prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Ändå är det naturligtvis särskilt viktigt att fartyg som har mycketolja ombord.tidigt får förbättrade- navigationssystem. Överläggningen var härmed avslutad. 46§ Svar på fråga 1986/87:549 om kalkning av Allerumsskogen Anf.. 211Miljö-och energiminister : harfrågat mig om jag avser vidtanågra åtgärder för att statliga bidrag skall kunna utgå till kalkning ochgödsling, av Allerumsskogen i . Enligt gällande bestämmelser om kalkningsbidrag kan sådanabidrag endast utgå till kalkning av sjöar och vattendrag. Bidrag till kalkningeller gödsling av skogsmark lämnas inte. Anslagets utnyttjande har fastställtsav . Inom ramen för försurningsprogrammet bedriver statensnaturvårdsverk bl. a. forskning och försöksverksamhet med kalkning av skogsmarki för att pröva möjligheterna att på detta sätt öka skogensmotståndskraft mot luftföroreningarna. Preliminära undersökningsresultat tyderpå att detta kan ge vissa positiva effekter, men dessa försök är ännu inteutvärderade. Försöksverksamheten beräknas pågå ytterligare . Naturvårdsverketkommer att i sin anslagsframställning lägga fram förslag Om kalkning av Allerumsskogen till nästatreåriga aktionsplan mot luftföroreningar och försurning från budgetåret1988/89. Jag har erfarit att överväger att i förslaget ävenredovisa verkets syn på kalkning av skogsmark. 212 (): Herr talman! Allerumsskogen låter kollektivt hälsa miljöministern, att manframför det formella tacket för svaret, träden,blommorna, fåglarna, för att nämna några invånare i skogen, undrar medplågad röst, varförskall inte vi, som har samma rätt till livsrum på jorden som visste vi attskogen skulle dö framemot 1990-2000-talet, om ingenting gjordes. har dennatid gått, skogen börjar dö och vad har vi gjort? I stort sett ingentingbortsett från utredningar och utredningar om utredningar. I förmodligen mest försurade skog finns det numöjligheter till kontrollerade experiment med detaljerade studier av skog,markkemi och markbiologi. Därför måste skogsmarkskalkning, riktad mot de mest försurademarkerna, komma i gång , och man måste säga ja till statsbidrag förkalkning av bl. a. Allerumsskogen. Annars fortsätter produktionsbortfallet iskogen, dvs. skogsproduktionen avtar dramatiskt, växter försvinner för attaldrig komma tillbaka och samma sak sker med ett stort antal djur. Också de medicinska effekterna blir alltmer påtagliga.Redan i dag märks en ökad infektionskänslighet hos många människor. a.USA har man konstaterat samband mellan surt vatten med höga aluminiumhalter ochAlzheimers sjukdom. Grundvattnet kommer att bli förstört inom allt flerområden i landet. Denna för ovärderliga tillgång blir mer och mer hotadoch förstörd. Och ett förstört grundvatten går ej att reparera, miljöministern. Nej, devackra talens tid är förbi. behövs det handling. 213 Miljö- och energiminister ; Det pågår faktiskt handling. I det förstaförsurningsprogrammet ingår kalkning - dock inte, enligt det av riksdagenfastställda programmet, av skogsmark. Detta ingår emellertid som ett led i denpågående forskningsverksamheten, och där finns även en del av Allerumsskogen.Det konkreta ärendet gäller om dét skall vara en större yta eller inte avAllerumsskogen. Jag är i och för sig - och det vet -förhindrad att lägga mig i enskilda ärenden men Allerumsskogen är med, ochinför det andra försurningsprogrammet kommer vi att pröva om kalkning avskogsmark skall finnas med på samma sätt som vi kalkar sjöar ochvattendrag. Regeringenplanerar att till nästa års framlägga förslag om det andra treårigaförsurningsprogrammet, med ställningstagande också i den här frågan. 214 (): Det gläder mig att höra detta. Sommiljöministern redan vet har inte effekterna av kalkningen av sjöar ochvattendrag blivit så bra, på grund av att den har störts av utlopp från marker.Men detta är ingen nyhet i sig, och därför borde man i propositionen ha kunnatföreslå pengar även för kalkning av marker. Också jag vet att det pågår försök i Allerumsskogen, mendet är på ytterst små ytor. Anledningen till att jag har tagit upp denna frågaär att man här på ett mycket större område tillsammans med skullekunna få det försöket utvärderat. Om larmsignalen "Viktigt meddelande" Överläggningenvar härmed avslutad. 