prot · GA0941 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag vill också passa på att yrka bifall till reservation2. Utan tvivel skulle de regionala högskolorna må väl av adjungerade lektorer.De kan ju inte få de adjungerade professorerna. Jag har från mitt tidigarearbete klara exempel på att hade kunnat rekrytera en adjungerad lektor. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 öch 2. 1986/87:41. AnL 140GUNNAR i (m): anförande uppkallar mig kort kommentar. När jag som medicine kandidat och ordförande i studentkår,- - var något slags"sakkunnig" till en läkarutbildningskommitté -kom frågan om läkaretiken och patientkontakterna upp till diskussion. Någonföreslog att de medicine studerandena skulle undervisas därom av professorn i rättsmedicin,vilket jag starkt avstyrkte. Jag minns att jag däremot sade, att medicinsk etikoch pafientpsykologi lär man sig bäst genom goda- och dåliga - lärares exempel.Man kan på så sätt se hur man skall bära sig åt resp. inte bära sig åt ipraktiken. har den medicinska etikens och psykologinsområden vidgats långt förbi bedside - fint sätt på sängkanten - menfortfarande tror jag att det är något mycket väsentligt. Jag delar heltuppfattningen att blivande läkare bör tränas i att skapa en förtroendefullmänsklig kontakt. Jag tror emellertid att exemplets makt är starkare änföreläsningar och läroböcker. Det senare motsäger naturligtvis inte att sådanundervisning också bör bedrivas. talade om de psykologiska kraven. Vi måsteha klart för oss, när det gäller den medicinska utbildningen, att alla inteblir kliniker. Många går numera till medicinsk utbildning med sikte på att bliteoretiska forskare inom medicinsk vetenskap. Jag vill gärna säga att det är viktigt med lärare inomsjukvården och att de kliniska lärarna verkligen har tid att arbeta med sinakandidater. Det är också viktigt att professorerna får och har tid att varamera med sina studenter, särskilt i de viktigaste kliniska disciplinerna,medicin, kirurgi, psykiatri samt barn- och kvinnosjukdomar. Kraven på mångaklinikchefer, inte minst i fråga omderas administrativa uppgifter, är mycket stora. De gör det ävenför besjälade klinikchefer svårt att ägna så mycken tid åt undervisning som desjälva innerst önskar. AnL 141 (): Jagar glad över i Värmdöinstämmande i min grunduppfattning. Det talas om exemplets makt, men problemetär bara att, exemplen blir färre och färre. Det försökte jag peka på i mittanförande. säger att många medicine studerande blir forskare, mendet krävs ju att också forskare har inlevelseförmåga och förmåga att visamedmänsklighet. Det är ju inte en annan sorts människor och doktorer. I övrigt är jag helt övertygad om att skötteden saken, men det var än . måste vi se till att densaken sköts även i fortsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I(den enskildes kunskapsutveckling, de enskilda ämnenas ställning, m. Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 73 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (ökade valmöjligheter och nivågruppering påhögstadiet, m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (anpassad studiegång och befrielse från skolgång) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (värdeförankring i den kristna etiken) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 7 förmotion 1985/86:Ub214 av i motsvarande del. 12 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 6(undervisning i kristendom och ämnet religionskunskap) Först biträddes utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion 198.5/86:Ub201 av och i motsvarande del med 38 röster mot 12 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1985/86:Ub214 av AlfSvensson i motsvarande del. 262 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1985/86:Ub201 av och i motsvarande del -genom uppresning. Mom. 7(utvärdering av ämnet religionskunskap) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion1985/86:Ub267 av och - bifölls