prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är därför av stor vikt att myndigheter och fackligaintressen engagerar sig i standardiseringsarbetet. Jag vill understryka att den process som inletts isyfte att skapa en västeuropeisk hemmamarknad är långvarig och att den angårmycket stora delar av svensk förvaltning, svenskt näringsliv och svensktarbetsliv. 1 syfte att förbättra den europeiskaindustrins internationella konkurrensförmåga har nya kraftfulla initiativtagits inom EG också på forskningsområdet. En fortsatt utbyggnad av forsknings- ochutvecklingsverksamheten inom EG med nya och utvidgade program planeras iramprogrammet för . Förslaget, som lagts fram avEG-kommissionen, innebär en fördubbling av forskningens andel av EG-budgeten. har medverkat i deteuropeiska samarbetet för vetenskaplig och teknisk forskning, COST, där deenskilda länderna samarbetar om projekt som är av särskilt intresse för dem.Under förra året ingick ett ramavtal om tekniskt och vetenskapligt samarbetemed EG. har EG:s framtidsinriktade forskningsprogram endast varitöppna för medlemsländerna. , liksom andra EFTA-länder, har ett starktintresse att få delta i dessa program. EG har visat en ökadöppenhet härför, men beslut verkar tyvärr dröja. En ny dimension i det europeiska forskningssamarbetet hartillkommit genom det s. k. Eureka-samarbetet, som startade på franskt initiativår 1985. I detta vidare västeuropeiska samarbete deltar 19 europeiska ländersamt på lika villkor. Målsättningen är att driva på dentekniska och ekonomiska förnyelsen i för att på så sätt höjaproduktiviteten och konkurrensförmågan inom den europeiska industrin. var ordförandeland förEureka. En vikfig fråga som drivits under den svenska ordförandeperioden rörmarknadsöppnande åtgärder. I ett stort antal projekt har önskemål framförts omsådana insatser, bl. a. standardiserings- och harmoniseringsåtgärder. På dettaområde har arbete inletts och arbetsgrupper tillsatts för att identifieramöjliga åtgärder, och ett aktionsprogram har lagts upp. I det högteknologiska samarbetet i Eureka har svenskaföretag engagerats i ett tjugotal projekt, och diskussioner pågår ommedverkan i ett antal nya projekt. Från svenskt industrihåll har noterats etttilltagande intresse för Eureka och de möjligheter som härigenom öppnas. Det är viktigt att understryka att Eureka handlar omsamarbete mellan företag och institutioner i . Regeringarnas uppgifter äratt skapa gynnsamma betingelser för ett sådant samarbete, bl. a. genom attförverkliga endynamisk europeisk hemmamarknad på vilken de nya produkterna kan 13 Det nordiska samarbetet påverkas givetvis avatt är med i EG och de övriga nordiska länderna i EFTA. Inte minstgäller detta det pågående arbetet med att förverkliga en fungerande nordisk hemmamarknad; Under session i i februariantogs ett nordiskt samarbetsprogram om avskaffande av de icke-tariffärahandelshindren i . Sådana hinder har påvisats i ganska stor omfattning.De beror på skiljaktiga bestämmelser när det gäller produkter, tullprocedurer,transportbestämmelser etc. Ett syfte med programmet är att få fram en lösningför de tekniska handelshindren. Enligt programmet skall nationella myndigheter godkännakontroll eller provning som är utförd i annat nordiskt land, om de berördanationella föreskrifterna har bedömts vara likvärdiga i de nordiska länderna.Om detta undantagsvis inte anses möjligt av en myndighet, skall denna myndighetpå begäran avge en tillfredsställande förklaring till varför ny provning ochkontroll behövs. Principerna om den s. k. omvända bevisbördan kommer därmedatt få en praktisk tillämpning enligt nordisk modell. Givetvis beror framgångenpå hur pass lika våra nationella regler verkligen är. Den grundläggande värdegemenskapeni inger här ett hopp om att olikheterna skall visa sig vara av ringavikt. Vid nästa nordiska utrikeshandelsministermöte i ihöst ges möjlighet till en första genomgång av hur principen om den omvändabevisbördan har fungerat. En annan viktig punkt