prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — När det gällde valet av ordförartde i Skaraborgsbankenuttalade regeringen alldeles entydigt att den genom att ge ett underkännande avaktieägarnas val av styrelseordförande fill känna ville markera för aktieägarnaatt regeringert ville styra ägandet. Detta är ett avgörande skäl till att detallmännas rätt att utse ordförande i styrelserna för affärsbartkerrta måstebori. Övcrläggrtirtgcrt i detta ärcrtde var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debattert om näringsufskottetsbetänkartde 31.) Beträffartde skattcutskotfetsbetänkartde 40 konstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren övergick därför tillatt debatteranäringsutskottets betänkartde 29 om värdepappersmarknaden. 124 PER (): Infernafionaliscringcrt avbörshandeln ställer uppenbarligen nya krav på marknadert och dess etiskaregelverk. När samma aktieslag i svenska börsnoterade företag handlas dygnetrunt och jorden runt ställer det krav på likartad börsefik på samtliga börser. Detta kommer att ställa stora krav på artpassningsförmågaoch srtabbhet i det gemensamma etiska regelverket. Det är därför av vikt attdetta i första hand kommer till stånd på frivillig väg, med börsstyrelsert somsamordrtarc: Detta medför möjligheter till ert mer flexibel och snabbareanpassrting till nya situationer och nya instrument på marknaden. För att kunna behålla och återta marknadert för svenskaaktieslag som handlas på utländska börser är det vidare viktigt atf de inhemskatransaktionskostnaderna är jämförbara med dem som gäller för aktiehandeln påutländska börser. Därför måste omsäftningsskatten på aktieaffärer tas bort såsnart detta är möjligt med hänsyn tagen till det stafsfinansiella läget. Det är viktigt aft den svenska börsstyrelsen i likhet medde utlärtdska börsernas styrelser inte domineras av offentliga represcrtfanter.Det är ett i den västliga världen ganska unikt system. I stället bör aktörcruaoch övriga irttressenter på marknaden dominera arbetet i börsstyrelsen. Debesitter den bästa kompetensen, och det ger de största utsikterna att snabbtkuuna anpassa sig fill vad markrtadert kräver för atf kunna bibehålla en aktivoch vital börs i . Vidare är det vikfigt aft ett spritt ägartde kartbibehållas och utvecklas i . Det är viktigt ur såväl demokratisk somfrihetlig syuvirtkel. Ett spritt aktieägande, infe minst genom privatisering avdelar av de statliga företagen som vi har pläderat för, skapar dessutom ettrtaturligt engagemang för företagandets villkor och möjligheter. Vi tyckerdärför att det är beklagligt att utskottsmajorifetert icke velat fästa rtågotavsecrtde vid de krav vi har ställt på dcrt mycket Srtabba omvandlingen avbörshartdelrt som kommer och som måste ske uuder de kommartde årcrt. Jag ber med def anförda att få yrka bifalltill samtliga reservationer i utskotfsbefärtkartdet. 125ÅKE WICTORSSON (s): "Förstatliga börsen!" Ja, nogskulle mau kuurta tro aft def är etf budskap från den pågåertdeSSU-kortgresscrt, Men i stället är det vad den av börsstyrelsert artlitadekortsulfcu utbrister när hart gått igenom alla uppköpsaffärer påbörsen , fortsätter; "Polis och åklagarmyrtdighefer vetrtästart irtgertting om sådant här," "Börscrt har rätt aft titta påavräkningsnotor, men det tror jag aft man inte gärna gör, för det skulle skapadålig sfämnirtg." "Jag förstår de tjärtstemän som tycker atf defskulle vara oerhört tråkigt, men bevakningen fungerar inte om mart sitter ochhar trevligt vid samman middagsbord som dem man skall bevaka." Jag skallbe att inför kammaren få presentera ytterligare några citat; "När det inte fanns insidcrreglcr var det lätt attgöra pertgar. Då skulle man varit med." Så säger , en ickeobekant s. k. finansmart. "Dert som mutar direktörer med akfier går fri. Deusom ger bort en halv gris i julklapp åker dit." Så säger , eninfe heller obekant s. k. finartsman. Det är mot denna bakgrund kanske inte så förvånande aftdet .finns en utbredd misstro hos svcrtska folket mot