medacklamation. Mom. 20 (jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 46 förreservation 4 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Fortsatt giltighet av lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 17(jämställdhetsfrågorna i lärarutbildningarna) Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 49 förreservation 1 av och . Mom. 19 (adjungerade högskolelektorer ochforskarassistenter) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 118 förreservation 2 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 14 § Föredrogs trafikutskottets betänkande 1986/87:4 om fortsatt gildghet avlagen (1977:494) om tillstånd dll överiåtelse av fartyg (prop. 1986/87:29). Fortsattgiltighet av lagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg AnL 142PER STENMARCK (m): I regeringens proposition 1986/87:29 föreslåsfortsatt giltighet av lagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg.Trafikutskottets majoritet instämmer i detta förslag. Den lag som vi här har att behandla är den s. k.flagglagen. I denna regleras under vilka villkor svenska rederier har möjlighetatt placera sina fartyg under annan än svensk flagg. Till lagen finns fogad en förordning. Av denna framgår atttillståndsfrågan prövas av kommerskollegium i samråd med . Vid vissa speciella situationer - det kan gälla omäreridet har större principiell betydelse, om de ombordanställda har motsattsig tillstånd eller om fartyget tillhör rederi som fått statligt stöd - skallkommerskollegium, med eget yttrande, underställa ärendet regeringens prövning. Sedanbetydligt tillbaka finns en annan lag, som endast är Prot;1986/87:41 Fortsatt giltighet av lagen om tillstånd till-överlåtelse av fartyg tillämpligom landet befinner sig i krig eller i krigsfara. Denna lag påverkas inte avdagens beslut. Flagglagen har med olika motiveringar förlängts fyragånger. Vid den första förlängningen 1978 anfördes att flagglagen måste sättasin i sitt sjöfartspolitiska sammanhang. Den sjöfartspolitiska utredningenskulle klarlägga sjöfartens samhällsekonomiska betydelse. När tidsfristen gick ut hade den sjöfartspolitiskautredningen inte avslutat sitt arbete. Därmed förlängdes lagen ytterligare ettår. När lagen 1983 förlängdes ville man avvaktavalutakommitténs arbete. Det fanns skäl, menade det föredragande statsrådet,att överväga öm inte bedömningen av. frågor om direktinvestering, i forrn avförsäljning av fartyg till utländska dotterbolag, borde överensstämma medreglerna för valutautförsel. Regeringen ville därför avvakta valutakommitténsarbete. Denna beräknades vara färdig . Dess förslagövervägs för tillfället inom . Man kan nog med fog konstatera att det gått slentrian iolika regeringars förslag till förlängning av flagglagen. När den nuvaranderegeringen föreslår en ytterligare förlängning med tre är, är det återigen medmotiveringen att vi skall avvakta en sittande utredning. Vi rnoderater menar att i och med att valutakommittén ärfärdig - väntan på det var orsaken till den senaste förlängningen - saknas skäl att bifalla regeringens proposition. En ytterligare förlängningförefaller närmast vara en permanentning av lagen. Eftersom vi moderater vidare menar att det saknas skäl attvia en flagglag hindra rederier att sälja sina fartyg till utländska ägare,behövs inte heller någon speciell lagstiftning för att tillåta att de hyr utfartygen. En flagglag hade aldrig varit nödvändig med en annorlundaoch mera sjöfartsvänlig politik. Men i dagens läge bidrar även utflaggadefartyg till att hålla det svenska sjöfartsnettot uppe. Genom intäkter frånutlandstonnaget kan rederier hålla fartyg också under svensk flagg. Långsiktigt behövs andra regler som möjliggör konkurrensmed jämförbara länder, exempelvis , och . Av det skälet krävs en översyn av hela det regelsystem somstyr investeringar i och drift av svenskt tonnage. Dit hör bl. a.beskattningsfrågorna och reglerna för disponering av investeringsfonderna. Svensk sjöfartsteknisk