prot · GA0940 · 1986-12-31 00:00:00 — Samma sak gäller avloppsreningsverken, somvisserligen har förbättrats men som fortfarande släpper ut stora mängder kväve. Om vi förändrade vår energipolitik skulle vi också minskautsläppen. Vi har diskuterat en avgasreningslag, som intekommer ge alltför stora effekter men som litet längre fram kanske kommer attgöra det. Här krävs det betydligt tuffare tag än dem som regeringen tagit. Vi måste få regler för den bilpark som interegleras, nämligen dieselfordonen. Vi måste också ställa krav på - ellerstimulera fram -åtgärder när det gäller den befintliga bilparken; den byts juut ganska långsamt. Det finns metoder för att göra detta. Vi måste ocksåha större restriktioner mot utsläppen i luften. Det vi släpper ut i luftenkommer ned méd regnet och hamnar slutligen i havet. En ökande andel av deproblem som finns i haven - och i vatten över huvud taget - orsakas av det somkommer från luften. Jag kan inte se att speciellt mycket av detta harbehandlats i svaret. Jag efterlyser synpunkter från miljöministern om vad viskall göra åt det. I min hembygd finns det utredningar som visar att merpartenav de föroreningar som finns i vatten härrör från luftföroreningar- inte frånnågot annat. Men det är framför allt de andra föroreningarna som har åtgärdats.Naturligtvis skall vi tänka på användningen av handelsgödsel och näringsämnen ijordbruket, men vi måste även ta tag i de andra problemen. De internationella frågorna har också tagits upp här. Ilikhet med vill jag ställa frågan om en . Detgäller ett krav som vi har ställt . Eftersom problemet är stort tyckervi att det är ganska motiverat med en sådan kommission. För att begränsautsläppen i andra länder av försurande ämnen har vi här i även fattatbeslut om en internationell luftvårdsfond. Var befinner vi oss i denna fråga?Miljöministern har i olika sammanhang gjort uttalanden som tyder på ett ganskaljumt intresse för detta. Det tycker jag är allvarligt. Vi kanske får veta meri dag. Det är många saker jag skulle vilja ta upp, men jagstannar vid detta och hoppas få svar av miljöministern. AnL 59 Statsrådet : Låt mig först svara angåendesammanträffande med företrädare för fiskarna. Det är självfallet mycketviktigt. när jag besökte , , ochÖstersjön - för att på plats studera problemen - hade jag i själva verket flerasådana sammanträffanden. Något annat hade varit otänkbart. För ett par veckorsedan fick jag en förfrågan om ett nytt sammanträffande. Jag har försökt ordnaså att också den nye jordbruksministern skulle kunna vara med såsom ansvarigför näringen, men det har inte varit möjligt att samordna almanackorna. Menjag kan försäkra att vi.naturligtvis skall ha ett nytt sammanträffande. Sedan vill jag inledningsvis svara på det här sättet, attmin beskrivning av arbetet, så som jag lämnade den i interpellationssvaret,litet grand är ett uttryckför hur vi bearbetar problem i . Processen kan tyckas långsam, men denär inriktad på att nå resultat. Jag känner själv mycket stor otålighet införatt inte redan kunna notera bättre resultat. vill jag med viss skärpaframhålla följande. För det första är den diskussion som äntligen förs omde här frågorna i mycket hög utsträckning en följd av de undersökningsresultatsom vi har tagit fram som ett led i arbetet pä en konkret handlingsplan. Det ärrapporterna till miljövårdsberedningen från forskarna, från våra myndigheter påregeringens uppdrag osv., som ligger till grund för larmrapporterna om syrebrist,fiskdöd, dioxiner, kväveutsläpp och annat sådant. Jag tycker att det är väldigtbra att vi får dessa påminnelser om allvaret i situationen. Men det är alltsåett led av regeringens arbete. För det andra håller vi nu på att ta fram en konkret plan.Jag vill vänta med att i detalj redovisa vad vi skall göra till dess jag ärsäker på att kunna nå resultat. Den danska sjupunktsplanen havererade ju med detsamma,därför att man inte hade försäkrat sig om någonting i den vägen och inte hadefört resonemang med inblandade parter. Med