på dagordningen för detta möteblir läget i det arbete som pågår parallellt med att harmonisera säkerhets-,hälso- och miljöföreskrifter och liknande som inte är likvärdiga ide nordiska länderna. Det bör understrykas, att det nordiskaministerrådet givetvis kommer att vaka över att arbetet på att skapa en nordiskhemmamarknad harmoniserar med våra ansträngningar i stort i . utrikeshandel gav ettöverskott på , 17 miljarder mer än . Detta är detstörsta överskott någonsin haft. Förbättringen förklarasemellertid nästan helt av oljeprisfallet. Handelsbalansen förutom vad gälleroljor förbättrades endast marginellt. ser emellertid utvecklingen mindre gynnsam utmed en minskning av överskotten från såväl handels- som tjänstebalansen. Det ärallvarligt, då även i fortsättningen behöver stora exportöverskott föratt klara av de långsiktiga obalanserna i vår ekonomi. Detta understrykerbehovet av fortsatta ansträngningar att öka exporten. Jag har i det tidigareredovisat utvecklingen av Europasamarbetet. Svensk export kommer att gynnas avett aktivt engagemang i detta samarbete. Det är viktigt med fortsatta ansträngningar att öka exportenäven utanför och . har exporten alltmerkoncentrerats till . Denna utveckling beror framför allt på u-ländernasförsämrade ekonomiska läge med bl. a. en krympt projektexportmarknad. Dethindrar inte att flera av dessa marknader på är av intresse och attökade ansträngningar bör göras för att uppmärksamma också sådana marknader. Från regeringens sida har åtgärder vidtagits för attunderlätta företagens egna försäljningsansträngningar utanför och USA,bl.a. har ett system införts för garantigivning i utländska valutor och enöversyn har gjorts av det svenska investeringsgarantisystemet. En nyckelfaktor för våra exportmöjligheter är dock densvenska pris- och kostnadsutvecklingen, som måste bringas i nivå med vårakonkurrentländers. 1 har vi en stor och allmänt omfattadförståelse för utrikeshandelns betydelse för välstånd och sysselsättning. Ettväl fungerande handelssystem ger möjlighet för konsumenterna att köpa bra varortill vettiga priser. Det är därför vi måste verka för förbättringar i detmultilaterala handelssystemet. Vi måste vara med och bygga upp en europeiskhemmamarknad. Handelshindren i måste rivas. En sådan aktiv handelspolitikstår i hela intresse. 5 NICGRÖNVALL (m): Statsrådets anförande innehåller, jag kannästan säga som vanligt, inte några sensationer. Vi har i harmoni iutrikeshandelssynen. Det finns emellertid ett ämne som saknas, och det är oftade ämnen som saknas som är de mest intressanta. Det finns i deklarationen ingetuttalande om svensk vapenhandel. Vi moderater anser att en utrikeshandelspolitisk debattmåste börja med ett ståndpunktstagande i den frågan, som rör en väsentlig delav svensk utrikeshandel. Moderat politik har alltid inneburit stöd för dentraditionella svenska neutralitetspolitiken och utvecklingen av ett effektivtsvenskt försvar. Det svenska försvaret, som är en förutsättning för attneutralitetspolitiken skall mötas med internationell respekt, måste vila påtillgång till modern vapenutrustning. försvar kan icke ställas iberoende av utländska makters försvarsindustri. Det är för oss därför ensjälvklarhet att svenskt försvar måste understödjas av en svensk vapenindustri.För att vi skall kunna upprätthålla den svenska vapenindustrin måste export avvapen få förekomma. Den senare tidens händelser såvitt avsersvensk vapenexport har dragit förnedring över vårt land. I förening med denlöjeväckande utvecklingen i utredningen om mordet på statsminister har demånga ryktena och oförmågan att öppet redovisa sanningen om vapenexportenåstadkommit djup och varaktig internationell skada för vårt land. Det är därförnu ett oeftergivligt krav från vår sida att regeringen och dess underställdamyndigheter utan att dölja vare sig stort eller smått lägger alla kort påbordet i vad avser vapenexporten från . Samma krav ställer vi påvapenindustrin själv, som än som skett borde ha trätt ut gömslen