prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagtycker att de borgerliga partierna borde åka hem till sina resp: kommunalaförsamlingar och driva kravet på att man nu måste sätta i gång med detta. Ävenom regeringens förslag inte löser alla problem så är det ett bidrag sominrtebär att man riu verkligen måste ta krafttag för att uugdomar-rta skall fåbra bostäder, och några alternativ finns inte. Jag yrkar bifall tillhemställan i utskottets betänkartde. 18 (); Jag vill först bara göra ett klarläggande angående de-150 000 "ettor"som jag har talat om. Denna uppgift har jag hämtat från endepartementspromemoria frårt bostadsdepartemerttet som hade rubrikert Bostäderåt unga. Den presenterades 1984. Vikan ju se var det sker ett bostadsbyggande i denna region, Lenrtart Nilsson.Jag känner själv till bl. a. och . I har man ettganska expansivt bostadsbyggrtadsprogram, men man tror irite att man får i gångdet fillräckligt snabbt, eftersom det föreligger en hel del hinder vad gällerfinansierirtgsregler, mark- och kortkurrensvillkor osv. I bygger manen hel del smålägertheter. Frårtmin egen hemkommun kan jag berätta om något som jag fick uppleva islutet av 70-talet, då man bestämde sig för att bygga ett antal bostadsområdeni . Jag minns än socialdemokratiska polifiker som gick upp italarstolen i fullmäkfigeförsamlingen och sade att man inte skulle byggasmålägertheter - "ettor" - eftersom det är omänskliga lägenheter.Där går skiljelinjert mellart socialdemokratisk och borgerlig politik. Vi villbygga sådana lägenheter som människor vill bo i. Det är det som det handlar om. Jagkan också fillägga att jag själv har bott i en "etta" ochtrivdes alldeles ypperligt med det, och jag vet att mårtga ungdomar ingethellre skulle vilja ärt att få ert egen lägenhet, och gärrta ert crtrummare. Attdet är den socialdemokratiska ekonomiska politiken som har lett till att justungdomarna har större möjligheter att efterfråga bostäderna tror jag att fåtror på efter att ha läst den undersökrting som presenterades och somvisade att det var ungdomarrta som var de största förlorarna när det gälldeutvecklingen av levnadsstandarden. Bostadsbristen är skapad avsocialdemokratisk politik, det går inte att komma ifrån. sade att det inte finris några borgerliga krav på hur mart skall komma till rätta med detta. Jag vet irtte omLertrtart lyssnade på mitt inlednirtgsanförande då jag förde fram tiokonkreta åtgärder som relativt snabbt skulle leda till att ungdomarnas problempå bostadsmarknaden minskade och förhoppningsvis försvann helt och hållet. Jagvill göra en liten kommentar till det som sade om attsocialdemokraterna inte vill ha krångel och byråkrati. Det är lätt att uttalanågot sådant. Men det kommer från rtya håll uppgifter ochinformation om hur krångligt det egentligert är. Jagskulle vilja avsluta mitt artförartde med att citera Görart som ärkoncernchef i , ett byggnadsföretag som ligger den socialdemokrafis- ka rörelsen ganska nära.Hart säger följande i årsredovisningen ; "Den byråkrati somfinns med stelbent tillämpnirtg av normer och kontroll skapar kostnadsökningar.Dcrt artdel av ett projekts totala kostnad som vi inte kan påverka harökat dramatiskt vilket blartd artnat gör bostadsbyggandeolönsamt." Vihar i ett bostadsbyggande som motsvarar bara en. femtedel avdet bostadsbyggande som man hade . Detta är grundorsaken till attungdomarrta har bostadsproblem och att de troligen kommer att få detänrtu värre.i framtidert. Anf.19 (); säger att det är regeringens ekonomiska politik som harlett.till att vi har fått det så bra att vi har dert situation som vi nu har.Men varför då irtte följa upp.dert politikert med en bättre bostadspolitik? Detär ju just helhetssynen och ryckighetcrt i politikert som vi frårt harkritiserat och angett alternativ till. säger också att det inte finns några borgerliga alternativ. Det är fel.Jag har hänvisat till mitt anförande i går. Vi har tagit fram etthandlingsprogram som tar upp situationen både i och i landet