika' branschorganisationer - i vanliga fall springer ni derasärenden ganska ofta. Jag tycker att ni skall ta dem på orden. Jag tror inte attden utredning de har presenterat är på något sätt färgad. Vi kommer ändock inte ifrån att en bilförmån är justen förmån och att en bilförmån också kommer att vara det. Detblir en reell förmån, som många kommer att utnyttja och ha glädje av. Men vad det här är fråga om är att man skall görabedömningarna av det nya systemet med utgångspunkt i det system som fungerar och som inte är till fyllest. Vi vet att det vållar många problem. Det förmed sig en mängd byråkrati dels för den enskilde, dels också för den som skallgranska den redovisning som den enskilde bilförmånstagaren måste göra. Detsystem som föreslås är mer renodlat. För den skull är inte sagt att det ärett system som koriimer att vara i all evighet. , herr talman, vill jag kommentera det som sadesi någon replik om extra utrustning. Tyvärr måste jag också på den punktenhänvisa till den hearing med olika organisationer vi hade i skatteutskottet,och även här vill jag referera till , somspecificerat de extra tillbehör som det kan vara naturligt att ha i entjänstebil, I specifikationen angavs vinterhjul, e.xtraljus, elektriskmotorvärmare med kupéelement, dragkrok, radio öch stöldlarm, Fören GLinnebär det en kostnad på , och för en en kostnad på 13 800kr, Kostnaderna ryms alltså gott och väl inorri den 20 000-kronorsregel somförslaget innehåller. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. AnL 50TOMMY (vpk): kommunisterna accepterar istort sett regeringens proposition. Vi delar uppfattningen att det nuvarandesystemet är orättvist,eftersom det är så lösligt och godtyckligt att reglerna inte kan följas ens avde lokala skattemyndigheterna. Men jag är också övertygad om att man även ifortsättningen kommer att tjäna på att ha s, k, förmån av fri'bil. Sannoliktkommer rätt till tjänstebil fortfarande att anföras som ett mycket starktargument när man diskuterar löneförmåner, eftersom en bilförmån räknas som fördelaktigareän en höjning i motsvarande grad av lönen, I debatten har man väckt farhågor för att det föreslagnasystemet skulle kunna medföra att tjänstebilsinnehavarna övergår till att köramed egen bil. Den faran är nog inte särskilt stor, men om sä skulle ske, voredet då plötsligt fel att själv hålla sig med bil i stället för att företaget, ivarje fall när det gäller en viss krets av anställda, håller med tjänstebil påmycket förmånliga villkor? Om förslaget förde det med sig, att vi fick slut påalla dessa löneförmånsresonemang kring tjänstebilssystemet, då skulle det varaen mycket positiv effekt, men jag tror tyvärr inte att så blir fallet. Vad beträffar propositionen fanns det skäl att på någrapunkter rätta till förslagen. En sådan fråga gällde extrautrustning i form avmobiltelefon, eller biltelefon, som man valt att kalla det i propositionen. Enbiltelefon kostar i genomsnitt , I propositionen föreslås attden skall räknas som extrautrustning och alltså inrymmas i de , somsatts som gräns. Men om man räknar in övrig extrautrustning kommer en kostnadpå , för biltelefonen att falla utanför 20 000-kronorsgränsen,en kostnad som man således måste ta upp för beskattning. Det finns skäl attinvända mot detta, eftersom det innebär att en förmånstagare skulle kunna få enårlig skatt på , eller' kanske , för förmånen attha mobiltelefon. Det är litet väl mycket att betala, även om man tar hänsyntill de privata telefonsamtal som kan komma i fråga. Förslaget på den punktenskulle dessutom medföra att man utrustade allt fler bilar med kassettmodeller,vilket man i och för sig kanske gör ändå. Det här kravet i vår motion tillstyrktes av utskottet, ochdet var som jag ser det ett riktigt ställningstagande. Vår motion tillstyrktes på ytterligare en punkt. Detgäller frågan om servicemontörerna och vilka typer av bilar som i deras fallskulle bli föremål för beskattning, I propositionen föreslogs att enjämkningsregel skulle gälla i fråga om fast utrustning, Servicemontörer liksomäven andra yrkeskategorier har emellertid en mängd utrustning i sin kombibil,som även om den inte räknas som fast utrustning bör komma i fråga förjämkningsreglerna. Det var vårt förslag i.motionen, vilket också har accepteratsav utskottet. Vi tyckte också att det fanns skäl att se överpropositionsförslaget på en tredje punkt. Enligt vår mening borde man göra enuppföljning av effekterna för förmånstagarna av de nya reglerna. Även utskottetansåg att det var ett förslag som det fanns anledning att ta fasta på.Utskottet har därför tillstyrkt förslaget om att man skall göra en uppföljningför att undersöka vilka effekter detta kan ha fått för förmånstagarna. Jag är övertygad orii att det kommer att visa sig att detinte skett några -åtminstone inte drastiska - försämringar för förmånstagarna,möjligen i några få fall. Det kan visa