prot · GA0990 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi skall i stället angripa arbetsmiljön såatt vi inte behöver ha särbestämmelser för något av könen. I forskningspropositionen slås det fast att man skallforska just om kvinnors tunga arbetsmiljöer för att se hur man skall kunnaförbättra miljön. Vi menar att det är angeläget att det arbetet kommer i gångoch fullföljs på bästa sätt. Ersättningen till de asbestskadade upptas i två motioner,den ena av socialdemokraterna iHelsingborg och den andra av moderaten i . Det har ocksåavgivits reservationer till förmån för dessa motioner. Problemet gäller dem somfått pleuraplack och som kan få . Utskottet vidhåller sin uppfattning att detta är enavtalsfråga. Avtal tecknades 1974 på den privata sektorn och det skedde redantidigare på den offentliga sektorn. Avtalet för den offentliga sektorn gälleralla, men på den privata sektorn gör det inte det. Utskottet menar att det bör ankomma på de avtalsslutandeparterna att handlägga frågan så att den löses på ett bra sätt och det blirrättvist för dem som har drabbats av sjukdomen. Detta bör de avtalsslutandeparterna kunna klara, och utskottets majoritet vill inte gå in i ett sådantavtalsförfarande. I en annan motion tas den rökfria arbetsmiljön upp.Riksdagen sade att därest man inte på frivillig väg kan komma fram tillgodtagbara förhållanden, får man vara beredd på föreskrifter. Det gäller i dagockså. Men det har hänt en del. Arbetarskyddsstyrelsen hartillsammans med parterna på arbetsmarknaden dragit i gång en stor kampanj föratt få genomslag för insikten om hur viktigt det är med rökfri arbetsmiljö.Denna kampanj skall pågå , och det är meningen att man skall fämänniskor att ändra attityder till rökningen genom den information de ges omhur farlig rökning är. Utskottets majoritet menar att man bör avvakta dennakampanj. Vi tror att det är bra om man kan få igenom godtagbara förhållandenutan en bindande lagstiftning, eftersom den lagstiftningen blir svår attkontrollera. I en motion tas upp projektorers/konstruktörers arbetsmiljöansvar.Arbetarskyddsstyrelsen har skrivit till regeringen och hemställt om en ändringi arbetsmiljölagen som gör det möjligt att lägga ett sådant ansvar påprojektorer och konstruktörer. Utskottet understryker att det är angeläget gör en sådan förändring . När det gäller en översyn av arbetsmiljölagen med hänsyntill de handikappades behov har vi samma uppfattning som statsrådet; det är enfråga som inte lämpar sig för föreskrifter. Det är svårt att med föreskrifter gå in på deindividuella lösningar som behövs. Utskottet tycker att man bör kunna anförtroåt anpassningsgrupperna ute på arbetsplatserna att lösa dessa problem. Det harvarit deras uppgift, som de fick lagfäst . Mycket fint arbeteutförs på detta område, och vi tror det är den bästa vägen. Vi delarmotionärernas uppfattning om behoven. Beträffande översynen av gränsvärdena är det faktiskt så,att det sker en ständig översyn. Allteftersom arbetarskyddsstyrelsen får nyakunskaper och får belägg för var man kan sätta gränsvärden sker dennaomarbetning. Flera gränsvärden har fått en väsentlig sänkning.Det arbetet pågår ständigt, och det finns inte behov av något fastställande iriksdagen, enligt utskottet. En annan motion tar upp säkerhetsdagar i skogen. Under1985 anordnades sådana säkerhetsdagar av arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen. Utskottet menar att det bör ankomma pä arbetsmiljöfonden ocharbetarskyddsstyrelsen att besluta om huruvida man på nytt bör anordna sådanasäkerhetsdagar, och vi förutsätter att detta kommer att ske om det finns behovdärav. Vi anser det däremot inte nödvändigt att säga att man år efter årskall ha sådana säkerhetsdagar. När det gäller skyddsarbete på högskoleområdet menar viatt det är rimligt att eleverna får vara med i skyddskommittéerna.Arbetsmarknadens parter bör kunna enas om att lösa fråganom hur eleverna kan bli representerade i skyddskommittéerna. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till socialutskottets yrkanden i betänkandet1986/87:17 på alla punkter. Anf.22 () replik: tar upp frågan om gravidakvinnors möjligheter till omplacering eller eventuellt ledighet från sittarbete . Han hänvisar till att man har förhoppningar omatt ett avtal härom skall slutas mellan arbetsmarknadens parter. I betänkandethänvisas till att bristen på kunskaper ännu är mycket stor om sambanden mellanarbetsmiljöfaktorer och reproduktionsskador och till att arbetarskyddsstyrelsenunder den närmaste femårsperioden skall prioritera bl. a. forskning om ämnensom kan skada och arvsanlag. Man är, , ganska säker på att det finnsarbetsmiljöer som, inte nödvändigtvis bara av fysiska utan även av psykiskaskäl är skadliga för gravida kvinnor. Utskottsmajoriteten hoppas emellertidbara på ett avtal mellan arbetsmarknadens parter. Jag tycker inte att det äratt visa någon större handlingskraft och vilja när det gäller att tillse att depersoner det gäller skall kunna klara sig igenom graviditetsperioden på ett brasätt. säger också att psykosociala sjukdomsorsakeri arbetsmiljön är en högprioriterad forskningsuppgift. Det är kanske i och försig riktigt att detta är ett av de områden som prioriteras högst. Men problemetär att hela den psykosociala forskningen är i bakvatten. Man har inte satsat påden på samma sätt som man från början har satsat på andra arbetsmiljöområden.Detta gör att det är utomordentligt bråttom, eftersom det här sannolikt är detmest omfattande problem som man har på arbetsmarknaden . utomordentligtsnabba åtgärder för att förbättra situationen. Jag tror vidare inte att ens själv ärövertygad om att en tvåårig kampanj för rökfria arbetsmiljöer skulle skapasådana för alla arbetstagare. Jag tycker att det är ganska dåligt att man inteär beredd att lagstiftningsvägen få fram sådana miljöer som alla har rätt attkräva på en arbetsplats. 23ULLA TILLÄNDER (c) replik; När det gäller bildskärmar tycker jag attutskottsmajoriteten uttrycker sig alldeles för försiktigt, och det är därförsom vi har reserverat oss. När man ser tillbaka på utvecklingen av satsningenpå bildskärmar finner man att denna har kunnat ske i stor skala men attmedvetandet om de risker som kan vara förenade härmed inte har ökat i sammatakt, utan det vaknar först efter införandet av bildskärmarna. Beredskapen attvidta åtgärder kommer alltid in som ett senare moment. Då slår man larm, menstår på något sätt inför ett fullbordat faktum. Detta mönster känner vi igen; miljömedvetandet ochåtgärder föranledda av det kommer först i efterhand. Uppgiften blir då attförsöka städa upp och hålla igen. Vad man skulle önska vore att det förekom enbättre framförhållning, och för att man skall kunna åstadkomma detta är detviktigt att testresultaten blir offentliga. Vad gäller kvinnors arbetsmiljö finns det flera stora,eftersatta områden med till övervägande del kvinnor anställda. Ryggskador avtunga lyft drabbar i mycket hög grad kvinnor. Jag kan hålla med att man inte skall ha särskilda bestämmelser för kvinnor, men det krävsfaktiskt särskilda åtgärder när det i så stor utsträckning är kvinnor somdrabbas. Detta är verkligen ett område för tekniska innovationer,som skulle ge omedelbar utdelning och vinster på olika sätt: bättre arbetsmiljö,färre skador och färre förtidspensioneringar. Detta skulle med säkerhet ocksåfrämja rekryteringen till de yrken som berörs härav. Eftersom dessa yrken oftaär vårdyrken, skulle anordningar som leder till mindre ansträngning i sambandmed tunga lyft göra att man fick mer av tid och kraft till de specifiktmänniskovårdande insatserna. I frågan om säkerhetsdagar i skogen gäller att enförebyggande utbildningsinsats också på detta område skulle gevinst i form av färre skador. Också när det gäller denna utsatta arbetsmiljö skulle enutbildningsinsats ge en omedelbar avkastning i form av just färre skador. Ochkravet på ökat uttag av virke i skogen innebär för många som arbetar ensammaökade risker. Med ökade uttag följer ökad skadefrekvens. Kräver man ökat uttagav människor som tvingas arbeta ensamma, borde en självklar konsekvens av detvara att man gick in med ökade utbildningsinsatser. Det är det minsta man kankräva. 