och öppnat sina böcker. Vi behöver nu information, herr talman,inte syndabockar, så att vi kan lära för framtiden av bristerna. Har brottbegåtts är det en annan sak som skall handläggas av åklagare och domstol. Ingenskall dömas utan att hans sak har prövats. Ingen skall utpekas som brottslingpå ryktens grund. Ej heller skall domedagsprofetior uttalas om den svenskavapenindustrin. De som arbetar där har rätt att kräva av landetspolitiker att vi alla håller huvudet kallt och övergår till en konstruktivdebatt om hur villkoren för svensk framtida vapenexport och kontrollen däravskall utformas. När nu regeringen - eller möjligen - utserden s. k. medborgarkommittén för bedömning av svensk vapenhandel, historisktoch för framtiden, uttalar vi moderater gärna en välgångsönskning till kommittén.Måtte dess arbetsresultat bli sådant att vi på nytt kan känna att vårt landsförvaltning, civilt som offentligt, vilar på samförstånd och förtroende. Inledningsvis vill jag ta upp ännu ett ämnesom kanske har mindre av handelspolitik och mer av internationell kris över sig- Sydafrikafrågan. Utrikeshandelsministern konstaterar iregeringsdeklarafionen att förslaget om en svensk handelsbojkott är ett brottmot . Varken i den utrikespolitiska deklarationen eller i dennahandelspolitiska deklaration förmår emellertid regeringen att motiveragrunderna för överträdandet av GATT-stadgan med hänvisning till denna stadgasinnehåll. 1 artikel 20 av denna stadga redovisas de särskilda skäl som kan fåföranleda att en nation överträder . Däri nämns bl. a. att ingenskall vara bunden av avtalet om det leder till att mänskligt liv offras. Ensådan direkt koppling mellan denna undantagsregel och den svenskahandelsbojkotten finns uppenbarligen inte. En allvarligare konsekvens av våröverträdelse av är att vi därmed har förlorat möjligheten attkritisera andra nationer för överträdelse av samma avtal. Så kan vi alltså intelängre på goda grunder, fru statsråd, åberopa GATT-stadgans artikel 21 för vårkritik mot för dess handelsbojkott mot . Det är allvarligt - ochkonsekvenserna därav kan förmodligen ännu inte överblickas- att en av denationer som främst förespråkat tillämpning i internationellhandel nu sätter sig över avtalets text på oklara grunder. Det är värt att påpeka att i deklarationen på s. 2 och 3repeterar utrikeshandelsministern vår känsla av behovet av respekt förGATT-avtalets innehåll, men på samma sidor försöker utrikeshandelsministernförklara att vi finner oss berättigade att sätta oss över avtalet. Vi moderater har i en särskild motion i anledning avSydafrikapropositionen i detalj redovisat vår kritik av den nu knäsattaSydafrikapolitiken. Vi beklagar djupt att har medverkat tillatt försvaga . Kanske är vår nuvarande utrikeshandelsminister intemedveten om att de afrikanska staterna vid överläggningarna i Punta del Esteavhöll sig från politiska utspel trots att deltog i överläggningarnadär, just därför att de önskade bevara tillämplighet ochrespekten för detta avtal. Hade det inte varit riktigare att följa deafrikanska staternas exempel än att genomföra denna demonstrationspolitik somnu genomförs och som, såvitt man kan förstå, inte kan leda till någonförbättring för det plågade, svarta folket i ? till ett helt annat ämne, kanske detcentrala för dagens överläggningar, nämligen . Inläggen i denutrikespolitiska debatten liksom utrikeshandelsministerns inledandeinlägg denna dag ger oss moderater anledning att känna stolthet ochtillfredsställelse. gick vi till val på en slogan som löd: "Jatill ". Alltsedan dess har vi i våra politiska program uttryckligenkrävt ett långtgående närmande av Sverigetill den framväxande europeiska gemenskapen. Vi gläder oss åt att vår politiknu, nästan undantagslöst, har antagits av alla partier i . EG omfattar tolv största länder. Deneutrala EFTA-staterna, , , och , på gränsenmellan det marknadsekonomiska och det planekonomiska ,utgör en väsentlig stabiliseringsfaktor för den politiska situationen i Europaoch världen. Det