iövrigt. Regeringert har ett alterrtativ, och det har redart trätt i kraft dcrt1 mars, säger . Får jag fråga : Hur många nya lägenheterhar urtgdomarna fått från och fram fill ? Svaret på den frågankan kanske i någon mån ge en bild av effektiviteten i regeringens förslag. Anf.20 (); bollar i hög grad över problemet till kommurtcrna. Jaghar tidigare påpekat att det var just detta som den borgerliga regeringen blevkritiserad för . Dethar i debattert talats ert del om ertskilda kommuuer. Jag kart också relaterartågot frårt min hemkommun och hur det har sett ut och hur det serut där. När vi frårt borgerligt håll i börjart av 80-talet kritiserade just detförhållartdet att mårtga " ettor" försvartrt fick vi veta att ert"etta" inte är en människovärdig bostad, utan människor skall bo iåtminstone en "tvåa". Detta sades trots att kön för att få en"etta" var mycket lång. Skulle mart ha en "etta" iNorrköping fick man värtta fyra . Det efterfrågas alltså"ettor". Vemskall avgöra om märtniskor skall bo i "ettor", "tvåor"eller "treor"? Det är naturligtvis kortsumcrtten. Om vederbörandevill bo billigare i en "etta" och lägga sina pertgar på rtågot artnatskall detta vara avgörande. Det skall inte vara någon uppifrån som skall styraoch tala om hur människor skall bo. Många människor efterfrågar faktiskt"ettor", och människor trivs bra i dessa "ettor". Varförskall man då styra utvecklirtgert dithärt att man försvårar för dem som önskarbo i en "etta"? När vi har påpekat detta - det gällde också ROT-programmet- har vi talat för döva örort. Det är därför vi har dagens situation, LennartNilsson. 21LENNART (); Jag kan hålla med om en sak,rtämligert att dert förda politikert egerttligcrt har överraskat oss gertom attgå så bra. Därför kart det ligga en del i det som säger om attdet har gått så bra att vi litet grand har blivit tagna på särtgen. Man kanbara kortstatera att det irtte finns några alternativ från borgerlighetens sidatill regeringens förslag om stödet till ungdomsboertdet. Jag förstår egerttligen inte vad de borgerliga partiernahar emot kommunerna och deras verksamhet. Man har här i debattert diskuteratförhållandena i olika kommuner. Jag kommer från ert socialdemokratisk styrdkommun, . I hade vi en hel del smålägertheter. En del har vislagit ihop till större lägenheter. Vi har infört olika former av rabatter tillungdomar som vill ha en lägerthet. Jag vill påstå att vi över huvud tagetinte har riågra problem när det gäller situatiorten för ungdomar som vill ha enlägenhet. Det varierar naturligtvis. Men jag tror att det är mycket viktigt attkonstatera att kommunerna har en avgörande roll i dessa sammanhang. Det gällerför kommunpolitikerna att agera. Det som inte går ihop i de borgerliga partiernas tal här iriksdagen är att de ibland tycker att man styr och ställer för mycket frårtbåde regerirtg och riksdag och att det är de enskilda människorna som skall hadet avgörande inflytartdet, osv. Mert när det gäller saker och fing som handlarom hur man skall planera och utforma byggandet, då duger helt plötsligtkommunerna inte ens till att avgöra hur de skall ha det. Om man funderar över ungdomarnas situation kan man läsainnantill i arbetslöshetsstatistiken. Man kan då kortstatera att arbetslöshetenbland de unga har mirtskat. Med detta som utgångspunkt kan man räkna ut attungdomarna, i varje fall sedan dcrt här situafionen förbättrades för dem, harfått mer pengar och större möjligheter att lösa boendefrågan. Jag kan inte se att någon av de åtgärder som räknade upp kan leda till att ungdomar får det bättre. Det skulle inrtebära att hyrart skulle öka. Om detinte fanns möjligheter i ett område till ombyggnad och om det inte fannsstatliga subventioner, skulle hyran öka gartska kraftigt. Det skulle leda tillatt Urtgdomarna inte skulle ha råd att bo i ett visst område. Beträffande bostadsfinartsierirtgen vet vi var moderaternastår. Man tycker över huvud taget inte att det skall finrtas några statligasubventioner. Vilka ungdomar och vilka barnfamiljer över huvud taget skullekunna efterfråga en nyproducerad lägenhet , om det inte skulle finnasstatliga subventioner? Det är bara att konstatera att med den moderatabostadspolitiken skulle varken unga barnfamiljer eller äldre över huvud tagetha råd att bo bra, om de inte hade gott ställt och kunde bosätta sig iDjursholm eller . Överläggnirtgen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om jordbruksutskottets betänkande 24.) Kammarert övergick till att debattera jordbruksutskottetsbetänkande 24 om ändring i jordförvärvslagen. 