sig att några har kommit i kläm. I såfall får man ta ställning till vad som behöver göras. Jag tror att det kan varafråga om Beskattning a v förmån avfribU Beskattning av förmån avfribd Prot.1986/87:47 människor som har låga löner och som inte har någon reell valfrihetatt avstå från förmånen av fri bil. Jag tänker dä på människorsom exempelvis har arbeten där det ingår beredskapstjänst och för vilka bilenkan liknas vid en verkstad. När dessa människor skall ha beredskapstjänst ochvara på hemmaplan under t. ex. har de möjlighet att nyttja bilen, och deär t. o. m. tvungna att ha den till och från arbetet därför att de måste ha"verkstaden" med sig om de skulle behöva rycka ut ellermitt . Det är orimligt att speciellt människor som har låga löner skallkunna drabbas även av beskattningen av förmånen av s. k. fri bil. De skullekanske själva helst vilja slippa detta påhäng. Av dessa skäl bör man se övervilka effekter detta har fått och se till att man gör något åt det. Utskottet har sagt att man vid uppföljningen skall se överde problem som tas upp i den fjärde punkten. Jag har nöjt mig med detta, ochjag tycker att det kan finnas skäl att i detta sammanhang yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande. Jag vill också något kommentera reservation 6 frånmoderaterna och , som med anledning av det sistnämnda fallet har fogaten reservation till betänkandet. Det är alltså med anledning av vpk-motionensom och har skrivit denna reservation. Men denna reservationfrån och innebär en väsentlig utvidgning av vpk-yrkandet. Vårmotion utgick från människor med låga löner som inte har reell valfrihet attavstå från bil. Men reservation 6 innebär att nu gällande jämkning skall gällai stort sett vilka människor som helst, hur höga löner de än har, "om detär uppenbart att förmånstagaren disponerar en väsentligt större bil än haneljest skulle ha haft". Detta var aldrig avsikten ined vpk-motionen, ochdärför yrkar jag avslag på denna reservation. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 51KARL BJÖRZÉN (m) replik: tog först upp frågan omhuruvida det som föreslås i propositionen kommer att leda till att fleranvänder egen bil i tjänsten. sade att han inte trodde att detskulle bli så. Är det något fel om fler övergår till att använda egen bil itjänsten? Naturligtvis är det inte något fel, och det är väl inte någon som harpåstått det i debatten heller. Vad det handlar om är att reservanterna tror attförslaget kan medföra att den avsedda förenklingen inte uppnås. Jag nämnde iett tidigare inlägg att detta möjligen även kan leda till en störning påmarknaden. Men annars är det naturligtvis inte något fel att använda egen bil itjänsten. Sedan tog upp reservation 6. Underdiskussionerna i utskottet uttalades det från moderat håll en viss förståelseför ett yrkande i en vpk-motion. Vi trodde att vi skulle uppnå enighetbeträffande detta yrkande. Då ville vi inte göra en kovändning. Vi blev därförlitet förvånade över att själv inte stod fast vidmotionsyrkandet. Detta är emellertid inte någon stor fråga utan bara en detalji det hela. Men vi har bara försökt att vara konsekventa. Vi anser att detskulle bli ett starkare förslag om kammaren biföll reservation 6. AnL 52KJELL () replik: Det skulle väl vara bra om var och en höllsig med egen bil, sade . Han menade med detta, såvitt jag förstår,att det inte vore någon nackdel om man utfärdade så stränga regler att manförhindrade människor att använda tjänstebil. Det skulle innebära ett samhällsekonomiskt slöseri avstora mätt om man gick fram med en sådan lagstiftning. Att man vill undvikadetta slöseri är det bärande motivet till att man över huvud taget har en sådanlagstiftning. Kvar står då frågan om att förmån av fri bil skall beskattas påett rimligt sätt. Det är märkligt, att när det blir tal om detta svänger TommyFranzén helt och börjar tala om att man skall göra en uppföljning av effekternaoch att man skall lindra vissa effekter. Men, , det hela måste väländå hänga ihop på något sätt? Skall vi tillåta bilförmån eller inte? Prof. 1986/87:47 Beskattning av förmån av fri bil AnL 53 (vpk) replik: Om hade lyssnat till vad jagsade hade han inte behövt ställa denna fråga. Jag har inte sagt att vi inteskall ha bilförmåner, men jag har sagt att om dessa regler för med sig attmänniskor håller sig med egna bilar i stället för att flyta på en våg avbilligare förmåner, åtminstone mindre beskattade förmåner än egen lön att köpabil för, skulle det naturligtvis vara bra. Beträffande behandlingen av reservation 6 i utskottet ärdet riktigt som säger, nämligen att det förekom diskussioner somskulle ha kunnat leda till stöd för våra motionsyrkanden. Men när det kom tillkritan visade det sig att reservationen innebar att ni ville vidgajämkningsmöjligheterna till att gälla betydligt större grupper än vad vpkföreslog i sitt yrkande. Vi ansåg att detta enbart