förlov sagt - och dä kan jag svarapå ett par frågor som ställdes här - handlar den t, ex. om att man skall sättastopp för olagliga utsläpp och sätta i gäng med sådant arbete när det gällerkommunala utsläpp som vi inledde . Därför finns det verkligenskäl att framföra kritik av det slag som efterlyste motKöpenhamns utsläpp, men inte bara mot de utsläppen. Utsläppen av kväve frånDanmark till och är drygt fem gånger så stora som de frånSverige. Man talar om att man skall inleda arbetet på att få amerikanskaavgasnormer för bilar, att man kanske skall fastställa en tidsplan för när manskall minska utsläppen från koleldade och sopeldade anläggningar osv. Jag tycker inte att det är så oerhört imponerande, och jagmåste tillfoga att när vi förde en mycket allvarligdiskussion om detta vid miljöministermötet i och jag frågade den danskemiljöministern om vad man där tänkt göra, så hade han inget svar att komma med.Men hade han sjupunktsprogrammet, som havererade.Det är skillnad på hur den norska regeringen svarade, då jag fullföljde detuppdrag som givit mig att kräva insatser i och Glömma. Dennorska regeringen svarade med att redovisa ett program för hur man skulle kunnaminska de utsläppen . Jag vill gärna säga att det internationella arbetet påmånga sätt är tungt. Det var svårt att få de nordiska miljöministrarna attacceptera att skulle sammanträda på ministernivå redan1988, som vi tycker är en sen tidpunkt. När det sedan gäller det svenska programmet vill jagsärskilt framhålla att det samarbete som vi nu har med ochlänsstyrelserna i själva verket går ut på att vi för varje kustlän skall få ensådan plan som vi nu håller på att få för . Det är på sitt sättmitt svar på frågan om vi inte genast kunde begära att fä fler områdendeklarerade som särskilt föroreningskänsliga. Jag kommer att sammanträda meddessa länsstyrelser , och de har fått i hemläxa av mig attkunna presentera Om åtgärder mot havsföroreningar 6 protokoll 1986/87:39-40 Om åtgärder mothavs föroreningar 1986/87:40 sådana planer. Jag utgår ifrån att viäven när det gäller andra utsläppskällor, såsom jordbruket,trafiken och kommunala avloppsverk, kommer att kunna lägga fram konkretaprogram, som är förankrade hos de inblandade parterna och som vi vet att vi haren chans att lyckas genomföra. AnL 60GRETHE (): Jag tackar statsrådet för atthon så öppet redovisat de svårigheter som finns här och för att hon vill arbeta vidare med dem. Orsaken till att vi tar till så skarpa ord är attmiljöopinionen är mycket stark och bestämd ute i landet. Människor förstår interiktigt varför det skall vara så tidskrävande och behövas så mångaförhandlingar att komma fram till åtgärder mot någonting sorii synes uppenbartfelaktigt. sade ju riaturvårdsverket att nationellt settsvarar lantbruket för det största kvävebidraget till vattendragen och att justdetta bidrag är det lättaste att påverka. Det är klart att om människor sedanhör att det finns ett stort spannmålsöverskott som kräver mycket kvävegödsel,som kostar samhället många pengar, , är det många somtycker att vi snabbt måste göra någonting för att reducera gödslingen, om denockså har miljöeffekter. har miljöministern lagt fram ett förslag tillklara förbättringar när det gäller kväveutsläpp från bilarna: Då frågar signaturligtvis människor: Kan vi inte få lika otvetydiga förslag om begränsningav-andra kväveutsläppskällor? Jag vet att just den paragraf i miljöskyddslagen som vihar fått som förstärkning på detta område redan har börjat verka. Redan nu haren lantbrukare vid åtalats för felaktig gödselspridning - hör ochhäpna: han var ordförande i hälsovårdsnämnden i en mindre kommun i södra !Sådana saker får en att förstå att här måste sättas in bestämda åtgärder. Detmåste talas om för människor att fastän de inte själva ser något direkt sambandmellan sina egna handlingar och de skador som förorsakas måste de lära sig attta ett övergripande ansvar för vär miljö. Jag tycker att det är bra att miljöministern pressarlänsstyrelserna i