värde som ligger i att dessa länder fortsatt kan bevara sinneutralitet och stå öppna för kontakter åt såväl öst som väst är en faktor avstor betydelse för både och världen som vi aldrig får glömma. De sex EFTA-staterna har uppnått betydelsefulla framgångari vad avser relationerna med EG. Den grundläggande Luxemburgdeklarationen från1984 förde samtliga 18 stater närmare varandra än någonsin sedanandra världskriget. Det finns emellertid många tecken på attEFTA-organisationen får en mindre handelspolitisk betydelse . IÖsterrike och har opinionen alltmer svängt till förmån för ett direktnärmande mellan dessa länder och EG. ställning i EFTA har alltid varitannorlunda än de övriga staternas genom medlemskapet i NATO. I har kommittén för de nordiska ländernai följd härav ändrats så att en särskild kommitté för kontakter med harbildats, medan och har överförts till den s. k. EFTA-kommittén.Alldeles uppenbarligen kommer vi att få se en snabb utvecklingav kontakterna mellan och som mycket väl kan leda fram fill ett norsktmedlemskap - särskilt om , vilket är sannolikt,tillträder EMS, dvs. Ett norsktmedlemskap i kommer utan tvivel att få långtgående konsekvenser för . Skulle EG komma att inleda närmandekontakter med ,och kan svårigheter uppkomma - av rena resursskäl - för EGatt jämväl driva aktiva sådana kontakter med . Regeringen får därförinte tveka. Europafrågan måste drivas - såväl utrikespolitiskt som inrikespolitiskt- så att på varje område där så är möjligt kan delta i och påverkautvecklingen av EG:s inre marknad. Det finns alldeles säkert former för ettnärmande till eller varför inte anslutning till EG, som kan ske utan att denviktiga neutraliteten i - och för den delen även , Österrikesoch - utrikespolitik måste överges. Det är, som handelsministern uttalat, ettöverlevnadsvillkor för svensk industri och svehsk välfärd att vi kan delta iutvecklingen av den inre marknaden inom EG. Det måste ankomma på regeringen attdriva fram en relation till EG som möjliggör för svenskt näringsliv och försvenska myndigheter att utöva påverkan på arbetet inom EG med att formulera deninre marknadens villkor. Nyckelordet är inflytande. allmänhet och näringsliv behöver såsomen del av denna ansträngning mer information om EG. EG har beslutat att inrättaett informationskontor i på samma sätt som skett i men harännu inte funnit budgetmedel för att verkställa detta. bordekunna finna, inom budgetramen för utrikeshandeln, medel som kan erbjudas EG föratt tillsammans med EG upprätta detta informationskontor, som skulle utgöra enmöjlighet för svensk allmänhet och svenskt näringsliv 2 protokoll 1986/87:99 Prot.1986/87:99 att nära och direkt följa utvecklingen i EG. 1 april1987 Det är alltså angeläget att Sverigefår tillfälle att påverka regelskrivningen ochutvecklingen av EG:s inre marknadsnormer, så att inte konflikter uppkommer iefterhand. Varje ansträngning att undanröja en sådan risk och risken föricke-tariffära handelshinder måste göras nu och inte först efter det att de haruppkommit. I deklarationen anger utrikeshandelsministern att Sverigebör aktivt delta i utformningen av villkoren för den inre marknaden, men honanger inte hur denna svenska aktiva roll skall kunna spelas. Opinionsbildning är en viktig förelöpare tillpolitisk utveckling. Inom EG har en mindre viktig politiskroll men en mycket viktig opinionsbildande roll. I det yviga och bullrigaEuropaparlamentet möts människor med partipolitisk och ideologisk samsyn menmed ursprung i olika länder och kulturer till en gemensam debatt om ochvärldens framtid och om stora politiska problem. Det är oacceptabelt attSverige står utanför en direkt kontakt med denna viktiga opinionsbildandeinstitution. Vid parlamentet i verkar en EFTA-delegatiön som därrepresenterar . Det är emellertid inte fillräckligt. måste ha enegen kontakt direkt med . Regeringen måste därför sökaåstadkomma ett avtal med EG som kunde möjliggöra för svenska politiker att fåvistas vid och delta i dess överläggningar. Vi