skulle gälla de människorsom har låga löner och som inte har någon reell valfrihet, medan ni ville atträtt till jämkning skulle föreligga för alla förmånstagare som kan påstå attden bil de disponerar är väsentligt större än den de annars skulle ha haft omde hade köpt en för egna pengar. Då kommer man även in på demänniskor som har höga löner och som åker i litet onödigt stora tjänstebilar.Dessa människor har jag inte några sympatier för. Dessa människor skall ocksåskatta för förmånen. Men det är de människor som har låga löner och inte harnågon reell valfrihet och inte kan avstå från tjänstebil på grund av arbetetsnatur som vi har velat slå vakt om i vårt motionsyrkande. Detta yrkande kundeinte de borgerliga komma överens om. utan de ville vidga detta till att gällaäven andra. Det ville inte vi vara med om, AnL 54KARL BJÖRZÉN (m) replik: fäste stor vikt vid enformulering i motionen om att detta skall gälla människor med låga löner. Hanvill ge sken av att vi bara vill slå vakt om dem som har höga löner. Det ärlarv, , Jag tycker att skall läsa reservationen engång till. Det finns nämligen inte något underlag för att säga attreservationen innebär en stor utvidgning och gäller alla möjliga som intebehöver tjänstebil, I reservationen står det "att nu gällandejämkningsgrund skall gälla även vid Prot.1986/87:47 tillämpningen av det nya systemet om det är uppenbart attförmånstagaren disponerar en väsentligt större bil än haneljest skulle ha haft", ~ ' Det innebär att han mer ellermindre tvingas ha en större och dyrare bil än Beskattningav förmån ,. , ,, . . c . . j j ..i r .. .i vad hanskulle ha haft om han hade köpt den sialv. Det ar val inte nasot som avfribU , c..... , j - - ar typiskttor människor med höga inkomster.' Jag undrar vad skattemyndigheterna skulle säga om maninförde bestämmelser där man använder uttrycket låg lön, om man då skulle geanvisningar om vad som menas med låg lön och om man då skulle vara tvungen attpröva vem som uppfyller-kravet på låg lön. försöker nog baraslinka undan en förarglig reträtt från ett eget motionsyrkande. AnL 55 () replik: Jag tycker det var bra att vi fick besked avTommy att det även fortsättningsvis skall vara möjligt att hatjänstebil. Det skulle vara bra om vi också kunde komma överens om attbeskattningen av sådan förmån skall ha till huvudsyfte att likställatjänstebilen med innehav av egen bil. Om vi vore överens om detta - jag trorfaktiskt att vi är det - skulle inte ha sådant bekymmer med attavgöra på vilket ben han skall stå i sin strävan att dels klippa tillkapitalisterna, dels hjälpa låginkomsttagarna. AnL 56 (vpk) replik: För min del är detta inte svårt. Att KjellJohansson inte kan hänga med kan jag förstå, men det är inte det problemetgäller just . läste upp exakt'det som står ireservationen från bl.a. . Den visar att det handlar om enutvidgning. Det gäller inte bara dem som har laga löner, utan det är enutvidgning till vilka nivåer som helst. Jag har framhållit att det inte var detvi avsåg med vårt motionsyrkande. För tydligheteris skull skall jag läsa uppdet yrkande, där vi säger att "jämkning bör komma till stånd vid låg lönoch då reell valfrihet inte förekommer". Detta,har jag förklarat för KarlBjörzén och även för andra. Jag beklagar att KarlBjörzén inte har fattat vad jag har sagt. Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. AnL 57 (): Det ärende som kammaren nu behandlar harväckt många känslor till liv ute i landet. Sammanlagt finns ungefär 200 000svenskar som har tjänstebil. Jag tänker inte i detta anförande i första hand ta upp deskattemässiga synpunkter jag har, utan'skall i stället beröra olika konsekvenser av ettbifall till utskottsmajoritetens förslag. Förslaget till tjänstebilsskatt kommer att minska trafiksäkerheten, minska antalet arbetstillfällen i , påverka miljön i negativ riktning och förstärka många glesbygdsbors och barnfamil jers ekonomiska problem. 46 Herr talman! Jag sade i inledningenav mitt anförande att förslaget kommer attminska trafiksäkerheten. Människor kommer att köra omkring i äldre och sämrebilar. Många av dem som har tjänstebil kommer troligen att köpa en egenbil och få milersättning från det företag där dé arbetar. Detta har nämntstidigare i dagens debatt. Risken är då att människor väljer äldre bilar ochmindre bilar som inte är lika trafiksäkra som de stora bilar som ärvanliga som tjänstebilar. En sådan utveckling är oroande, men dess värretrolig. Jag har i en motion tillsammans med en representant frånvardera och , motion Skll7, föreslagit att extrautrustningmed trafiksäkerhetshöjande effekt ej skall beskattas enligt de i propositionenföreslagna reglerna. Även om en eventuell mobiltelefon irite skall räknas med idet föreslagna fribeloppet på . för extrautrustning, kan i många falldelar av kostnaden för låsningsfria bromsar, s. k. air-bags, dubbdäck m.m.komma att beskattas.