kompetens måste tas till vara ochutvecklas. Det stämmer till eftertanke att som den svenskarederinäringen halverats har den danska mer än fördubblats. En orsak är att mani fört en mera sjöfartsinriktad politik, medan vi i ägnat ossåt att i omgångar förlänga flagglagen. Jag ber med hänvisning till det anförda att fåyrka bifall till den reservation som är fogad till betänkandet. AnL 143HUGO (): Ett stort antal sjöfartsnationer har noteraten mycket markant nedgång både i tonnage och i antalet fartyg . Ett flertal av dessa länder har försökt att motverka dennautveckling genom att vidtaåtgärder som gör fartygsägandet i dessa länder mer ekonomiskt intressant. Såhar t. ex. och vidtagit åtgärder av typ fördelaktigaavskrivningsregler och en omfattande subventiönering vid inköp av bl. a. s. k.andrahandsfartyg, fartyg som senare börjat segla under de nya ägarnas flagg. Enfortsatt sådan-utveckling tycks, enligt sakkunniga bedömare, vara en naturligföljd för den svenska handelsflottan, om inte snara åtgärder vidtas för attändra den svenska sjöfartspolitiken. Begagnade svenska fartyg har t. ex. förtsöver till holländsk flagg med kraftigt sänkta kapitalkostnader som följd. Självfallet bör vi som sjöfartsnation motarbeta enutveckling som ytterligare utarmar vår handelsflotta. Tonnagemässigt har dennaunder mer än halverats. Antalet sysselsatta har gått nedfrån 25 000 till 15 000 , alltså . Det höga kostnadsläget har klart medverkat till dennautveckling. Långsiktigt är det, somreservanterna framhåller, helt nödvändigtatt svenska rederier får arbeta under regler som möjliggör konkurrens medjämförbara länder, som , och . Vad som krävs för ensådan utveckling har Per Stenmarck redan utvecklat på ett bra sätt, och jagskall därför inte upprepa våra krav på det här området. Jag instämmer i hanssynpunkter. Regeringar av skilda kulörer har, , med delvis skilda motiveringar och argument drivit igenom enförlängriirig av flagglageri. Ofta har olika utreduirigar anförts som motiv.Detta är också utskottsmajoritetens motivering till en förlängning avflagglagen. Man hänvisar till den utredning som pågår. Det är reservanternas uppfattning att en onödigregleringspolitik även på detta område måste få vika i syfte att utvecklasvensk sjöfart och nedbringa behovet av utflaggning av våra fartyg. Svensk sjöfart är trots allt enlivskraftig, internationellt inriktad näring, som ocksåspelar en betydelsefullroll i ekonomi och som utgör en värdefull del av vårt näringsliv. Lät oss därför stärka sjöfartens förmåga till konkurrensunder likvärdiga villkor. Med det anförda, frii talman, yrkar jag bifall till denreservation som är lämnad. Fortsatt giltighet av lägen om tillstånd till överlåtelseav fartyg AnL 144ANNA (): Det betänkande vi nu behandlar heter Fortsattgiltighet av lagen om tillstånd till överlåtelse av fartyg. Det handlar medandra ord om huruvida vi skall förlänga den s. k. flagglagen eller inte. Från sida har vi efter mycket .funderandebeslutat att acceptera regeringens förslag för den här gången. Vi gör det avföljande skäl: Just har ÖCB, alltså överstyrelsen för civilberedskap, gett ut en programplan där det bl.a. står: "Sjöfarten ochhandelsflottan betyder mycket för försörjningsberedskapen. Därför kommermöjligheterna till ett större utnyttjande av tonnaget i kris och krig attutredas." Det är förhoppning att detta arbete påskyndas. Somutvecklingen nu går är det mycket stor risk att vi inte tillnärmelsevis har dettonnage vi behöver för Fortsatt giltighet av lageri om tillstånd tillöverlåtelse av fartyg import ochflyttning av varor längs kusten om det skulle bli ofärdstider. Vi i centernskulle åtminstone vilja se åt vilket håll ÖCB:s arbete på den här punktenutvecklas innan vi upphäver flagglagen. Det s. k. internationaliseringsavtalet mellan redare ochombordanställda går ut . Det kan också vara av intresse i det härsammanhanget. Vårt tredje skäl till att acceptera proposition nr 29 äratt föredraganden