10 § Ärendebehandlingen avbröts för dagensfrågestund (forts, s. 69). 3 protokoll 1986/87:90 11 § Svar på fråga 1986/87:431 om handelshinder i i har, mot bakgrund avatt har fått sina leveranser stoppade av finländska myndigheter,frågat mig vilka åtgärder jag är redo att vidta för att underlätta för svenskaföretag i de fall de anser sig vara utsatta för handelshinder inom . Handelshinderarbetet i är högt prioriterat. Sedanlänge har handelshinderproblem diskuterats bilateralt mellan länderna. Förungefär tog vi från svensk sida initiativ till kartläggningar avhandelshinder i . har arbetet bedrivits med stora insatser,både ekonomiskt och personellt. Det har redovisats efter hand i olika nordiskahandelshinderrapporter. I tillsattes en särskild utredareför att vi nationellt skulle kunna följa upp det nordiska samarbetet på dettaområde. lade fram ett förslag om ett samarbetsprogram för avveckling av handelshinder iNorden. Programmet innebär bl.a. att en permanent styrgrupp för avveckling avtekniska handelshinder inrättas och att vissa åtgärder vidtas för att förebyggaatt nya handelshinder uppkommer. antog enhälligt förslaget. Därmed har vimöjlighet att även i fortsättningen driva handelshinderfrågor både bilateraltoch samnordiskt. Det problem pekar på är välbekant för mig.Vi avser att ta upp denna fråga i de fora som har etablerats i , nämligenämbetsman-nakommittén för handelspolitik och dess styrgrupp. För en månad sedantog vi dessutom upp Malacos problem med representanter från den finskaregeringen. Vi avser att fortsätta driva frågan både bilateralt och nordiskt. 25STEN i (m): Jag tackar för statsrådets svar. Malacosproblem blev bekanta för mig för ungefär sedan. Framför allt gällerMalacos problem exporten till . Den finska tullen ställde till med storaproblem då den krävde ändrade förpackningar. Det som godkändes den ena månadengodkändes inte . Det finns ett visst ämne i de produkter som Malacotillverkar. 1 kom man då överens om att man skulle tillämpa sammahögsta tillåtna mängd som man gjorde i . Den dag vi fattade beslut omdetta i sänkte den högsta tillåtna mängden . Det är inte helt ologiskt att tro att det är en medvetenkampanj från för att stoppa importen. Under den vecka som har gått har jag haft kontakt medflera andra företag som har talat om för mig att dessa problem har funnitslänge och fortfarande finns. Det gäller inte bara utan även . Statsrådets svar är bra, dvs. att man väl bevakar dessafrågor, även på ministernivå. Men det som är litet egendomligt, herr talman, ärdet faktum att detta har pågått under en mycket , och man har i högstainstans varit medveten om förhållandet. Jag villavslutningsvis ställa en fråga: Om vi har så stora problem i sådana bagatellartadefrågor mellan våra nordiska länder, hur skall vi då kunna klara kontakter medländer som ligger litet längre från oss? Men jag hoppas i alla fall att deansträngningar som statsrådet här pekat på att hon gör och kommer att göra gerresultat; för i länderna i skall vi ha en fungerande handelsmarknad. Låt mig tillägga till svaret att regeringenhar avsatt särskilda medel för att kunna harmonisera bestämmelser om innehåll ioch märkning av livsmedel i . Det hoppas jag också hjälper oss att kommatill rätta med just den här delen av samhandlande i . 