västra att sätta i gång denna verksamhet: Jag var påstudieresa där och blev bekant med de förslag som dä förelåg, och jagmåste säga att de inte var särskilt imponerande. Jag hoppas verkligen attstatsrådet kan göra något för att få mer studs på de förslag som skall läggasfram. Till det framhöll om handelsgödselavgiftenvill jag säga att jag har förståelse för att man använder denna avgift ocksåtill skogsforskningen. Försurningen har ju en stor del av skulden för gifternai haven, t. ex. tungmetallhalterna. Därför anser jag det försvarbart att användahandelsgödselavgiften till detta ändamål. Som kommentar till upplysning om Idefjordenvill jag säga att jag träffade borgerliga statsråd förmiljöärenden på ett möte i . På en fråga svarade hon attvattenkvaliteten hade förbättrats. Har man en sådan tro, sominte bygger på några realiteter, förstår vi varför det har gått galet medIdefjorden. AnL 61LARS (): Helt kort tre synpunkter i anslutning tillstatsrådets, anförande och slutligen några kommentarer om vad vi frånfolkpartiet finner vara angeläget att ta med i handlingsprogrammet. Processen kan förefalla gå långsamt, sade statsrådet. Detär naturligtvis riktigt att utrednirigar behöver ta sin tid-.det förstår jagockså. Men ärdet så att i den del som gäller miljöfarliga ellerniiljöstörande verksamheter finns det lagstiftning, och där är det bara atthandla. Det här upplever jag som en resursfråga, och det är därför jag har settdet som ett problem att pengarna används för skogsforskningen. Till kan jag säga att när det gällerjordbrukets del i luftföroreningen är främst stallgödseln aktuell. Den svenskahandelsgödseln däremot har endast marginell betydelse för försurningsproblemen.Det är just av det skälet vi har reagerat på just den punkten. Statsrådet säger att hon vill vänta med att redovisaåtgärder tills hon vet att det får genomslagskraft. Jag inser att detta kanvara rimligt, men blir jag litet orolig: Firins det då inga åtgärdersom har genomslagskraft? Jag hoppas verkligen att så inte är fallet den härgången. När en regering skall komma med kraftfulla förslag brukar manregelmässigt redovisa dem i förväg. I det här avsnittet vill jag slutligen säga att jag tycktedet var bra att statsrådet gjorde sin deklaration gällande . Nudiskuterar vi rätt sent , men jag hoppas verkligeri att statsrådetsklara uttalanden kommer i presseri och massmedia och kommer till Danmarkskännedom, liksom att det finns en samstämmig uppfattning om detta i . är det några frågeställningar som är viktiga attfå med i sammanhanget. Vi vill ha en awecklingsplan för PCB, vi vill ha envidgning av bilskrotningslagen, vi vill ha skärpta krav beträffande en radluftföroreningar och vi vill ha skärpta krav när det gäller kvicksilver-, ochkadmiumutsläpp. En del av detta kanske löser sig, men jag tror det är viktigtatt alla dessa frågeställningar,.plus en del andra, tas in i ett sådant häråtgärdsprogram. Prot.,1986/87:402 december 1986 Om åtgärder mot havsföroreningar AnL 62 (): Jag konstaterar med tillfredsställelse attmiljöministern är beredd att träffa oss och ta del av våra synpunkter. Jag troratt det kan bli av värde för miljöministern att fä den informationen. Medtillfredsställelse konstaterar jag också att miljöministern anser dettasjälvklart. Däremot sade miljöministern ingenting om den aktionsgrupphon har tillsatt. Jag förstår att det tåget kanske redan har gått. Jag äremellertid oroad för vad som kan komma fram där, eftersom jag hörde en av demsom ingår i aktionsgruppen för ett par sedan vid den nordiskafiskerikonfe-rensen uttala att de utsläpp som skett i inte var såförskräckligt, farliga, att de inte får öka ytterligare men att det hittilldagsinte var någon större fara på taket. Jag delar inte den uppfattningen. Tvärtomärdet högtid att man tar krafttag för att förbättra havsmiljön i . Miljömiriistern rosar , men jag har ingen anledningatt rosa när det gäller rening och havsmiljö. I min hemtrakt är vattnetsnusbrunt för det mesta - arter som torsk, rödspätta