22 (); I ett historiskt perspektiv är säkert markenvår viktigaste naturresurs. Sanrtolikt är dert också det om vi ser framåt.Marken är inte som artdra materiella fillgångar, t.ex, juveler, pengar, akfiereller byggnader. Marken går nämligert inte att förstora eller förminska. Mendert går väl att förkovra eller förstöra. Företag av ohka slag är som de flestalevartde orgartismer; de föds, lever, verkar och dör. Men marken ligger helatiden där, över korta generafiortsperioder. Detta ställer särskilda krav påjordägartdc; Kraven på att utnyttja marken måste motsvara mänrtiskorrtassociala och miljömässiga behov och motsvara vår önskan att bevarakulturlandskap och kulturella traditioner. De måste motsvara strävan attupprätthålla en sådan infrastruktur på landsbygdert, att den kan ge basert förett deccrttraliserat näringsliv. Ur denna synpunkt är det bra att står ibegrepp att anta förändrirtgar i jordförvärvslagcrt, som inrtebär att marttrappar ner ambitionen på fortsatt strukturomvandlirtg mot ytterligarestordrift och att det blir lättare både att irtncha och att förvärva småjordbruksenheter. Med tanke på betydelsen av crt jordförvärvslag beklagarjag att moderaterrta reserverat sig, som de gör i sirt reservation 2.Reservationen går i princip ut på att slopa jordförvärvslagen, medförevändningen att detta skulle leda fill ökad frihet och ökad rättvisa. Manmåste då ställa frågan; För vem ger.det ökad frihet och rättvisa? Ja,naturligtvis för dem som har tillräckligt mycket pengar, för den friamarknadert fördelar tillgångar i förhållande fill ekortomiska resurser. Fråganär naturligtvis om unga böuder, som verkligen behöver förvärvajordbruksfastigheter, har gott om pengar. Kommer de att kunna utnyttja denrtafrihet? Kommer de att uppleva en ökad rättvisa, om man skulle ta bortjordförvärvslagen för fysiska persortcr? Så är det naturligtvis inte. Moderaterrta säger dessutom att detta skulle leda till enbättre regionalpolifik. Jag tror faktiskt att det skulle bli tvärtom. Manskulle förlora ett vikfigt styrinstrument, vilket skulle kunna leda till enutarmning av många glesbygder. Vi behandlar nu ett betänkande där förslagenförändrats under den behandling som förevarit från utredning, remiss och fillproposifion samt under utskottsbehandlingcrt. Mellan utredning och remissförändrades förslagen så till vida att prirtcipen om att bo och bruka bevarasfråu dert gamla lagen. Kravet på vissa kunskaper för förvärvaren bevaras också.I detta sammanhartg yrkar jag avslag på reservafion, där man irttevill ha kvar dessa krav. Under arbetets gång har jordförvärvslagcrt alltså blivitbättre uudan för Urtdart. Vi har frårt certterpartiets sida föreslagit i vårmotion att jordförvärvslagen skall inledas med en portalparagraf, som slårfast bo-bruka-äga-principcn och som varnar om familjelantbruket,kombirtationslantbruket och i viss mån också deltidsjordbruket, som blir alltviktigare. I jordbruksutskottets betänkartde hänvisar man till motivtextert ipropositiorten. Utskottet ställer sig bakom inriktningen, men inte bakom kravetpå en portalparagraf. Vi får från centerpartietssida känna oss förhållandevis nöjda med att mart ändå håller med ominriktrtingen. Beträffandenågra frågor som vi diskuterat har vi lagt fram förslag till ändringar. Vi vill t.ex. bevara den gamla punkten i 4 §, som reglerar kapitalplaceringsförvärv och som går ut på att det skall vara möjligt att förvägra förvärvstillstånd