47 §Svar på fråga 1986/87:504 om larmsignalen "Viktigt meddelande" har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att bidra till att hos allmänheten spridanödvändig information om larmsignalen "Viktigt meddelande" och dessinnebörd i vissa katastroflägen. Larmsignalen "Viktigt meddelande" är etteffektivt medel för statsmakterna att snabbt få kontakt med medborgarna, bådei fred och i krig. Det är viktigt att medborgarna också känner till dessinnebörd. Uppgiften att informera om signalen "Viktigt meddelande"och dess innebörd faller på . I telefonkatalogen finns ett avsnitt"försvarsinformation" där larmsignalen "Viktigt meddelande"beskrivs närmare. Som informationskanal har använt och kommeräven att använda TV-program-met "Anslagstavlan". Härtillkommer att radion i samband med att signalen "Viktigtmeddelande" testas informerar allmänheten om dess betydelse. Jag finnerinte att det behövs några särskilda åtgärder från min sida. 216 (): Jag ber att få tacka försvarsministernförsvaret på min fråga, som jag tycker är mycket viktig. Jag instämmer i mycketi vad försvarsministern här har sagt om att detta är ett effektivt medel föratt göra allmänheten uppmärksam på om någonting av fara för allmänheten skullehända. Men sedan är det nog slut med enigheten. Jag tycker attförsvarsministern underskattar sin egen ämbetsroll här. Jag hade gärna velat selitet mer av aktion i svaret. ' Tror verkligen försvarsministern att allmänheten ärtillräckligt informerad? Jag tror inte det. Jag gjorde en liten privatenkätundersökning . Det visade sig då att av ca 40personer var det en 8 protokoll 1986/87:118 eller tvåsom över huvud taget visste vad jag talade om, och det tycker jag är ganskaskrämmande. Att informationen skall intensifieras är vi ju medvetnaom. TV-program-met Anslagstavlan vore bra i detta sammanhang. Det har jag självföreslagit , men jag har inte sett någonting av det . Det ärför resten inte som bestämmer detta, utan man får lämna in en begäranhos . Sedan är det bara att hoppas att man bifaller en sådanbegäran. Kanske försvarsministern skulle kunna göra ett tillägg.Jag frågar således: Är försvarsministern beredd att använda sin ämbetsroll ochförsöka få i gång den här informationen? Försvarsministern måste väl ändå hållamed om att det är skrämmande om bara 3, 4 eller av allmänheten vet vaddetta innebär, om t. ex. ett giftutsläpp, en naturkatastrof av något slag ellernågonting annat skulle ske. Man förstår inte vad man då skall göra. Överläggningen var härmed avslutad. 48 § Svar på fråga 1986/87:522 om verksamheten vidKarlskronavarvet har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att så långt möjligt fylla beläggningssvackah vidKarlskronavarvet 1989-1992 öch eliminera risken för en senare överbeläggningsom kommer att uppstå, om marinen skall bibehållas på nuvarande nivå. Inom den.ekonomiska ram som - i överensstämmelse medförsvarsöverenskommelsen mellan socialdemokraterna och -föreslagits i propositionen om totalförsvarets fortsatta utveckling finns ingetutrymme för nya fartygsbeställningar. Andra funktioner inom marinen harprioriterats . I sin fråga antyder det borde vara möjligt att tidigarelägga kommande omsättning av marinensfartygsbestånd till den nu förestående försvarsbeslutsperioden. Jag haremellertid svårt att se att en sådan lösning är möjlig, eftersom den antingenkräver ytterligåre ekonomiska resurser eller en omfördelning av givna resurserinom den av majoriteten i försvarskommittén föreslagna inriktningen av detmilitära försvaret. En omfördelning av medel skulle innebära att den noga granskadeoch avvägda inriktningen av försvaret sätts ur spel. 218LENNART ALSEN (fp): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret. Låt mig inledningsvis säga att