moralert i näringslivetstopp. Enligt en SIFO-undersöknirtg gjord för Veckarts Affärer artser fre avfyra att det är vartligt att ledrtirtgen i börsföretag utnyttjar sirtställrtirtg för egcrt skull. Mer än varannan tror att det är vanligtatt lednirtgcrt i etf börsföretag undarthåller sannirtgen om företagets ekonomiför aktieägarna om det skulle gå dåligt. Misstron har också yttrat sig på en rad artdra sätt, Irtteminst har arbetstagarna och deras organisatiorter reagerat mot denklippekortomi som vuxit fram i dertna jordmån. Dessa har ju haft atf undermotsvarande tid motta upprepade uppmanirtgar om stark återhållsamhet för atfskydda samhällsekortomin. De unga generafiortcrrta ser sina framtidsbanor i ettgyllene skimmer på börsgolvcrt, medan de vänder ryggen till det tunga ochmonoforta irtdustriarbetet, Klippekouomin är en cancersvulst som hotarbetydande värden i vårt samhälle. Det är tragiskt och skrämmande aft det är såmånga av aktörerna med centrala positioner som irtte irtser detta, I har vi valt att inom ramen för en lagstiftnirtgmed vida ramar låta marknaderrta reglera sig själva bl, a. genom börsstyrelsen,nämndert för aktiemarknadsfrågor och näringslivets börskommitté. Detta innebäratt vårt regelverk har varit mycket tunt jämfört med exempelvis motsvarartdesystem i Lortdon och , har utvecklingert klart visat att det inte räcker meddenna s, k, självreglering för att hävda de etiska reglerna och skapa rättvisamellan olika aktörer på marknaderna. Utskottet hälsar mot denna bakgrund med tillfredsställelseatf utredningert om en översyn av värdepappersmarknaden tillsatts med uppgiftatt göra en total översyrt av förhållanden i syfte att skärpa lagstiftnirtgertoch tillsynen från samhällets sida. Det är viktigt att utredrtirtgert arbetarsrtabbt, och med delförslag om så erfordras. Värdefullt är också de förslag till skärpningar avlagreglerrta mot insider-hartdel som rtu framläggs och att förbudet uu skallinträda redan då det hos det erbjudande företaget har vidtagits någort åtgärdsom syftar till och är ägrtad att leda till ett offerttligf erbjudaude. Samhällets centrala organ för tillsyn och kontroll avvärdepappersmarkna-derrta är bartkinspekfionen. Det är viktigt att denna gesresurser aft med kraft ingripa mot de missförhållandert som råder. Det ärgartska naturligt aft samhällets kontrollapparat lätt kommer på efferkälkcrtmed dcrt furbulcus som spekulationen på de olika värdepappersmarknadcrna skapar.I dagsläget är persortalresurserna otillräckliga och regelsystemet ger intebankirt-spekfiortcrt de möjligheter som erfordras. Därför är det bra aftregeringen signalerat aft inspekfionen skall få ökade resurser och aftinspektionen också med dagens förslag får ökade möjligheter till insyn. Det är tragiskt, men kanske samfidigt avslöjande, attmoderaterna och i utskottet i realiteten pläderar emot en sådanutveckling, en skärpning av samhällets insyrt och korttroll, gcrtom atf hävdasjälvreglerirtgen Prot.1986/87:136 som den väsentligaste vägen för att sanera situatiortert på värde- pappersmarkrtaderrta.Mot bakgrund av vad jag har anfört kart jag irtte irtstämma i ett sådarttställningstagande. Med det anförda ber jag att få yrka avslag päsamtliga reservationer till näringsufskottets betänkartde rtr 29 och bifalltill utskottets hemställart. 126 PER (): Jag vill först påminna om atfden situatiort han beskriver har uppträtt under en socialdemokratisk regerirtgunder de senaste årcrt och urtder crt tid då börsstyrelsert haft en majoritetbestående av offentliga representartter. Det är uuder moderatasamlirtgspartiet, och i viss mårt ävcrt certterpartiet gång på gångi närirtgsutskottet har kommit tillbaka med krav på minoritetsskydd och vissa skärpnirtgarav insiderreglerna men då socialdémokraterrta icke velat tillgodose dessa kravutan tillbakavisat dem och gett en form av tvetydiga budskap tillbörsstyrelsert och de olika kortfrollfunktionerna om hur dessa skall agera. Jag tycker def är den obotfärdiges försvar, ÅkeWictorsson, Initiativet