om förvärvet i huvudsak sker i kapitalplacerande syfte. Den punkten är dock slopad. Jag skall citera utskottets utlåtande i denna fråga; "Ett av huvudsyftena med jordförvärvslagstiftningen är att stärka.sambandet mellan brukande och ägande. Av motiveringen i proposi tionen -- framgår att även den reviderade priskontrollbestämmelscrt är avsedd att motverka köpsom görs i kapitalplacerirtgssyfte. I likhet med jordbruksministern villutskottet framhålla att denrta bestämmelse irtte är dcrt enda som motverkarkapitalplaceringar som strider mot lagcrts syfte. Av särskild betydelse är debegrärtsningar som enligt 5 § gäller för förvärv av juridiska personer samt dekrav på bosättrtirtg, brukartde och yrkeskurtskaper som gäller ertligt 6 §.Utskottet konstaterar således dels att det framlagda lagförslaget inte innebärnågort ärtdrad syrt på förvärv i kapitalplaceringssyfte, de/x .attjordförvärvslagen även framgent ger möjlighet att-förhindra sådanaförvärv." Jagtycker det är angeläget att inför kammaren upprepa vad som står i betänkandet idetta avseende. Vad som också antyds i citatet är frågan om prisprövningj därdet i dert gamla lagert heter att man kan vägra förvärv om priset inte endastobetydligt överstiger avkastrtingsvärdet. Där har formuleringen nu ärtdratstill "väserttligt överstiger". Det är ert uppmjukning, avprisprövningsregeln, som är efterfrågad av mårtga och som det är artgeläget attgenomföra. Mera tvivelaktigt är emellertid att den nya prisprövningsregelninte skall relateras till avkastningsvärdet, som görs i dcrt nuvarande lagen,utan till marknadsvärdet. Det tarvar också en förklaring. Utskottet har giviten sådan förklarirtg i betärtkartdet; "Utskottet instämmer i synpunkternai motion Jol56 så till vida att marknadsvärdet för de minstajordbruksfastigheterna kau vara mer beröertde av t. ex. villapriserna på ortenoch mindre av jordbruks- eller skogsdelens avkastningsvärde. När det gällerstörre enheter såsom familjejordbruken måste enligt utskottets meningfasfighetens avkastningvärde i betydligt högre grad påverka bedömrtingen avmarknadsvärdet," Även härsker alltså en viss uppmjukrting, men den gamlaprincipert att avkastrtingsvärdet skall vara avgörande för bedömningert avmarknadsvärdet på de verkliga jordbruksfasfigheterna ligger fast. Ertfråga som har väckt mycken oro under arbetet med jordförvärvslagen har gällt omjuridiska personer, skogsbolag och mindre skogsföretag, såsom sågverk, skullefå ökade möjligheter att förvärva skogsfastigheter. Problemet är delvis attjuridiska personer inte dör, såsom fysiska personer. Det kommer alltså intetill nya ägare gcrtom arvskifte. Juridiska personer har något av ett evigt liv.Men man kan också säga att de.äter upp varandra; de stora äter upp de små.Propositionen har förändrats på denrta punkt, om man jämför med denutredrtirtg som har gjorts. Mankan säga att det är ganska väl ordnat . Vid förvärv av skogsmarkskall enskilda personer som bor på orten komma i fråga först. Detta skall ävengälla de märtniskor som är beredda att flytta till orten, enligt Iandra hand skall, mindre företag som har ert sysselsättning av betydelse förorten komma i fråga. Först i tredje hand kommer de stora skogsbolagen. Det ärden ordning man bör ha eftersträvat . Att det skall vara så är nuklarlagt i jordbruksutskottets betänkande. Ettviktigt tillskott i den rtya lagen är formuleringen i 7 § om regionalpolitiskahänsyn. Där införs en bestämmelse om att förvärvstillstånd kan vägras, omjordbruksenheten behövs för att främja sysselsättningen på orten.Jordbruksutskottet instämmer här i det som uttalas i propositionert. Utskottetskriver; "Som jordbruksministerrt artfört bör bestämmelsen kunna fillämpasi glesbygder i hela landet. Vägledande för tillämpningen bör vara i vad månlänsstyrelsert förordnat att stöd till företag i glesbygder skall kunrtalämrtas enligt förordningen (1985:619) om glesbygdsstöd." Från centerpartietssida har vi artfört att denna bestämmelse borde kunna tillämpas i