jag förmodar att försvarsministern kännerstor tillfredsställelse över att socialdemokraterna och har kunnatträffa en överenskommelse om försvaret . Vi kan konstateraatt ordentliga satsningar kommer att ske inom alla tre försvarsgrenarna, ochdå inte minst inom marinen. Så till anledningen till min fråga. Man kan konstatera attmarinens beställning av fartyg har inneburit att det örlogsmarina varvet iKarlskrona kommer attdrabbas av en kraftig beläggningssvacka under 1988-1992. Beläggningssvackan innebär att omfattande friställningarmåste vidtas. Självfallet är oron stor bland berörd personal. Jag vet - och jagförmodar att också försvarsministern känner till det - att hargjort och fortfarande gör stora ansträngningar för att självt hitta lösningarnär det gäller beläggningssvackan. har tidigare, under riksmötet1980/81, uttalat att man känner ett speciellt ansvar för varven. Då angavs ettriktvärde på 1:200 anställda som lämpligt för varven. Även i propositionen omtotalförsvaret berörs indirekt varvens situation. Jag vill mot bakgrund av försvarsministerns svar ställaytterligare en fråga. Vi har tillsammans kommit överens om ramarna för ochinnehållet i det försvaret för framåt. Jag vill fråga omförsvarsministern och regeringen är beredda att medverka till att inom ramenför denna planering flytta produktion framåt i tiden. Försvarsministern antydde själv att det finns småmöjligheter, men såvitt jag förstår kan dessa problem lösas genom att dekostnader som uppstår, dvs. i detta fall räntekostnader - jag tänker på t. ex.Landsortsserien - kan på ett speciellt sätt, t. ex. genom ettleasingförfarande. Jag vill fråga försvarsministern om han är beredd att vidtaåtgärder så att produktion framflyttas, för att man skall få till stånd enjämnare omsättning på varvet i . Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:17 om statsbudgeten /88 såvitt avser miljö- och , energidepartementetsverksamhetsområde (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 219IVAR VIRGIN (m): Jag vill först yrka bifall till de moderatareservationerna i jordbruksutskottets betänkande 17. De treförsta reservationerna speglar en restriktiv budgetbehandling. Den moderata politiken går ut på att stimulera företag ochenskilda att förbättra miljön och att bygga upp enskilda människorsansvarskänsla och vilja att medverka till en bättre miljövård. Vi bör i första hand ägna uppmärksamheten åt de tusentalsanställda i kommunala reningsverk eller energiverk och industrins anläggningar,som ägnar miljöfrågorna stort intresse genom underhåll och noggranndrift av reningsutrustning och andra tekniska hjälpmedel i miljövårdens tjänst.Alla dessa människor bör få uppskattning av alla oss som drar nytta av derasfina insatser. I den moderata miljömotionen har vi givit konkreta förslagpå hur denna uppmuntran skall ske. Det är också mot den bakgrundenbesparingarna på de centrala miljöorganen skall ses. När det gäller miljöinformationen i skolorna tycker viinte att det är lämpligt att ge statsbidrag på 2 milj. kr. till ett informationsprogramsom miljörörelsen har utarbetat. Jag vet att det finns ett utomordentligt fintinformationsmaterial på i dessa frågor. Om miljöorganisationerna tar fram ett material somskolorna vill använda i undervisningen kan de göra det, men då ikonkurrens med andra. Det behövs ingen styrning i form av statliga bidrag. Detvore dessutom olyckligt om miljöorganisationerna på något sätt förlorar sinfristående ställning gentemot staten. Jag tror att de gör bäst nytta genom att bibehållasin självständighet. Rent allmänt har vi moderater uppfattningen att grundenför en riktig miljöpolitik är kunskap. För att varje människa skall kunna tasitt ansvar krävs en god utbildning i naturvetenskapliga ämnen redan i denobligatoriska skolan. Skolan har helt enkelt en nyckelroll i miljövården. I en intressant motion pekar påmiljöproblemen i , och han föreslår ett tekniskt-ekonomiskt samarbetemellan och . Vi är ofta så fångade i våra egna miljöproblem att vihar svårt