själv skriver att frågan om en ändring av flagglagen kan tasupp tidigare än . Utskottet skriver att det för sin del finner detönskvärt att så sker. Från sida kommer vi att bevaka utvecklingen ochta upp frågan igen . Så till och reservation. Att dehar en annan syn på när flagglagen skall upphävas har jag förståelse för. Nigör en avvägning, vi har gjort en annan. Däremot kan jag inte finna att destycken i reservationen som handlar om vad man borde göra i stället för attstärka svensk rederinäring hör hit. Den här propositionen och det här betänkandethandlar enbart om ja eller nej till en förlängning av flagglagen. Vilkaåtgärder vi för övrigt vill vidta för att bevaka svenska sjöfartsintressen,stärka våra rederier och öka vår inhemska flotta, är frågor som vi fåråterkomma till i motioner med anledning av budgetpropositionen. Jag har inga andra förslag än utskottets majoritet. AnL 145VIOLA (vpk): Regeringen har ännu inte åstadkommit ettsjöfartspolitiskt program. Socialdemokratins ledning bearbetar för närvarandeett förslag till ett sådant, men inga uppgifter finns om vilkeninriktning eller struktur de eftersträvar. Trycket är stort från inte minstfackligt håll. Det brådskar därför att otyglade krafter fått härja sä fritt attden svenska sjöfartens förutsättningar drastiskt förändrats: har den svenska handelsflottan,tonnagemässigt sett, minskat med . Antaletanställda i näringen har minskat . Antaletfartyg i näringen har minskat . av all närsjöfart på svenska hamnar iÖstersjön och på bedrivs numera av fartyg under utländsk flagg. Den kraftiga minskningen av det svenskflaggade tonnagetkan delvis förklaras med det nya internationaliseringsavtalet som nämnde här mellan sjöarbetsmarknadens parter. Det innebär attdet åter är möjligt för svenska rederier att äga och driva fartyg från utlandetoch under utländsk flagg som man kan bemanna fartygen med svenskabesättningar. Detta är ett accepterande av bekvämlighetsflaggmeto-den som påsikt kan bli förödande för . a. på frånvaron av ett analyserande ochgenomtänkt sjöfarts-politiskt program finns det ingen som helst beredskapeller planer för att möta den nya situation som den svenska sjöfarten harhamnat i. Detta visar brist på långsiktighet och förutseende hos regeringen,den nuvarande lika väl som den tidigare, där man kallade det för ettsjöfartspolitiskt program som bar Adelsohns märke. Denna brist är också skälettill att vi återigen tvingas förlänga den s. k. flagglagen i brist på annat.Betänkandetexten lämnar i ett tillmötesgåendeav borgerliga kritiker, som jag ser det, frågan öppen hur snart flagglagen kankomma att upphävas! Man säger att man "'inte nu är beredd att", osv. De borgerliga genom och menar attutflaggningen så som den sett ut inverkat positivt på den svenskasjöfarten. De vill upphäva flagglagen med hänvisning till Redareföreningensmissnöje med lagen som diskriminerande och konkurrensbegränsande. Men problemetär ju att sjöfarten utlämnats åt marknadens fria spel. Fortsattuthyrning och utflaggning av den svenska handelsflottan är oförenliga med måletatt skapa förutsättningar för att kunna bedriva vår utrikeshandel på etteffektivare sätt till lägsta samhällskostnad. Därtill kommer en verkligtavgörande fråga som handlar om sårbarhetsaspekterna, vilka jag tyckte också berörde på ett riktigt sätt. Det är alltså tvärtemot vad som påstås från borgerligthåll så att nuvarande lagstiftning och avtal är för tamt utformade och att detsaknas planering och långsiktighet. Det borde med det snaraste i stället blimöjligt att rejält förhindra att utflaggning av svenska fartyg tillbekvämlighetsflagg i fortsättningen sker. Det finns brister och orättvisor sett ur sjöfolkets och defackliga organisationernas synvinkel även inom den svenskflaggade sjöfarten.Bekvämlighets-flaggade fartyg innebär emellertid ett hänsynslöst utnyttjande avofta rättslösa människors situation som är oacceptabel ur solidaritetssynpunkt.Det innebär också en absurd