hela landet,bl. a, därför att man behöver ta härtsyn till inomregiortala obalartser.Utskottet slår i betärtkartdet fast att det som anförs inte inrtebär rtågothinder mot att paragrafen tillämpas i enlighet med det förslag som vi harframfört. Det är viktigt att poängtera. Det jordbruksministern har sagt ärvägledande. Avslutningsvisvill jag peka på några punkter där vi i har sett det nödvändigtatt reservera oss, Ireservation 3 framför vi att vi inte vill gå med på att öka kommurtcrnas rättatt förvärva mark, Ireservafion 7 framgår att vi tycker att det vore angeläget att kunrta användadomänverkets mark för att förstärka familjejordbruk. Vianser att 11 § inte bör ändras så att man ställer andra krav än dem som följerav skogsvårdslagen och naturvårdslagen. Om detta handlar reservafion 10. I denfrågart har vi samma uppfattrting som lagrådet. Meddetta vill jag yrka bifall till utskottets hemställart med iirtdarttagför dereservafioner jag har nämnt. Under detta anförartde övertog förste vicetalmartnen ledningert av kammarens förhandlingar. Anf.23 (): Ägartderättcrt har varit en av hörnstertarna i det svenska samhället.Det kommer den att vara även . Vi i moderata samlingspartiet har ivår partimofiort uppehållit oss en hel del vid just äganderättert. Vianför att äganderätten är en förutsättning för demokratin. Ett demokratisktsystem förutsätter att mänrtiskorrta kan göra sina egna fria val. Ett enskiltägande ger möjligheter till detta. Ägandet skänker trygghet och ger medborgarnamöjlighet att ta artsvar. Det innebär också att man måste ha rätt att bestämmaöver det ägda. Med markägartdet måste följa rättert att bruka egendomen samtbebygga och sälja den. Dethar också visat sig att äganderätten åren av de viktigaste drivfjädrarna förden ekonomiska utvecklingen. När en brukare, en näringsidkare, själv kanfillgodogöra sig frukterna av sitt arbete ökar såväl arbetsinsatserrta som avkastningert.Givna resurser utnyttjas bättre. Inte mirtst inom en näring som Prot.1986/87:132 , Ändring i jord förvärvslagen jordbruket,där man ser flera gcrtcratiorter framåt, har denna möjlighet stor betydelse. Det betänkartde vi rtu behandlar gäller jordförvärvslagen.Jordförvärvslagen är en av de lagar som kraftigast inskrärtker ägartderättentill mark. Irtrtcbördert i lagen som förmodligen kommer att förbli densamma äratt staten, genom lantbruksrtämrtdcrna, skall bestämma vem som skall få köpajordbruks- eller skogsmark. De undantag som gäller, huvudsakligen vid arvoch s. k. släktförvärv, kommer att finnas kvar. Redan vid beslutet om dert nuvarande jordförvärvslagen varmoderata samlingspartiet emot vissa delar av lagen. Utvecklirtgert harvisat.att vi har fått rätt. Vi är irtne i Crt gartska ohållbar situatiort. Genom detta lagförslag vill man i stort sett avskaffaprisprövning för små lantbruk. Det har också utskottsordföranden . Vid försäljning av större fastigheter, familjejordbruk, skall mandäremot enligt utskottets skrivnirtg pröva priset med härtsyrt tillavkastningsvärdet och inte, som regeringert föreslår, med hänsyn tillmarknadsvärdet. Jag vill anföra några synpunkter på detta medprisprövning. Vi i moderata samlingspartiet utgår från att köpare och säljareär mest kompetenta att avgöra priset. Vi förutsätter också att enskildaföretagare som i en ekortomiskt trängd situation - vi har många sådanalantbrukare i dag- skall kunna gå ekonomiskt skadeslösa ur sitt företag. Jagtror att det är viktigt att man anlägger de aspekterna när det gällerjordbrukets situation . Situationen är orimlig. Genom prisprövningenkan priset sättas lägre än man har avtalat. Därigenom tvingas människor attantingen fortsätta med sitt företag under svåra ekortomiska förhållandert ellergå i konkurs. Vi menar att enskilda företagare skall kunrta gå skadeslösa ursitt företag. Det är ett rimligt krav. En anrtart kategori som drabbas hårt är de pcrtsiortärersom vid försäljrting av jordbruksfastighet skall kuuna trygga sinålderspension. kan lantbruksnämrtderrta, statert, sätta