att lyfta blicken från våra egna domäner. Om vi gör det, kan vikonstatera att vi trots allt som sägs i miljödebatten här är mycket lyckligtlottade. Luftföroreningssituationen i har blivit alltallvarligare, och på många platser kan man tala om ekologiska katastrofer.Kombinationen med stora vattenföroreningar gör att människors hälsa hotas. Desödra delarna av är hårt drabbade. Här har man den högstabarnadödligheten - 285 per 100 000 födslar mot 180 i i övrigt och ca 70 iSverige. av barn och ungdomar har förhöjda halter av bly i blodet. Man hari de här områdena högre cancerfrekvens och lika mycket högre frekvens avluftrörssjuk-domar än genomsnittet. I bladgrönsaker har mätts upp 230 mgbly/kg, vilket kan jämföras med en norm på ca /kg. - Detta är någraexempel, som visar hur svår situationen är. I det här sammanhanget kan det vara viktigt att erinra sigriksdagens beslut om inrättande av en internationell luftvårdsfond förfinansiering av investeringar i miljöförbättringar. Vi har för vår del tänktoss en finansiering med hjälp av avgifter på den export av luftföroreningar somresp. land står för. Jag tycker att situation visar hur viktigt detförslaget är. Jag inbillar mig inte att skulle gå med i ett sådantsystem, men om tillräckligt många västländer gör det skulle ändå medel kunnatillföras, som till en början sannolikt skulle göra stor nytta i t. ex. -någonting av en Marshallplan för miljövården i östländerna. Det är inget tvivelom att en sådan plan dessutom skulle kunna bidra till fredlig samverkan mellanländerna. Vi kan också konstatera att som enskilt landhar slagit in på den här vägen och i form av förmånliga lån och t. o. m. bidragtill gör mycket stora insatser i miljövårdens tjänst i Östtyskland.Man har också börjat förhandla med om motsvarande typ avhjälp. Man gör det självfallet för sin egen skull, men vi måste samtidigtkonstatera att det säkert har en positiv inverkan på samverkan mellan länderna. Ofta ligger enskilda människor före politikerna. I dagarnastartar en insamling för att förbättra luftmiljöni , en av de värst drabbade städerna i . Jag tycker att det är ettutomordentligt fint initiativ, som kanske kommer att ge impulser även till oss. När det gäller kalkning av våra sjöar, som är en viktigmiljöfråga, föreslår vi en minskning av anslaget med lika mycket som tillförsfrån gödselskatten. Detta har vi föreslagit , och det har enprincipiell bakgrund. Vi anser det felaktigt att använda medel fill dettaändamål från gödselskatten, som skall användas för miljöåtgärder inomjordbruksområdet. Den här besparingen - och mer än så - används till att bidratill gödselvårdsanläggningar i bl. a. , där kväveutsläppen ärstora och där miljöåtgärder behöver vidtas. Man kan dessutom konstatera att vivid det löpande budgetårets ingång hade en reservation på anslaget med nära 100milj. kr, vilket ytterligare understryker möjligheten att genomföra dennaminskning. På samma sätt som vi gjort har vi även i årföreslagit mindre anslag till naturvård och ett ökat anslag till skötseln avnaturreservat. Denna inriktning speglar vår uppfattning att ett ökat enskiltansvar inom naturvården är att rekommendera och att sträva mot. I detta ökadeenskilda ansvar ingår även ett minskat statligt ägande på området. Vi kan ocksåkonstatera att viss skötsel i naturreservaten är eftersatt och att behovet avtillskott på det anslaget är betydande. Den sista reservationen handlar om kemikalieinspektionen.Vi vill ändra förordningen så att det skall vara möjligt att för mindre företagnedsätta avgiften. Om ett företag använder många produkter kan det fåutomordentligt höga avgifter, och vi tycker att det kan vara skäligt atthjälpa småföretagen genom en rimlig nedsättning av avgiften. 