konkurrenssituation som dessutom drabbar detsvenska sjöfolket och dess möjligheter att hävda rimliga villkor på hemmaplan. Vpk har i en partimotion dels krävt ett långsiktigtutformat sjöfartspolitiskt program, dels föreslagit en förstärkning avsamhällets möjligheter att hindra utflaggning. När vår motion behandlades senast, i trafikutskottetsbetänkande / 86:14, fick vi inte igenom de delar av motionen som handladeom de saker vi nu diskuterar. Vpk ansåg då och anser fortfarande att denminskning som den svenska handelsflottan undergått beror på attdet skett en alltför liberal tillämpning av flagglagen. Vpk:s förslag innebären revidering och uppskärpning av flagglagen, tvärtemot vad moderater ochfolkpartister nu kräver. Vår uppfattning kvarstår och vi återkommer, fru talman,till detta i en ny sjöfartspolitisk motion under allmänna motionstiden. I övrigt har vi inget att invända utan instämmer i vadtrafikutskottet anfört i sitt föreliggande betänkande. Fortsatt giltighet av lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg , AnL 146KURT (): Den s. k. flagglagen, som varit i kraft sedanjuni 1977. innebär som sagts i debatten, att ett svenskt fartyg ellerandel däri icke får överlåtas utan tillstånd, om överlåtelsen innebär attfartyget upphör att vara svenskt. Denna lag, som är tidsbegränsad, har vid ett flertaltillfällen förlängts av olika skäl. föreslår regeringen att lagen på nyttskall förlängas att gälla t.o.m. utgången av 1989, dvs. ytterligare tre är.Orsaken till förlängningen är FortsattgUtighet av lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg det närasamband som råder mellan frågan om uthyrning och frågan om överlåtelse avfartyg till utlänning. Frågan om uthyrning, eller som det med ett annat ordkallas bare-boat charter, är nu föremål för utredning i den s.k.skeppslegoutredningen. Denna utredning beräknas presentera sitt betänkandevåren 1987. Det är möjligt att utredningen kommer att föreslå en gemensamlösning av tillståndsfrågan vid upplåtelse och överlåtelse av fartyg tillutlänning. Detta är, fru talman, ett av skälen till att regeringen och utskottetsmajoritet anser att lagen bör förlängas. Försäljning och överlåtelse av svenska fartyg tillutländska intressen är också en valutafråga. betänkande har nuremissbehandlats och dess förslag övervägs inom finansdepartementet.Även detta förhållande är ett skäl till att regeringen och utskottsmajoritetenanser att flagglagen bör förlängas. Men - och det vill jag kraftigt understryka - det är nuangeläget att prövningen av frågorna sker snabbt. Vi måste få entillfredsställande lösning på problemen med tanke på deras betydelse försjöfarten och vår ekonomi i dess helhet. Det är önskvärt att vi får förslag omen ändrad lagstiftning före den nu föreslagna treårsperiodens utgång. Motionärerna hävdar, och samma synpunkter förs fram i dentill utskottets betänkande fogade reservationen, att flagglagen inte haft någonbetydelse och att lagen varit verkningslös. Som skäl för denna ståndpunkt anförman att den svenska handelsflottan minskat med två tredjedelar under entioårsperiod och att en stor del av den svenska handelsflottan finnsinom, redarnas utländska dotterbolag. Till viss del är jag beredd ge reservanterna rätt. Men -och det är viktigt - : Hur mycket mer skulle ha försvunnit till utländskaintressenter, om yi inte haft flagglagen? Ingen kan väl besvara frägan men manbör analysera vilken del av handelsflottan som försvunnit. Då finnerman-vilketockså är viktigt-att den för vårt land så viktiga kust- och närsjöfarten tillövervägande del är svenskflaggad, I reservationen förs vidare fram krav på en förändradsjöfartspolitik. Man vill ha regler som gäller i våra närmastekonkurrentländer, ändrade beskattningsregler, översyri av finansieringsfrågornaoch ändrade regler för avsättning till och disponering av investeringsfonder.Man för även fram krav på att reglerna för sjömansbeskattningen skall ses över. Det är intressant att