är övertygadeom att en sådan utvidgad opinionsbildande kontakt skulle ha stor betydelse förden politiska utvecklingen i , både såvitt gäller Europafrågor ochsåvitt gäller allmänpolitiska frågor. För oss moderater är inte begränsat av järnridån iöst. Genom fri handel och genom det för alla tillgängliga internationellainformationsflödet kan den förnedrande splittringen av komma att bringastill ett slut. Vi kommer att öppet understödja alla de kray, som med säkerhetkommer, på frihet åt folken i och de baltiska staterna som en följdav framväxten av en fri handel och ett friare informafionsutbyte. Vår neutralitet är det enda som sätter gränsenför vår medverkan i och närhet till den europeiska gemenskapen. Låt oss aldrig glömma det. Utrikeshandelär emellertid inte bara Europafrågor. Det talas i den politiska debatten ofta om vår tids hotbilder.Demonstrationer drar fram genom gatorna i kampen för fred, mot krigshotet.Partier bildas i kampen mot miljöhotet. Alltför litet talas emellertid om denekonomiska hotbilden, som ligger i den växande klyftan mellan ochi-länder och om skuldsättning. Skuldsättningen länder emellan vid utgången av 1986 var 1QOQ miljarder USA-dollar. De fattiga länderna i och de illa styrda stora sydameri kanska repubhkerna tyngs av skuldbördor som ter sig olösliga. Vi får emellertid aldrig ge upp kravet på att dessa skulder skall betalas, och vi kan inte acceptera ensidiga betalningsinställelser, som genomfört. som detta nu har sagts får vi heller aldrigglömma att en reglering av den internationella skuldkrisen inte kan ske utan att i-världen generöst fortsätter att stödja u-världens utveckling. 18 Jag vill här påminnautrikeshandelsministern om det avsnitt av Hellströmshandelspolitiska deklaration , där han berör skuldsättningenoch de åtgärder som då sade sig vara beredd att vidta för attunderstödja avvecklingen av den internationella skuldkrisen. Jag vill gärnainbjuda utrikeshandelsministern att här ytterligare kommentera vadSveriges regering är beredd att göra i denna utomordentligt viktiga fråga. Llruguaymndan inom GATT-jurisdiktionen ärutrikeshandelns viktigaste process . Genom denna skall den utveckladevärldens marknader garanteras att vara öppna för utvecklingsländernas växandeproduktionsförmåga. Genom en utvidgning av frihandeln inom ramäven till tjänstesektorn, kommer nya möjligheter att öppnas för i-länderna inorr att medverka i utvecklingsländernas framsteg. Finansiella tjänster,konsulttjänster och projekttjänster kan, om frihandeln öppnas påtjänstesektorn, göras tillgängliga av utvecklade länder för medverkan iu-ländernas ekonomiska tillväxt. I ett växelspel som syftar till fillväxt ivärldsekonomin kan vägar öppnas för att lösa u-världens gigantiska skuldkrisoch även den stora arbetslösheten i industrivärlden. anslutning till frihandelns principer får intestanna vid fagert tal. Det finns spår av protektionism i varje politiker. Mångaser som sin främsta uppgift att gynna det egna landet. Det framväxande ,det mellanstatli-ga samarbetet på andra kontinenter, visar emellertid tydligthur nationalstaten minskar i betydelse till förmån för internationellsamverkan. Vi politiker i får inte bryta denna utveckling mot frihandel mellan alla världens folk för att i stället ensidigt gynna regionalaintressen. Vi får aldrig hävda att frihandeln måste föregås av protektionism.Det är fel att tro att frihandel blott kan etableras om den egna hemmamarknadenförst har etablerats. Varje gång vi stänger dörren mot världen, för attutveckla en egen kompetens, visar vi blott vår egen egoism gentemot andranationer. Den internationella jurisdikfionen, såväl inom sominom EG, medger faktiskt nationerna ätt inom centrala områden och i fall avtvingande nödvändighet för den egna nationens försörjning och trygghet, företaskyddsåtgärder, som emellertid inte får tillgripas utan att yerkligt tvingandenödvändighet föreligger. För svensk del, låt oss konstatera det, finns ingentvingande nödvändighet till fortsatta skyddsåtgärder