220LARS (): , tarriksdagen nu ställning till delar av budgetpropositionen. är detmiljöbudgetens tur. Miljöbudgeten har varit ijordbruksdepartementets budget. är den hos i miljö-och . Miljöbudgeten uppgår fill endast av anslagendär, drygt 500 milj. kr. Kanske är det riktigt att vi diskuterarmiljöbudgeten så här, i närvaro av talmannen och de närmast berörda.Vi ser med glädje att också statsrådet är här. är det inte tid förparollerna, nu är det inte tid för miljöutspelen, nu diskuterar vi budgeten,och den är inte särskilt imponerande. Miljön är en av de allra mest angelägna samhällsfrågorna.Samtidigt tar miljöfrågorna endast bråkdelar av den totala statsbudgeten ianspråk. Alla parfier har sitt ansvar för prioritering. Miljökostnader kan ochskall täckas på olika sätt, genom miljöavgifter, begränsningar av utsläpp ochmycket annat, men staten har naturligtvis sitt ansvar så länge som det inomvissa gränser är tillåtet att smutsa ned i miljön och exploatera oersättliganaturintressen. Innan jag kortfattat kommenterar de reservationer som folkpartiethar till betänkandet vill jag uttala tillfredsställelse på en punkt.Folkpartiet har år begärt ett särskilt flora- och faunaanslag. Vårayrkanden har avslagits, men finns ett anslag på 2 milj. kr. Prot.1986/87:118 regeringen sent omsider tar sitt ansvar på det området. I två särskilda yttrandenunderstryker vi behovet av skydd för hotade arter. Det räckerinte att anslå medel för skydd av arterna. Det behövs tillståndsplikt vidutfyllnad av våtmarker, våtmarksinventeringen måste fullföljas, och bättreskydd måste ges i samband med den ganska omfattande utfyllnad av våtmarker ochvattenområden som pågår i stora delar av landet. I propositionen säger statsrådet att endast avlandets riksobjekt för vetenskaplig naturvård och friluftsliv harblivit skyddade på ett tillfredsställande sätt. Detta, ställer krav påfortsatta resurser. De resurser sorh enligt budgeten ställs tillförfogande är 40 miljoner. En del av de pengarna skall staten dessutom användatill att betala sig själv - domänverket skall enligt en plan ha betalt för defjällskogsområden som avsatts för skydd. Min,fråga till utskottsmajoritetensföreträdare - i det sammanhanget avser jag socialdemokraterna och vpk - blirdå: Hur skall kraven på att säkerställa de områdena kunna uppfyllas? Vi skjuterett berg av otillfredsställda behov framför oss. Jag skulle då särskilt vilja vända mig till vpk, somibland utger sig för att vara företrädare för naturvården och värnare avnaturintressena. ser jag att vpk inte ens är med i debatten när vidiskuterar miljöbudgeten. Jag kommer då tillbaka till skillnaden mellan de paroljersom framförs ute i samhället och vad man står för när det kommer till konkrethandling. Eftersom vpk inte är här skall jag inte gå längre in i dendiskussionen utan nöjer mig med det konstaterandet. delar uppfattningen att budgetbehandlingenskall vara snäv. Vissa områden måste få prioriteras. Till de oundgängligabehoven hör mark för naturvård. I en reservation föreslår vi att anslaget ökasmed 10 miljoner. I en annan reservation föreslår vi tillsammans med attöverföringen mellan domänfonden och naturvårdsfonden skall återinföras. 15miljoner anser vi- är ett lämpligt belopp för nästa budgetår. På det sättetskulle resurserna för mark- och naturvården kunna öka med sammanlagt 25miljoner. Det är inte en tillräcklig summa, men den skulle betyda mycket. I samband med budgetförslaget på jordbruksdepartementetsområde diskuterar vi också om inte skogsbruket med hjälp av skogsvårdsavgiftenkan vara med och göra gemensamma insatser för bevarandeobjekt: Det voreintressant att få kommentarer också till det förslaget, som har redovisats ireservation 12. Regeringen har redovisat en handlingsplan förLaholmsbukten. Vi finner det besvärande att regeringen i budgeten föreslår ettså lågt anslag för särskilda insatser i det sammanhanget. Det räcker inte medlagregleringar -staten måste också gå in med anslagsmedel. beslutatt handelsgödselavgifterna borde kunna användas till särskilda åtgärder förjordbruket utanför jordbruksregleringen borde beaktas. Så har inte varitfallet. De frågeställningar som tas upp i reservation 6 frånmoderata samlingspartiet om insatser direkt på de svaveldöda havsbottnarnaborde kunna genomföras om förslaget i folkpartireservationen om anslag bifalls.När man framlägger förslag är det naturligtvis rimligt att anslag ocksåföreslås. Med vad jag nu har sagt yrkar jag bifall tillde reservationer i betänkandet som undertecknats avfolkpartister. 