till den utredning som kommit till stånd omvärdepappcrsmarkrtadert kommer frårt ett enhälligt utskott, där samfliga harmedverkat för aft få en reglerirtg och gcrtomlysrtirtg av vissa av de frågor sombl, a. de borgerliga partierna med Stor envefcrthef har drivit under de senasteåren, Samfidigt har vi emellertid velat betona vikten av självreglering som defviktigaste instrumentet för att mycket snabbt och entydigt kurtrta komma tillrätta med de problem som snabbt kommer upp på en marknad som utvecklas med höghastighet och som internationaliseras oerhört snabbt. Det går inte aft haentydiga svenska regelsystem som man tror skall kunna gälla över helajordklotet, utan det blir en anpassning till de regelverk som gäller översamfliga de marknader där handeln med svenska börsslag och börsnoterade aktierkommer att förekomma. Med det anförda berjagårtyo att få yrka bifall till samtliga de reservatiorter som förekommer idetta betänkande. 127ÅKE WICTORSSON (s): Det är bra om är beredda atfställa upp på en skärpt lagstiftrtirtg när det gäller att reglera utvecklingenpå värdepappers-marknaden. Jag skall infe kritisera er om rti är beredda tilldetta. Däremot vill jag påpeka att i varje situatiort där man farupp en konkret diskussion om den här typen av ingripanden kommer detblixtsnabbt från de moderata representartterrta krav på att mart skall avståfrårt irtgripartdcrt frårt samhällets sida, krav på atf mart i stället skallslå vakt om dcrt s, k, självregleringen. har vi fillräckligt många exempel på hur utvecklingengår om man enbart låter de fria markrtadskraffcrrta råda på det här området.Jag var gartska mild i mina formuleringar när det gällde att beskrivasituationen. För dem som har behov av en utförlig argumcrttering, där man gårmera på djupet, vill jag hänvisa till den ledande svenska affärstidningen.Veckans Affärer, som har en mammutartikel om den svertska girigheten. man framalla dessa exempel som visar att det nuvarande systemet inte fungerar. Näringsutskoftet tog ställning enhälligt, och vi hälsadealla med tillfredsställelse att det gick att få fram etf erthälligtutskottsbetänkande. Det är därvid att märka, Per , att den endamotion som fog upp de här etikfrågorna till diskussion var en socialdemokratiskmotiort. De borgerliga motioner som förelåg handlade om helt andra frågor.Etikfrågorna tog de inte upp. 128PER (); Jag vill ånyo peka på att det ärinternationaliseringert av börshandeln som ställer de största kraven på detbörsetiska regelverkets utveckling. Och jag vill ånyo peka på att vi inommoderata samlingspartiet under en lång följd av år har ställt olika krav på enskärpning av minoritetsskyddet, skyddet för de mirtdre aktieägarna kontramajoriteter på börsstämmor och i bolagsstyrelser. Vi har fått avslag påmofionerna år . Det är först def år då vi får denna utredning somsocialdemokraterna presterar en motiort som berör etikert på börscrt somsådart. När kritiserar förhållandena, sker det iett läge när vi har en majoritet av offentliga representanter i börsstyrelsen.Utskottet har år skickat tvetydiga budskap till börsstyrelsert om vadman vill åstadkomma, och man har avslagit de moderata propåerrta gång pa gång. Jag tycker att det finrts all artledrtirtgatt fästa mycket stor vikt vid de reservatiorter som här begär atf mart skallartpassa sig till de internatiortella villkorert med crt majoritet ibörsstyrelsert som tillsätts av irttressenter som är aktörer på marknaden. Martförlitar sig där i första hartd på Crt självreglering, som mycket snabbt kartreagera på rtya företeelser. Det irtrtebar möjligheter atf anpassa sig till deinternafionella förhållandert som kommer att kräva ert infcrnafionaliserirtg avhela det börsetiska regelverket. Det går inte att tro att det skall bli någonenskild svensk ankdamm - för i så fall kommer vi aldrig att få rtågortbetydartde börshandel med svenska börsnoterade aktier i den s.k. fria formen,dvs. aktier som kan ägas av utlännirtgar. Då kommer det att bli ert begränsad,mycket lokal marknad, fill stort förfårtg för de svcrtska börsrtoteradebolagert. Jag vill årtyo betorta att det är den omsättningsskatt påaktier som har satts på fondbörscrt som allvarligt förskjuter dcrtna handeltill andra börser och försvårar de svenska företagens lårtgsiktigakapitalförsörjning. Det vore något att tänka på även för majoritetert iutskottet. 