27 i (m): Det är undantagen som bekräftar regeln. Jagskall dock inte polemisera mot statsrådet, utan tackar för hennes ytterligareklargörande och hoppas att hon har framgång i sin verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1986/87:441 om fruktimporten från har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att begränsa import av frukt frånChile. Efter det att importförbudet av jordbruksprodukter frånSydafrika infördes har fruktimporten ökat från flera andra länder, bl.a. frånChile. Även totalt sett tenderar fruktimporten till att öka. Viimporterar en hel del vindruvor från under vissa tider av året, då dettaland jämte dominerar som internationella exportörer. Vindruvor tasdock numera i ökad utsträckning från och . För annan frukt somäpplen och päron är konkurrensen större. Äppelimporten från ochFrankrike har sålunda ökat, och päronimporten tenderar öka väsentligt mer frånUSA än från . Bakomliggande faktorer som pris och kvalitet gör dock attdet inte går att dra några exakta slutsatser av enbart utrikeshandelsstatistik.Plötsliga produktionsstörningar, såsom frostskador på skörden, tvingarimportörerna att vända sig till andra leverantörer. Den svenska marknaden kännetecknas som bekant av hårdkonkurrens men stor öppenhet. Rätt vara vid rätt tillfälle och till rätt prisär normalt det som fäller utslaget vid försäljning till . verkar för att uppmärksamma andra länder än Chilepå möjligheterna till ökad export till den svenska marknaden till följd av denstoppade importen av sydafrikanska jordbruksprodukter. Detta görs bl. a. genomregeringskontakter och genom Importkontoret för u-landsprodukter, IMPOD. principiella inställning är att inte införa elleransluta sig till ekonomiska sanktioner, som inte har sin grund i beslut ellerrekommenda- Prot.1986/87:90 tion av FN;s säkerhetsråd. Det beslut regeringen fattade den12 mars om 19 mars1987 att föreslå en ensidighandelsbojkott mot och innebar visserligen ett avsteg från denna princip och från våra åtaganden enligt Men detta är, vilket vi ocksåunderstryker i propositionen, en engångsföreteelsesom enbart avser och och som är motiveradav det unika i själva apartheidsituationen. Av dessa skäl är en ensidig svensk importbegränsning mot t.ex. oförenlig med svensk politik. Vi väljer andra vägar för att stödjakampen för demokrati i . De svenska folkrörelserna har drivit en frivillighandelsbojkott mot . Det svenska avståndstagandet frånregimen i omfattas av en bred opinion. Vårt stöd till de demokratiska krafterna i har oftainternationellt manifesterats, t. ex. i FN. Inom ramen för det svenskahumanitära biståndet till lämnas bidrag till stöd för de mänskligarättigheterna. 29 (vpk); När nu söker andra länder för sin fruktimport fåralternativet inte bli ett land som . Förutom att förföljelser, mord,tortyr och försvinnanden ökar i landet just nu är ett av de få länder somi dag öppet stöder . Det är inte bara fruktimporten frän somökar utan också massavedsimporten. I ett läge där det vore på sin plats att toginitiativ till en bojkott av stöder vi med vår handel ocht. o. m. ökar den. Jag tycker inte det räcker med att göra andra länderuppmärksamma på att det finns en marknad i , utan vi måste klart sägaifrån till de svenska importörerna att vi inte vill ha som importland. Vad säger utrikeshandelsminister om att vidtaandra åtgärder än att göra andra länder uppmärksamma på att det finns enmarknad i för fruktimport? Som jag sade i mitt svar har den svenskaregeringen på olika sätt ställt upp för de demokratiska krafterna i Chile.Folkrörelsesverige har också bedrivit ett imponerande arbete för attställa upp för de demokratiska krafterna i . Jag förutsätter att det arbetet kanske tar fart igen efteren sådan här diskussion och en sådan uppmärksamhet som fruktimporten kaninnebära. 31 (vpk): Man kommer ändå inte ifrån att det är ett uppenbart stödatt bedriva handel med . Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1986/87:425 om den engelska examensbenämningen på den nyasjuksköterskeutbildningen har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att utbildning som motsvarar tidigarevidareutbildning av sjuksköterskor behåller den engelska examensbenämningenBachelor of Science in Nursing. Examensbenämningen för den nya sjuksköterskeutbildningenmed påbyggnadslinje översätts med Bachelor of Science BcSc.Principerna för universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) översättning ärgrundade på tillträdeskraven i kombination med utbildningens längd. Översättningen av examensbenämningar för svenskahögskoleutbildningar är en fråga för UHÄ, som överväger attgöra en översyn av sina engelska översättningar. 