såvitt gäller bl. Det hotande handelskriget mellan och påelektronikområdet och inom bilindustrin, liksom spänningen mellan och påjordbruks-omi-ådet är allvarliga hot mot de förestående och svåraGATT-förhandling-arna. Låt oss slå fast att en inte kan avslutasframgångsrikt om den inte vinner stöd. Vår utrikeshandelspolitik måstedärför präglas dels av fasta krav på administration att inte övergeinnehållet i Punta del Este-deklarationen, dels måste vi visa förståelse för deproblem som ekonomi står inför med det fortsatta gigantiska underskotteti bytesbalansen. I den redovisning som lämnats föröverläggningarna i , som utrikeshandelsministern nämnde, finns den gladainformationen att deltog. Det skulle vara mycket värdefullt omutrikeshandelsministern här något ville utveckla vilken hållning statsrådetintog just vad avser inställningfill stånd still, roll back och till tjänstehandelssektorn. Det vi ser ivardagens politik ser hotfullt ut i förhållande till den deklaration som vi varmed om att underteckna i Punta del . I ministerdeklarationen från Punta del , då GATT:sUruguayrunda startades, uttalades att jordbrukspolitiken för första gångenskulle bli föremål för internationella handelsöverläggningar. Vi har möjligentagit det första steget mot upplösningen av en jordbrukspolitik som ärresultatet av 1930-talets ekonomiska kris och som medfört skada i form avprisregleringar, gränsskydd, subventioner, bidrag, skatteförmåner, exportstöd ochannan marknadsmanipulation. Den reglerade och subventionerade jordbruksnäringeninom många av våra industriländer visar, då jordbrukspolitiken skall bedömas,vilken oerhörd olycka jordbrukspolitiken medfört. Produktionsapparater som icke behövts har byggts ut.Överproduktion har skapat matberg och vinsjöar samt framtvingat en konsumtionsom är ekonomiskt ineffektiv. För länder som , , ,och många andra jordbruksproducenter betyder G ATT-förhandlingarna omen världspolitik inom jordbruksområdet möjligheter till utveckling ochtillväxt. För de länder där jordbruket tillåtits utveckla överproduktionstundar en lång svår fid, under vilken en omställning, som i många fall berörnationers grundläggande kultur och livsvärden, bUr nödvändig. Vi i måste nu förbereda oss för en långtgåendeomställning av svensk jordbruksproduktion, som kommer att märkas av alla. Dennadel av utrikeshandelspolitiken är en nationell angelägenhet som angår alla ochsom måste betalas av alla. Vi kan inte kräva, att den jordbruksbefolkningvi nu har kvar i skall ställas ensamma att anpassa sig till de nyavillkor som frihandel och avreglering av jordbrukspolitiken kan komma attpåtvinga dem. Jordbrukarna kommer att tvingas anpassa sin produkfionsapparattill varor som kan produceras till priser som världsmarknaden etablerar. Det ären angelägenhet som berör oss alla, som konsurnenter och som skattebetalare. Ån en gång en fråga till utrikeshandelsministern. I detpressmeddelande som gick ut från konferensen på har man antecknatåtminstone fyra tydliga principer för GATT-förhandlingarna inomjordbruksområdet. I kort översättning: En priskänslig jordbrukspolitik, ingagenerella branschstöd, en frysning av nuvarande stöd och inga nyaimportbarriärer. Frågan blir; Har , genom utrikeshandelsministern,anslutit sig till dessa principer? Vi moderater har i vår allmännanäringspolitiska hållning alltid krävt en avreglering av näringslivet och ettförbud mot speciella subventioner och monopoliseringar av näringsgrenar. Det ärför oss en närmast helig princip att upprätthålla näringsfrihet och vad viibland kallar för inre frihandel. Näringsfriheten måste därför grundlagsfästas.Tjänsteproduktionen, även såvitt gäller sådana tjänster som monopoliseratsför den offentliga sektorn, måste avregleras. Valutaregleringen måstefullständigt avvecklas för att möjliggöra svenska portföljinvesteringarutomlands, finansiering av svensk affärsverksamhet utomlands i svensk valutaoch framför allt möjliggöra för utländska investerare att medverka tillutvecklingen av