129 (): Det är bra aft samhällets representartter harett starkt inflytartde i börsstyrelsert, mcrt detta utesluter irtte aft def görs crtöversyn av det regelsystem-vari börsstyrelsert ingår och av den korttroll- ochtillsynsorga- rtisafiort som bartkirtspekfiortCrt represcrtterar. Detta irtnebar, Per berg, atf def lagstiftningssystem som gäller på detta område måste vidareut vecklas. Tillsättandet av värdepappersutredningert är ert bekräftelse på detta syrtsätt. ' PerWesterberg härtvisar till de internatiortella villkorert, men varför då Prot.1986/87:136 mte härtvisa också till dert irtternatiortella regleringert påområdet? klartdokumenterat att regleringert på detta område gcrtom lagstiftnirtg går avsevärtmycket längre i och Lortdon än i . ReservatiortCrt om ert självsartcring påvärdepappersmarknaden är etf försök att spegla detta. Den är ett försök attavvärja dessa påbörjade insatser från samhällets sida för atf komma fill rättamed de missförhållandert som är så totalt uppenbara, tydligeu för helasamhället utom för i denrta debatt. 130 (); Jag hade strukit mig på talarlistau i dettaärertde för att spara tid, mert def får vara rtågOrt måtta på felakfigheterrtafrårt . har väckt en mycket omfattande partimofiort,med sida upp och sida ner med skärpta krav på börsetik. Det är därför direktfelaktigt när mart från socialdemokratiskt håll säger att def finns en crtdamotiort där dessa frågor tas upp. Infe heller vi i folkparfiet troratf de som agerar på marknaden alltid är , men vi tror inte att det gåratf komma åt detta på något annat sätt än att stärka hos dessa aktöreratt agera så att förtroendet från allmänhetens sida och statsmakternas sidaökas. 131PER (); Jag har under hela min riksdagskarriär, frårtdef första året jag satt i dertrta kammare, väckt motiorter om börsetiskafrågor. Jag har ett mycket långt förflutet i denrta fråga, där jag har ställtkrav på åtgärder för att tillgodose i syrtrtcrhet mirtorifefsskyddet, som harvarit på tapeten i. det senaste årets debatt om de börsetiska frågorna. glömmer fullstärtdigt bort att den debattsom förs om internatiortaliserirtg av börser irtte irtnebar att är crtav de huvudparter som kan avgöra vilka börsetiska regler som skall gälla. Viblir nog tvuugna att anpassa oss till de i och för sig mycket hårda krav somredan ställs i Londort, och . Det är dem vi skall artpassa ossefter i , och det är mycket svårt att göra det i statliga kommittéer ochvia lagstiftning, som lätt blir fix. Det äri stället gcrtom i första hartdsjälvsanerirtg som vi kart åstadkomma dertna anpassrting fill vad som gäller påde stora internationella börserna och som är så viktig för att vi infe skalllåsa oss fast i någon svensk artkdamm. Def är inte som har vakrtatscrtt - def är rtog partikamrater. 132 (); Per hävdar att den internationellasamordningen av regelsystem skall ske genom en självsanering.Utskotfsmajorifefcn tror inte på den utvecklingert. , om mart vill stärka hosaktörcrrta på markrtadert att skärpa etikcrt, och utgårtgspunkten är ensjälvreglering som klart visat att den inte fungerar, måste det ske genom enutvecklad lagstiftning från samhällets sida. Det är det jag förutsätter ochupplever som nödvärtdigt på det här området. De förslag vi har att behartdla är ett första steg i dcrt rikfrtirtgcrt. 133PER (); Prot. Utrednirtgen har vi varit eniga om aft vi skall ha. Det finnsmånga goda skäl för den. Men inriktnirtgert av den kan alltid j- , , förhållande Jag tycker att det är anmärknirtgsvärt aft att vi i skall kunna diktera det börsetiska regelverk som skallgälla på all världens börser. Jag tror på självsaneringcn. Vi har atf följa deirtterrtatiortella reglerna. Det ärdet som måste vara vägledartde, artrtarshar vi aldrig någon chans att komma till rätta med de problem som finns. 