notera att både Per Stenmarck ochHugo hänvisar till regelsystem som finns i och ,Jag utgår ifrån att och representanter har klart försig den utomordentligt stora andel statliga subsidier som i ochHolland utgår till sjöfarten och till varven för byggande av fartyg. Därförskulle jag vilja ställa en fråga till reservanterna. Är det en ny varvspolitiksom och företräder? Vill ni öka stödet till varven? Harni nu bytt uppfattning när det gäller direkta statliga subventioner tillsjöfarten? Ni har alltid röstat emot statligasubventioner. Jag tänker då på det tidigare redarstödet. Det kan vara viktigtatt få svar på denna fråga, I så fall är det en alldeles ny ståndpunkt sommoderata samlingspartiet och intar. Frågorna om olika sjöfartspolitiska åtgärder har förtsfram frän olika håll, och det är flera olika departement som sysslar medsjöfartsfrågor och som berörs. Utskottsmajoriteten är medveten om att åtgärdermåste vidtas för att stärka svensk sjöfarts konkurrensförmåga. Vi instämmergärna med reservanterna när de säger att "svensk sjöfart är enlivskraftig, internationellt inriktad näring som spelar en mycket betydelsefullroll i vårt lands ekonomi och dessutom en värdefull, integrerad del i vårtnäringsliv". Detta instämmer jag gärna i. Det är därförutskottsmajoritetens förhoppning att det beredningsarbete som för närvarandepågår inom - sade mycket riktigt attdetta egentligen inte har med denna fråga att göra - beträffandeförutsättningar för och utformningen av den framtida sjöfartspolitiken skallleda fram till ett för svensk sjöfart positivt förslag som kanföreläggas . Med detta ber jag att få yrka bifall tillhemställan i utskottsbetänkandet och avslag på den till betänkandet fogadereservationen. Fortsatt giltighet av lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg AnL 147PER STENMARCK (m): Det är positivt att understrykerdet angelägna i att den prövning som sker skall kunna ske snabbt och attregeringen skall kunna komma tillbaka till med ett förslag innandenna treårsperiod går ut. Det är viktigt med en ändring av lagstiftningen -det är vi uppenbarligen överens om. Jag skall kommentera fråga. För ,eller som går som vi behåller denna flagglag missgynnar visvensk rederinäring, både gentemot övrigt svenskt näringsliv och gentemotinterna-tionellsjöfart. Vi har tidigare haft villkor som liknar dem som man hari , åtminstone på detta område. Men där avskaffar man nu motsvarighetentill våra bestämmelser efter ett enhälligt beslut i för några månadersedan. Där kunde uppenbarligen socialdemokraterna vara med om att fatta ettsådant beslut. För oss i- innebär detta enbart attkonkurrensförutsättningarna försämras ytterligare. Vi vill inte ha några statliga subsidier, vare sig tillvarvsnäringen eller till rederinäringen. Men om vi skall kunna utveckla svensksjöfart, och det tror jag vi är överens om att vi skall försöka göra, måste vige svenska rederier möjlighet att konkurrera med någorlunda jämförbara länder,inte med lågprisländer - det klarar vi inte av - men med de länder som finns ivår närmaste omvärld. Vi har klarat denna konkurrens tidigare, men vi gör detuppenbarligen inte just . Det var därför jag redogjorde för en rad olikaåtgärder, som vi från moderat håll anser är nödvändiga att vidta. Vi behöverandra förutsättningar för att klara av detta. Låt mig ställa en fråga till KurtHugosson: Vilka positiva åtgärder vill socialdemokraterna vidta för att uppvägade negativa effekterna av att flagglagen nu uppenbarligen kommer att bevarasåtminstone något eller ? Fortsatt giltighet av lagen om tillstånd till överlåtelseav fartyg AnL 148HUGO (): håller med om det faktiskakonstaterandet att den svenska handelsflottan har halverats . Man kan konstatera att det har skett mot bakgrund av att vi vidflera tillfällen har förlängt den s. k. flagglagen. Men vi har intevidtagit sådana åtgärder som man har vidtagit i andra jämförbara länder. Jagtänker då på beskattnings- och finansieringsfrågorna.