prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — De mera långsiktiga regionalpolitiska satsningarna kräverockså mer långtgåertde åtgärder -.åtgärder som skapar större regionallikvärdighet i bl, a, frågan om kommunikationer, utbildning och forskning,kultur och miljö. Det yttersta målet måste vara att utveckla länet, så attmänniskor upplever trygghet för sysselsättningen och känner att nationenstillgångar fördelas rättvist och likvärdigt. Det som har hänt och händer i , framför allt närdet gäller omstruktureringen av industrier, Domnarvets ochgruvan i , kräver solidaritet och satsningar som möjliggör regionalbalans och skapar en balanserad befolkningsutveckling i hela länet. Arbetet medatt skapa en balanserad regional utveckling måste spänna över ett stort antalsamhällsområden. För att klara strukturomvandlingen och utjämna denregionala obalansen behövs kraftfulla och samordnade insatser, som berör fleraolika områden. Ett grundläggande drag i utvecklingen på arbetsmarknaden är alltsnabbare förändringar. Dessa förändringar medför krav på nytt och störrekunnande. Kraven på arbetsmarknaden går mot behov av allt större kunnande,framför allt vad gäller det tekniska området. Här har arbetsmarknadsmyndigheterna ett stort ansvar föratt hjälpa till att utbilda människor som är arbetslösa, så att dessa kan talediga arbeten, men också för att ha den framförhållningen att befarat friställdakan ta lediga platser. Av de pengar som anslås till regionala insatser ocharbetsmarknadsinsatser måste en >iss del satsas på utbildning. Här måstesatsningar göras, trots Prot..1986/87:128 attoppositionen säger nej till infrastrukturella satsningar. Jnsatser måste göras för att ge människor den kompetenssom de behöver för att kunna ta lediga arbeten. Det gäller både omskolning ochutbildning av. ungdomar som skall in i yrkeslivet. Det gäller här att de somskall sköta utbildningen är lyhörda för vilka behov som finns och kan komma attfinnas, så att utbildningen sker inom de områden där behov föreligger.Utbildnirtgen måste ha det innehåll som motsvarar arbetsmarknadens dagsaktuellakrav. Här anser jag också att det är angeläget med nya former för samverkanmellan skola och näringsliv, t. ex. för samutnyttjande av dyrbar tekniskutrustning och erfarenhetsutbyte. Jag vill avslutningsvis helt kort beröra detangelägna i att det görs satsningar på landsbygden. Den satsning som regeringenär villig att göra i anslutning till 90 hoppas jag ocksåkommer att följas upp regiorialt och lokalt. Det gäller nu att man ställer upppå skilda håll och driver på utvecklingen, som man.tar vara på deresurser som finns. En mycket värdefull resurs som måste utnyttjas effekfivt ärden lokala befolkningen. Ofta finns det både naturresurser ochbefolknirtgsresursersom kan tas till vara bättre. Insatser för lokalautvecklingsprogram kan ofta göras under mycket stor politisk enighet från denlokala befolkningens sida. Det gäller också för oss som jobbar centraltpolitiskt att ge det stöd som krävs för att de lokala initiativen skall kunnautvecklas. Behovet av pengar till satsningar på sysselsättningi glesbygden ärinte så stort, därför att arbetstillfällena där ofta kräver mindre ekonomiskainsatser än i andra sammanhang. Glesbygdsstödet har visat sig vara mycket värdefullt, ochdet har gett arbetstillfällen på ett billigt sätt. Här finns all anledning attvara flexibel när det gäller att arbeta för satsnirtg på bl. äkombinationssysselsättning, för familjer som vill bo kvar och arbeta iglesbygden. En annart värdefull stödform är IKS-stödet, som skapatmårtga arbetstillfällen och som det finns all anledrtirtg att slå vakt om vidfördelningen av länsanslagert. Jag har irtget särskilt yrkande. 102MAUD BJÖRNEMALM (s): Regionalpolitiska åtgärder av olika slag harvidtagits för att klara Bergslagens kris. Det förs en ständig kamp för attskapa nya arbetstillfällen i stället för dem som försvinner eller är på väg attförsvinna. I län behöver vi nu främst satsa på kommunikationer ochutbildning. Båda dessa områden har stor betydelse för den fortsatta regionalautvecklingen och för länets förmåga att klara den strukturomvandling somfortfarande pågår. Jag har inget yrkande, men från länhar vi socialdemokratiska riksdagsledamöter i motion A444 framfört synpunkterpå begreppet skogslän. Det är ett begrepp som används i årets budgetproposition.Vi vill att man i stället skall använda sig av stödområdesindelningen. Vianser att man med benämnirtgen skogslän ställer en del stödområdeskommunerutanför diskussionen om angelägrta satsningar. Utskottet framhåller visserligen i sin behandling avmotionen att stödområdesindelningen utgör den huvudsakligaprioriteringsgrunden för regional- Det är naturligtvis bra, men sedart antar utskottet att vi avserkommunikatiortsområdet, och där ligger tyngdpunkten på aktuella åtgärder inomskogslänen. Vi inser emellertid också vägarnas betydelse för vårt län och. För att förbättra möjligheterna för länet och även fördet övriga inlandet krävs att vägnätet rustas upp, så att de företag som redanfinns får möjlighet att utvecklas och att nya företag finner det fördelaktigtatt etablera sig i länet. De vägar vi anser att man av regionalpolitiska skälbehöver satsa på är E 3 och E 18 samt och 68. Både ochKopparbergs län borde ha ett gemensamt intresse av en sådan iipprustning. 