33 (): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag villlämna en kort bakgrund till den. När manförändrar finns det risk för att några kommer i kläm. Därför finns det enmöjlighet för sjuksköterskor enligt studiegång att komplettera sinutbildning. De som gör det får ett utbildningsbevis och en examensbenämning somär densamma som för den som fullgör utbildning enligt nu ordinarie studiegång. Detta låter självklart, men det krävdes en delskriftväxling mellan SHSTF och UHÄ, innan UHÄ kom fram till denna självklaraståndpunkt. kvarstår dock problem med den engelska översättningenav examensbenämningen. Den som genomgått den tidigare påbyggnadsutbildningenbenämns Bachelor of Science. För den som går igenom motsvarandeutbildning som kompletteringsutbildning inom hälso- och sjukvårdslinjen angesbenämningen University Certificate. Detta innebär de facto en statusmässig sänkningsom kan ge problem vid studier och arbete utomlands, trots att utbildningensnarare har förbättrats. Översättningen grundar sig på ett system där antaletpoäng avgör, men UHÄ har tidigare inte gjort någon skillnad på 63, 65 eller 105poäng som grund för vidareutbildning. Examensbenämningen blev i de fallendensamma. Det är en rationell lösning, som kan vara vägledande även nu när detgäller dem som genomgår en kompletterande utbildning. De berörda upplever det nuvarande förhållandet som djuptorättvist. De frågar varför det görs skillnad mellan dem och dem som genomgickvidareutbildning året innan. Utbildningarna är lika kvalificerade, menbenämningen på engelska är förändrad. Utomlands har kvaliteten på den svenskasjuksköterskeutbildningen satts i fråga, och vad skall man tro utomlands närexamensbenämningen ändras så att statusen sänks i förhållande till tidigare? Jag vädjar till statsrådet att medverka till att dennatill synes lilla fråga, som dock upplevs som djupt orättvis av de berörda ochsom i viss mån är rekryteringshämmande, får en snar lösning. Jag framför dennavädjan därför Om den engelska examensbenämningen på den nyasjuksköterskeutbildningen Om rekryteringen av högskolelektorer att UHÄinte har låtit sig påverkas, trots att frågan har varit aktuell sedan oktober1985. Som jag framhöll i mitt svar är det universitets-och högskoleämbetet som har att fastställa hur svenska högskoleutbildningarskall beskrivas på främmande språk. Inte desto mindre dristar jag mig attuttrycka en egen mening, och jag vill då säga att jag finner det naturligt attutbildningar som i ger en och samma kompetens också skall betecknas påett enhetligt sätt vid översättning till främmande språk. 35 (); Jag tackar utbildningsministern för att hanuttryckte denna tankegång. Jag hoppas att detta skall kunna få till följd attfrågan får sin lösning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1986/87:444 om rekryteringen avhögskolelektorer har frågat mig vilka åtgärder jagämnar vidta för att förhindra att högskolelektorer rekryteras bland ickebehöriga, trots att det i högskoleförordningen anges att det krävsdoktorsexamen eller motsvarande. 1 samband med införandet av den nya arbets- ochtjänsteorganisationen för högskolans lärare meddelades bestämmelser ombehörighet för tjänster som högskolelektor. För en sådan tjänst krävs avlagddoktorsexamen eller motsvarande vetenskaplig kompetens eller kompetens av annatslag. får medge dispens från behörighetsvillkoren omsärskilda skäl föreligger. Bristerna i den sökandes behörighet skall då vara avmindre vikt med hänsyn till meriterna i övrigt. En av huvudpunkterna i den nyligenframlagda forskningspropositionen är åtgärder för att förbättra rekryteringenav forskarutbildade till högskolan. I detta syfte görs kraftiga förbättringar ifråga om studiefinansieringen inom forskarutbildningen och rekryteringstjänstertill högskolan. Anf.37 (): . Jag ber att fåtacka utbildningsministern för svaret. I samband med att lärartjänstutredningens förslag hållerpå att genomföras ute