134 (): Det är för oss som tror på marknadsekortomirtoch det spridda ägandet, , som det är så angeläget atf börsenfungerar väl och aft de aktiviteter som förekommer där uppfattas som legitimaäv en bred allmänhet. Det är en absolut förutsättning för den marknadsekonomisom vi vill ha. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkartde 31.) Beträffande näringsutskottetsbetänkande 37 konstaterade tredje vice talmannen atf ingen talare var anmäld. Kammarert övergick därför till att debatterautrikesutskottets betänkande 18 om förhållande till EG. 135 (): Medvetenheten ökar om Europasamarbetetsväxande betydelse för vårt land, som vi tillhör och är eu del av gårvidare i sitt arbete för irtfegration och samverkart. En stormarknad för 320miljoner människor kommer aft skapas. Varor, tjänster, idéer och människorskall kunna rörasig fritt över gränserna. , liksom övriga EFTA-länder,ställs nu irtför frågart om vi som icke-medlemmar i skall få ta del iintegrafionsarbefef. För är det etf ekortomiskt livsvillkor aft irtteställas utartför den nya stormarknaden. av vår export går fill EG och 57 %av vår import kommer därifrån. Ert tredjedel av industrijobben är beroende avexportcrt till EG. Det frihartdelsavtal som furtgerat så väl sedartundertecknandet 1972 räcker infe längre. Det kommer atf omfatta en successivtallt mindre del av def för oss och i övrigt viktiga samarbetet. Lyckligtvis är öppenhefcrt stor hos EG för crt ökadsamverkart med EFTA-länderna. EFTA-ländernas betydelse som exportmarknader förEG spelar säkert här sin roll. Det är i medvetande om def internationellasamarbetets och utbytets roll för ett litet utrikeshandelsberoende land som , som vi moderater har väckt en partimotion om det ekonomiska integrationsarbetet 145 10 protokod 1986/87:136 Prot.1986/87:136 till årets riksdag. I denrta partirtiotiort prescrtferar vi mindreav färdiga lösningar och mer av den rörelseriktningsom vi anser är väserttlig för Framför allt måste vi svcrtskar vara akfiva. Det är vi som aktivt ochengagerat måste vara pådrivande i det ekonomiska infegratiortsarbetet. EGkommer ofta att ha fullt upp med att lösa siua egrta problem. Ju tidigare vifinns med, med synpunkter och förslag, desto bättre kommer vi att kunrta hävdasvenska intressen på bl. a. miljö- och arbetsmiljöområdet. Det är en tänkbar lösning vi pekar på når yi tar uppfrågan om en tullurtiort. Då frågart om medlemskap i irtte är aktuell, måsteandra vägar för samverkart prövas. Här kan en harmortiserirtg av dcrt yttretullmuren genom någort form av tullurtiort vara ett sätt atf skapa-förutsättningar för den gränsfria hartdel som är crt målsättrting också förEFTA-staterna. Det är också etf svenskt intresse att få delta i en gemcrtsameuropeisk arbetsmarkrtad. Detta är ert fråga som inte minst är av intresse försvensk ungdom. Arbetskraft som skall arbeta i en irttcrrtafiortell miljöutvecklas bäst om dcu är rörlig och kart vinna utlandserfarenhet i olikaföretag. Med undantag av de här berörda två frågorna tycker vi attutskottets skrivningar i huvudsak är-.niycket positiva. avspeglar denglädjande ertighet i bedömningen av Europafrågornas betydelse som håller påaft växa fram. Med detta, herr talman, slutar jag och ber att få yrkabifall till de moderata reservationer som är fogade till betänkartdet. 