och krabba är döda inomstora Om åtgärder mot havsföroreningar områdenoch musslorna är förgiftade så att de inte har kunnat skördas . Jag vill säga, , att oavsett vilken färgden norska regeringen har haft - det har ju skiftat - ,har ändå vattenmiljön i norra och stadigt försämrats. Dethjälper inte att man har fått en ny socialdemokratisk regering i . Jagställer inte särskilt stora förhoppningar på den. Jag hoppas att den svenskapressen på skall bli mycket starkare än vad den har varit tidigare. I dagtror jag att man inser faran på ett helt annat sätt än man har gjort förut. AnL 63 (): Statsrådet gav ju besked när det gällersynpunkter på den danska miljöpolitiken och det var bra och nyttigt. Däremotfick vi kanske andra besked när det gäller den norska miljöpolitiken. På denpunkten tror jag nog att beskrivning är riktig. Det har häntganska litet, och det ställer till mycket stora problem. Också i detsammanhanget behövs synpunkter. I övrigt blir vi väl inte så mycket klokare på regeringensoch statsrådets vilja att göra någonting. Statsrådet sätter förhoppningarnatill aktionsgruppen, som skall lägga fram förslag. Men vi kan ju se på deförslag som redan finns, som skulle ha kunnat få effekt på detta område,nämligen förslaget om en ny bilavgaslag och förslaget om insamling avmiljöfarliga batterier. Här tycker jag inte att man har gått tillräckligtlångt, inte så långt man kunde ha gått. kommer i alla fall situationen närdet gäller batterierna förhoppningsvis att kunna förbättras genom beslut iriksdagen - men det är en annan sak. Jag tror att det är nödvändigt att i aktionsplanen ta inmycket mer av åtgärder mot luftföroreningar. Som jag sade i mitt tidigareinlägg hamnar luftföroreningarna slutligen i havet och skapar problem. Detfinns undersökningar som visar detta. Det innebär inte att man inte skall göranågonting på andra områden, men på detta område har man mer eller mindre låtitbli att göra något, och det är detta som är oroande. Jag fick inget svar av statsrådet pä frågan omluftvårdsfonden, som har uttalat sig om. Jag fick inte veta i vilketförhandlingsläge frågan befinner sig. Det är synnerligen angeläget att det görsnågonting, eftersom utsläppen i andra länder är mycket stora. Att sådant härtar tid kan jag i och för sig förstå, men det är ändå mycket brådskande, ocharbetet måste därför vara intensivt. När det gäller Nordsjökommissionengavs det inte heller något besked, men även på den punkten finns det anledningatt vi från svensk sida är mycket aktiva, eftersom föroreningssituationen iVästerhavet till stor del beror på sådant som kommer från och ävenfrån - det kommer alltså inte bara från ett håll. Det är därförviktigt att vi jobbar på alla håll för att nä resultat. Jag har koncentrerat mig pa att diskutera defrågor som direkt har med havsföroreningar att göra och inte andra frågor, somdet finns anledningatt återkomma dll . En del av de frågor som har ställts kommer attfå svar i budgetpropositionen och i regeringens forskningspro-posidon ,och jag hoppas att mina erfarna riksdagskolleger har förståelse för att jagirite står här och pratar om det. Jag noterar med tacksamhet att man från de olika partiernahar deklarerat sin uppslutning bakom kraven gentemot . Jag skall ha ettsamtal med miljöminister , och vidämbetsmannaöver-läggningarna i går klargjordes att kommer att ställalångtgående krav. Det är då bra att veta att jag har bakom mig. Jag undrar om inte och ärfelunderrätta-de orii , och det bekymrar mig i så fall. Det har uudermånga år funnits anledning till mycket hård kritik. Som ett sätt att fullföljabl. a. det uttalande som jordbruksutskottet gjorde ställde vi förnyadekrav på . När den norska miljöministern och jag träffades ibörjan av augusti lade hon fram ett detaljerat program för att minska utsläppentill och Glömma, och nya förslag kom så sent som i dennorska budgeten, där det är fråga om betydande satsningar. Vad skall sedan ingå i ett sådant här program? Jag villfortfarande inte definitivt ta