på universiteten och högskolorna har naturligtvis fråganom hur man placerar in de icke disputerade lärarna i det nya systemet medhögskoleadjunkter och högskolelektorer kommit upp till debatt. I högskoleförordningen står, som utbildningsministernnämnde i svaret, att det för behörighet till högskolelektorstjänst krävsdoktorsexamen eller motsvarande vetenskaplig kompetens eller kompetens av annatslag. Med det senare menas helt klart en vetenskaplig prestation i klass meddoktorsex- Detvar vi överens om i lärartjänstutredningen. Det finns ett naturligt undantag,nämligen de lärare som verkar inom de s. k. sköna konsterna och som i mångafall inte kan disputera, varför kompetens av annat slag kommer i fråga. Men förövriga måste kravet enligt min uppfattning upprätthållas. Principen måste varahelt klar, innan undantag från den kan diskuteras. I flera fall har personer utan doktorsexamenutnämnts till högskolelektor i stället för högskoleadjunkt. Ytterligare sådanafall är på gång. Möjligheterna att åberopa de särskilda skäl somutbildningsministern talade om, varvid behörigheten skall vara av mindre viktmed hänsyn till meriterna i övrigt, utnyttjas enligt min uppfattning alltförgeneröst. Det vore därför enligt min uppfattning bra med ett klargörande atthuvudregeln om disputationskrav skall gälla vid tillsättning avhögskolelektorstjänster och att med "motsvarande vetenskapligkompetens" menas kompetens i klass med doktorsexamen. Om presentationen för av vissa propositioner 38 Utbildningsminister : Herr talman!Både och jag har återgivit gällande regler för kompetens till tjänstsom högskolelektor. får under vissa villkor gedispens. Jag har ingen anledning att räkna med annat än att högskolorna följergällande bestämmelser. Skulle någon sökande vara missnöjd med högskolansbeslut, kan det överklagas hos universitets- och högskoleämbetet. Längre kanman inte gå. 39 (): Det som utbildningsministern talade om senastleder in problemet på ett annat område, nämligen de fall där det inte firinskompetenta sökande till en tjänst. Då menar jag personligen att det är fel placerar någon av de icke kompetenta sökandena i en högskolelektorstjänsti stället för att antingen vakantsätta tjänsten eller inrätta den som enhögskoleadjunktstjänst. Om man inrättar den som högskolelektorstjänst, låserman den tjänsten fram till dess att vederbörande pensioneras. Detta har skett iflera fall. Det har också skett inom lärarhögskoleområdet på så sätt att degamla L 17-lektorstjänsterna flyttats upp till L 20-tjänster, när de nuvarandeinnehavarna icke varit personer som har disputerat. Det strider mot de-principer som utbildningsministern och jag i övrigt verkar vara överens om. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1986/87:445 om presentationen för av vissapropositioner har frågat mig om jag avser ändrapå presentationstiderna, så att grundutbildnings- och forskningspropositionenpubliceras med budgetpropositionen i övrigt. Behov av samordning finns inte bara i fråga om forskningoch utbildning inom högskolan utan gäller också mellan olika delar avforskningsområdet. Om rätten till sjukpenning för värnpliktiga För att möjliggöra övergripande och samlade bedömningar avdetta omfattande och mångskiftande område lägger regeringen framsamlade forskningspolitiska propositioner. Nästa forskningsproposition skallkomma 1990. Åren mellan forskningspropositionerna ingår forskningsanslagen ibudgetpropositionen. Regeringens förslag avseende anslag till grundläggandehögskoleutbildning presenterades som vanligt i budgetpropositionen. Såsom framhölls i årets budgetproposition är avsikten attockså för den grundläggande högskoleutbildningen gå över till ett system medtreåriga planeringsperioder och budgetbeslut. 41 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, somjag bara vill komplettera med ytterligare en enda fråga. Den gäller huruvidapresentationen av den grundläggande högskoleutbildningens budget ochforskningsbudgeten kommer att ske vid ett och samma tillfälle.