priset. Vi hartidigare artvänt så hårda ord som stöld om detta. tar staten pengar frånsäljaren för att subventionera den tillträdande brukaren. Det är orimligt.Något sådartt förekommer mig veterligt irtgen annanstarts i samhället. Gcrtomgående i betänkandet är att samhället flyttar framsina positioner. Det gäller regionalpolitiken, som ordförandert talade om ochdär egerttligen ville gå ännu längre i fråga om styrnirtg än vad som nublir fallet. Även sysselsättningspolitikcrt skall vägas irt. Kommunernas förvärvsrättökar så till vida att de i stället för att enligt nuvarande regler ha förturtill dert mark de behöver rtu får gå in och köpa hela fastigheter. Men det mestartmärkrtirtgsvärda är ärtdå att det lämrtas utrymme för mera tyckartde ochmindre tänkande. Rättsosäkerheten är stor. Alla vet vi att ekonomin i svenskt jordbruk är svag. är den katastrofalt dålig. Vid en analys av förhållandena kanman konstatera att näringert i stort sett gcrtcrerar dåligt med eget kapital,om den över huvud taget genererar något. Vi kan också konstatera attjordbruksnäringen är vår mest reglerade näring. Sambandet mellan dessa bådaförhållanden kan irtte uteslutas. sade mau att näringert åderläts på kapital vidarvskiftena. Men den tillfördes en del kapital av köpare utifrån. Kalla demgärna kapitalstarka - detbehöver inte vara rtågot fel på crt köpare bara därför att han är kapitalstark.Kapital utifrån fördes alltså in i näringert. Med dert fillämprting somjordförvärvslagen har och som den enligt vår bedömning kommer att ha äveni fortsättningen stänger man ute kajjitalet. Vi kart inte pumpa in kapital inäringen. Arvskiften kan man egerttligen inte klara , utan i stället ökassamägaudet, mcrt mart kan inte lösa ut övriga delägare på grund av dåliglönsamhet. Vi talar ofta om att svertskt jordbruk skall utvecklas ochatt man skall skapa nya produkter. Mert då fordras det att man också bryter nyavägar och ger plats för nya människor och nya idéer i näringen. Enligt moderata samlirtgspartiets mening bör riksdagenbesluta att slopa förvärvsprövningen för fysiska personer, dvs. Det skulle irtnebära att lantbruksnämnderna fick en mirtdrearbetsbelastning, att byråkratin minskade och att rättvisan ökade. Genom ensådan åtgärd skulle priskontrollen och alla andra kontrollsystem kunnaavskaffas utom i fråga om juridiska personer. Även en del andra problem skullekunna lösas. Men jag vill slå fast att det vikfigaste är att nytt kapitalskulle tillföras näringert utifrån och därmed förhoppningsvis också nya idéeroch människor med möjligheter att förverkliga dessa. föreslår vi en stimulans för en ökad bosättningpå landsbygdert. Vi vill stimulera i stället för att gå tvångsvägen. Énjordförvärvslag skall enligt vår mening inte fungera som något annat än ensådan. I övrigt skall man stimulera bosättning och sysselsättning pålandsbygdert. Exempel på sådan stimulans är att bevara fasfigheterna somjordbruksfastigheter och att införa generösare avstyckningsregler. Vidare börstimulauser ges genom minskade skatter och avgifter - reseavdrag bör bibehållasoch garanteras, osv. Det finns alltså mycket att göra på det här området, ochdet är den vägen man bör gå. Lagförslaget innebär att krav på skötsel ochnaturvårdshänsyrt skall kurtna ställas vid förvärv. Det är fråga om skogsvårdoch naturvård. Vi menar att man irtte skall, ställa ytterligare krav utöver vadsom stadgas i deu rtuvarartde generella lagstiftningen, dvs.skogsvårdslagen och naturvårdslagen. Inga ytterligare krav skall kunnaställas. Vad beträffar skötsellagen, som är påhängd i det härlagförslaget, säger vi att med ägandet följer ett ansvar. finns det iskötsellagen bestämmelser som ger staten bestämmanderätt över den enskildelantbrukarerts produk-fiortsformer. får t. ex. inte plantera skog på sinmark utan fillståud. I den nya skötsellagen införs nu vissa ändringar. Mantillåter skogsplarttering om denna är marginell från brukningsenhetens syrtpurtkt.Mert staten har kvar sin bestämmanderätt.