136 (); Eftersom vi dcrt hade enhandelspolitisk debatt och då i hög grad berörde just de frågor som behandlas ibetänkandet, finns def infe rtågon anlednirtg att ta upp någon längredebatt om vår relation fill EG. Jag skall därför fatta mig kort. Utan tvivel har urtder tidcrt efter andravärldskriget inom neutralitetspolitikens ram eftersträvat ett omfattandedeltagande i det ekonomiska samarbete som har växt fram i . Vi harfrån svensk sida aktivt medverkat till att stärka det nordiska samarbetet, somjag tycker att vi i högre grad måste prioritera då vi skall utveckla vårthandclssamarbcfc. Frårt certterrt har vi i olika sammarthärtg också tryckt påatt vi måste utveckla i första hartd Nordcrt som hemmamarknad. Den hartdlirtgsplart som har tagit fram,dcrt s.k. vifbokcrt, kommer atf ställa nya krav på vårt land. Därom råderirtga tvivel. Mcrt det får irtte innebära aft vi villkorslöst går in i ettfördjupat samarbete med EG. Jag är litet rädd, uär jag lyssrtar på dcrtpolitiska debattert frårt olika håll och från näringslivet, att manvillkorslöst vill slänga sig i armarna på dem som eftersträvar en utveckling avhandeln i . Enligt dert revisiort av som trätt i kraftoch det utrikespolitis ka samarbete som stadfästs i skall EG-läudcrrta gemertsamt söka formulera och gcrtomföra en europeisk utrikespolitik. Det finrts skäl att påmirtrta om detta därför att det iblartd i debatten om och EG bortses från de utrikespolitiska aspekferua. Frårt president har vi hört uttalandert om att def är just försvars- och säkerhetspolitik som hör 146 hemma iuom EG-samarbetet. Etfsådartt uttalartde klargör med all önskvärd tydlighetatf etf svenskt medlemskap i är uteslutet. Det har iblartd från olika hållpläderats för ett svenskt medlemskap. skall självfallet pröva de olika förslagcrt tillharmortiserirtg av lagar och förordrtingar som etf fördjupat EG-samarbetckräver. Men det samarbetet och den prövningen skall ske gemensamt med deövriga EFTA-lärtderna. Vi kan irtte crtsamma vara med och påverkautvecklirtgert i EG, utart det är viktigt för ett fördjupat samarbete att detsker i första hartd irtom ramert för det EFTA-samarbete som vi redan ärdelaktiga i. Det är också viktigt att regeringert kontinuerligtredovisar det arbete som pågår om hur man skall pröva den s.k. vitboken. Vi hartagit upp det i reservatiort 4 till detta betärtkartde, och jag ber, herrtalmart, att få yrka bifall till dcrt. Den ansluter ganska mycket till vadLennart uttalade i samband med den handelspolitiska debatten den 1april. Då sade : "Vad vi nu behöver är en breddiskussion grundad på ett ordentligt faktaunderlag. Och det är regeringensansvar att detta skall kunna genomföras." tillade idebatten, och jag kan gärrta citera det eftersom jag har samma uppfattrtirtgsom dert Lertnart gav uttryck för ; "Det är därför viktigt att den analys av EG;s vitbokom den irtterna marknadens genomförartde som pågår irtom regerirtgskartslietredovisas offcrttligt så snabbt som möjligt. På så vis kan vi få crtövergripartde och framför allt konkret diskussion om vilka anpassnirtgar somkrävs frårt svensk sida, vilka krav som sanrtolikt är certtrala för EG och föratt hartdelrt skall löpa smidigt samt vilka krav i vitboken som sanrtolikt ärav mindre betydelse ur handelssynpunkt." Vi menar då att man, irtom ramcrt för etf vidgat martdatför parlamcrtfari-kerkommittért irtom EFTA som firtns i , skulle kunnafå en redovisnirtg så atf vi här via parlamertfcf kan följa denharmoniseringsprocess och prövrtirtg som pågår när det gäller de olika lagarnaoch förordrtirtgarna. Med detta ber jag att få yrka bifall fill reservation 4. Under detta anförartde övertog andre vice talmanrtertledningert av kammarcrts förhartdlirtgar. 137AXEL (): Jag skall söka följa mirta meddebattörersgoda föredömcrt och fatta mig kort och hålla mig till sakfrågorna. Inte för atten diskussion om EG är oviktig utau med tartke på den numera berömda korta tidsom ser försvinna inför sommarcrt. Med en sliten travestering skulle man kuuna säga attSveriges förhållande till den europeiska gemcuskapcrt, EG, är gott. Såförenklat skulle man kunna sammanfatta det betänkartde som kammarert just uubehartdlar om relationer till EG. Det finns några punkter där vi infe är överens. Tillbetänkandet är det fogat fyra reservationer, tre reservationer frän moderaternaoch en reservation från certterpartiet. I dcrt första reservatiorten från anserreservanterna, att jtakt med att de inre gränserrta inom EG försvinner, kommerölägenheterna att Utskottsmajoritetert delar inte denrta uppfattnirtg.