221KARL (): tar i kvällställning till budgeten för miljö- och vad avsermiljöfrågorna. Man kan väl i det sammanhanget konstatera att det inte blivitnågon större förändring eller något större lyft därför att de frågorna har hänförtstill ett särskilt departement. kan det vara värt att komma ihåg attmiljön inte påverkas mest av den här budgeten - den påverkas framför allt avhur vi organiserar näringsliv och samhälle och hur vi hanterar produktion ochkonsumtion. Det betänkande vi nu behandlar återspeglar emellertidganska väl de olika partiernas inställning till miljöfrågorna. Jag måste erkänna att anförande här lätvackert, likaväl som de moderata motionerna har en vacker text. Men samtidigtmåste jag notera att det från det hållet saknas pengar. De moderatareservationerna till betänkandet innebär att, mån sparar - på anslaget tilldepartementet, på , på miljöinformationen, påkalkningsprogrammet och på mark för naturvård. Jag noterar också att regeringen, om propositionensförslag går igenom till punkt och pricka med vpk;s stöd, intar något slagsmellanställning på den politiska skalan, medan och i dethär sammanhanget spelar rollen av pådrivare. tog för sedan upp frågan omatt även utnyttja skogsvårdsavgiften till mark för naturvård. Från vår sida harvi ingenting emot att man satsar på naturvården, men vi anser att den särskildabeskattning av skogsbruket som skogsvårdsavgiften utgör i stället böravskaffas. Det har vi anledning att återkomma till i en annan debatt här ikammaren. Men naturligtvis skall skogsbruket rätta sig efter hänsynsparagrafeni skogsvårdslagen. Man kan fråga sig och man kan fråga utskottsmajoritetenoch statsrådet, i det läge som jag har försökt att beskriva med de olikapartiernas ställningstagande, om det inte hade funnits ett utrymmeförregeringspartiet att visa litet mer aktivitet i det här sammanhanget, isynnerhet som vi har ett nytt departement som skulle köra i gång. Jag vill något beröra de reservationer som vi fråncenterpartiet är med på. De gäller bl. a. åtgärderna mot försurningen, därkalkningsprogrammet tas upp. Utskottet skriver i betänkandet att tillsyn ochkontroll när det gäller kalkningsprogrammet har enligt intefungerat tillfredsställande. Utskottet förutsätter att man skall ta upp de härproblemen och bristerna och lägga fram förslag till ändringar med syfte atteffektivisera kalkningsverksamheten. Från vår sida tycker vi att det är anmärkningsvärt att merän hälften av anslaget har blivit över, att det finns drygt 97 milj. kr.reserverade. Vi föreslår i reservation 5 att gör ett tillkännagivandeom att kalkningsprogrammet skall fullföljas så som det var tänkt. En annan sak, som tas upp i andra sammanhang när vidiskuterar här i kammaren, är användningen av de s. k. handelsgödsel- ochbekämpningsmedelspengarna. För vår del har vi sagt, i likhet med vadmoderaterna har framfört, att man inte skall ta av de medlen för att finansierakalkningspro- grammet.Vi har däremot samma uppfattning som regeringen om behovet av kalkning ochyrkar på samma anslag men inte att man skall ta av gödselmedelspengarna. Ireservationen om mark- och naturvård, som vi har gemensamt med ,yrkar vi att man skall kunna ta i anspråk statlig mark av värde för naturvårdengenom att överföra den mellan berörda organ, och att man skall överföra marktill ett värde av 15 milj. kr. från domänfonden till naturvårdsfonden.Det är en åtgärd som egentligen inte belastar statskassan utan kan vara ettuttryck för god vilja. Det borde kunna bifallas av kammaren. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till dereservationer där centerpartisterna är med och i övrigt bifall till utskottetshemställan. 222 (): Miljöskydd och miljövård har under de senastedecennierna blivit allt viktigare frågor i politiken.