ställning i detalj till hur förslaget skallutformas, men vi arbetar med stor intensitet. Det måste naturligtvis göras merlångtgående insatser än , när det gäller kväveutsläpp från jordbruket,avgaser från bilar och tung trafik, t. ex. dieseltrafiken, kommunalavloppsrening och kvävereduktion, vissa industrier som vi nu systematiskt gårigenom, och när det gäller pappers- och massaindustri, den kemiska industrinoch järn- och stålindustrin. Jag kan försäkra att vi skall anstränga oss föratt se dll att avvägningen görs så, att det på bästa, snabbaste och mestkonkreta sätt ges utrymme för de resurser som skall sättas in. Det är också i detta sammanhang mycket betydelsfullt attproblemen bearbetas länsvis och regionalt. De är delvis olika till sin natur,beroende på vilken del av långa kust som det handlar om. Jag vill säga till att jag kan föreställamig aft en ledamot i gruppen har yttrat något sådant som refererades, men jagförsäkrar att det icke är representativt för gruppen. För att ta Region som omfattar norrut, ärdet naturligtvis mycket viktigt att angripa industriutsläppen, både de svenskaoch de som sker från finsk sida. I syd och väst har både jordbruket och trafiken stortyngd, liksom den tunga kemiska industri som vi har på sydvästkusten. Därkommer utsläppen från och in. Vi har i sydregionen också de problem som beror påutsläppen från våra grannländer söder om . Det är självklart att vimåste överväga varje möjlighet och varje ny infallsvinkel som kan dra med andraländer i detta arbete. Ett exempel är vårt initiativ - som vi fick slåss för -på det nordiska miljöministermötet, att få upp Östersjökommissionenssammanträden på ministernivå. Vi har naturligtvis ingen annan uppfattning omNordsjökommissionen. Men man måste se på detta med utgångspunkt i vad det ärsom kan leda till resultat. Det kommer att krävas ett mycket tungt arbete, ochjag skulle uppskatta om jag också i andra sammanhang kunde säga att jag har Om åtgärder mot havsföroreningar Om åtgärder mot havsföroreningar riksdagenspartier bakom mig och att vi står enade i bakom de här kraven. Vi har nog alla som enskilda personer, som partier och iregeringsställning haft anledning att se med vissödmjukhet på det förflutna. Ingen har särskilt stor anledning att förhäva sig.Vad vi nu måste göra är att inrikta oss på att nå konkreta resultat förframtiden. Alldeles problemfritt är det verkligen inte när man ser på olikanäringars intressen. Jag har mött företrädare för fiskarna som har kritiseratmig för att jag påtalat problemen. Man säger att det åstadkommer köpmotstånd.Jag har mött jordbruksorganisationer och centerpartister som inte tycker om attvi tar upp jordbrukets bidrag. Så skulle jag kunna fortsätta att exemplifiera.Vi måste naturligtvis när det kommer till kritan och det gäller att bekännafärg alla vara beredda att gå till handling. AnL 65 (): Jag vill gärna understryka det som BirgittaDahl senast sade. Jag tror att det är oerhört viktigt när det gäller deinternationella förhandlingarna att vi kan visa att står enat i kampenför en bättre havsmiljö och att vi inte vill att många särintressen skall fåspela någon roll. Jag tycker att det är bra att miljöministern har tagitinitiativ till nordiska överläggningar och till en dansk-svensk arbetsgrupp.Jag hoppas att denna arbetsgrupp får bestämda direktiv och korta tidsfrister såatt det snabbt kan komma fram någonting. sades det till presidium attdet skulle komma ett långtgåeride nordiskt miljöprogram. Jag tror personligenatt mycket aktivt har bidragit till detta, och det vill jag tackaför. När det gäller internationella överläggningar läste jag t.ex. protokollet för möte , och jag får säga attdet inte är någon inspirerande läsning, för arbetet går mycket långsamt. Därförvill jag slutligen framhålla att detta ju gäller en krisartad situation. Det ärkris för fisk och vattendjur, t. ex. salar. kanske ytvatten,badvatten och dricksvatten drabbas. Därför hoppas jag att vår energiska miljöministerpå något sätt har den trollstav som kan skapa litet mer entusiasm och mereffektivitet i det internationella förhandlingsklimatet. Det behövs verkligenpå detta område. Jag önskar miljöministern lycka till. AnL 66 (): Jag skall mycket korti mitt avslutande inlägg säga att när miljöministern uttrycker förhoppningenatt vi alla står bakom kraven på en bättre havsmiljö upplever jag situationenså att vår roll i dessa frågor kanske har varit pådrivande. Vi försöker driva miljöministernmot nya djärva mål, trots de aktningsvärda insatser hon redan gör. Jag anseratt det är nödväridigt att vi kommer långt på detta område, och jag tror inteatt miljöministern kommer att möta något större motstånd i föråtgärder som verkligen bidrar till att förbättra havsmiljön. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Föredrogs och hänvisades 1986/87:68till socialutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Förslag och redogörelse1986/87:7 till lagutskottet /87:12 till utrikesutskottet 12 § Föredrogs, men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /87: betärikaride 1986/87:9 13 § Anmäldes och bordlades 1986/87:58Jaktlag, m. m. 14 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1986/87:10 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet under budgetåret1985/86 15 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1986/87:118av () till utbildningsministern om riksradions och televisionensbevakning av de politiska partiernas verksamhet: I ett uppmärksammat'beslut fälldesnyligen Riksradio och av radionämnden på grund avatt bevakningen av inför riksdagsvalet stred "mot iförsta hand kraven på allsidighet, granskning och spegling enligt 11 § i 1979års avtal mellan staten och Riksradio respektive SverigesTelevision." särbehandling av de i befintligapartierna i de speciella valprogrammen i radio och TV tillgodoser knappastrimliga krav på informationsfriheten. Valfriheten vid val av politiska partierförutsätter att väljarna har möjlighet att få del av partiernas program ochefter detta ta ställning till partiernas budskap. Både när det gäller nyhetsbevakningen och när det gällerden speciella valrörelsebevakningen har monopolet skyldighet att spegla andrapartier än de iriksdagen befintliga. framhåller i sitt beslut, med stöd avförarbetena till radiolagen och avtal, att programföretagen ärskyldiga att "tillhandahålla en mångsidig eller allsidiginformation". Den skall vara "så allsidig att medborgarna får deninformation de behöver för att vara orienterade och ta ställning i bl.a.samhällsfrågor". Vidare skall programmen "i görligaste mån tillgodoseäven mindre gruppers intressen". hävdar att "samtliga här nämndaskyldigheter får enligt nämndens mening speciell aktualitet i samband medbevakningen av en valrörelse, med tanke på Riksradios och SverigesTelevisions monopolställning och på deras ansvar att fungera i allmänhetenstjänst". I vad gäller nyhetsbevakningen skriver radionämnden att"sände 4 nyhetsinslag om Mp, vilka inte i någonutsträckning synes ha handlat om partiets egna förslag eller politik".Vidare; "sände totalt 7 nyhetsinslag om Mp, avtillgänglig information att döma dll stor del inriktade på svårigheter för ellerprotester från partiet i olika avseenden." Fenomenet att närmast undantagslöst avstå från attredovisa partiernas politik för att i stället ägna sig åt mer udda företeelseroch ovidkommande detaljer utgör en stor skillnad mellan Riksradions och Televisionenssätt att bevaka de partier som befinner sig utanför och de iriksdagen befintliga partierna. finner i sitt utlåtande att "antaletnyhetsinslag om partiet i såväl riksradion som televisionen varit mycketbegränsat och denna obetydliga bevakning på nyhetsplats har inte i någonavgörande grad kompletterats med bevakning i andra typer av program". Genom etermediamonopolet och radios och TV:s enormagenomslagskraft spelar en betydelsefull roll för depolitiska partiernas möjligheter att presentera sitt budskap för allmänhetenoch på så sätt också indirekt för valresultaten.