1 norra delen av län är vi också oroade över vadsom skall hända med järrtvägen - framför allt när det gäller godstrafiken.Godstransporterna har successivt minskat i takt med alla-gruv- ochindustrinedläggelser i området. Vad händer när t. ex. gruvan i ner? Det finns fortfarande företag i regionen som är beroende av attkunna transportera sitt gods på järnväg. Vilka regionalpolitiska hänsyn kommeratt tas? Utbildning på olika nivåer är för oss en viktigregionalpolitisk satsning. län har en befolkningsminskning, det ärframför allt ungdomar som flyttar. Det är viktigt att Bergslagen får behållasina ungdomar. Det är viktigt att vi kan ge dem utbildning och att de harmöjlighet att återvända till hemorten efter avslutad utbildning. Det har oftasagts att människorna i Bergslagen har för dålig utbildning för att möta kraveni dagens industri. Det är kanske inte så konstigt med den brukstradition som finnseller som fanns. Man började på bruket.när man slutade skolan, och där fick manden utbildning som behövdes. Därför är det viktigt att vi också serutbildningen som ett regionalpolitiskt instrument. Vi måste satsa på demänniskor som lever och arbetar i Bergslagen, vi måste ge dem utbildrtingpå olika nivåer - på gymnasienivå, på komvux och på högskolenivå. Den högskola vi har i är den största högskolan vidsidan av de s. k, äldre högskolorna och universiteten. har den minstteknisk utbildnirtg av alla högskolor. Antalet högskoleutbildade tekniker påvåra företag i länet är också lågt. Därför är den satsning som görs påBergslagens tekniska högskola glädjande, men vi anser också att högskolan iÖrebro måste få resurser för att kuuna erbjuda utbildning på flera platser ilänet. När det gäller högre utbildning har vi ingen tradition iBergslagen. Därför är det kanske nödvändigt av olika skäl att kunna erbjudautbildning på hemorten eller nära hemorten. Välutbildade människor inom alla områden ochpå alla nivåer är vår chans att utveckla län. Idetta anförande instämde (). 103BJÖRN (vpk): I den motiort om regionalpolitiska åtgärdersom vpk väckt till och som handlar om görs en historisktillbakablick. Man kan konstatera att har ungefär erfarenhetav som kolonialmakt, och kolonin är . Det går inte att påståatt den senare delen av egentligen särskiljer sig från tidigareårhundradert. Prot.1986/87:128 - Utsugningenav arbetskraft och råvara har fortsatt och accelererats. Det i senare tid mestmakabra exemplet är blixtvistelse i länet. Den varade i cirka tvåår och kostade länet . Varför vill inte socialdémokraterrta, när det finns ertvänstermajoritet i denna kammare, lägga fram förslag sä att Wall, Wallenbergoch andra kapitalister som berikat sig på länet tvingas ta sitt ansvar?Industriministern talar ibland om att storföretagen måste ta sitt ansvar. Menvarför kommer inga förslag i den riktningen? Saknas det idéer hossocialdemokratin eller vet man inte var pengarria finns? Är enda alternativetför socialdemokrater i att luggslita kommuner och landsting ikompanjonskap med ? Vore det inte smakfullare att beskatta kapitalet ochaktiehajar i stället för det enkla folket i , i inlandet, påbruksorter, i ? Ert ertgångsbeskattning av t. ex. Stora för att kunnagöra särskilda insatser för skulle direkt få vpk:s stöd. Om t. ex.Stora på sin vinst och aktieutdelning finge betala hälften av vad vibetalar i skatt på mat , så skulle det inbringa 62 milj.- kr.till länet. Summan är blygsam, och om man jämför den med vad storbolaget tjänatpå länet, på dess naturresurser och folk, så är summan att betrakta som enspottstyver. Men för dessa pengar kunde man ärtdå åstadkomma en hel del av deinvesteringar och åtgärder som är nödvändiga för länet. En produktionsavgift pä vattenkraften är också eninkomstkälla som kan användas för särskilda åtgärder som behövs. Problemet är,herr talman, att socialdemokraterna eller någort annan majoritet i riksdageninte är intresserad av någon av dessa finansieringskällor trots att det finnsen majoritet för förslagen i om man så vill och trots att inkomsternahar en rättvis fördelningspolitisk profil. Men problemet är irtte att det saknas förslag tillangelägna åtgärder i länet som kräver kapital. Problemet är att om det inteinses så skapas med nödvändighet en ännu högre institutionaliserad arbetslöshetän den vi har. Under nära har vi nu i haft enarbetslöshet om ca 10 000 människor. Vi har från vpk:s sida föreslagit en rad åtgärder för attbryta arbetslöshetseländet. Vi har förordat en särskild insats på vuxenutbildningensområde. Detta är ett avgörande instrument för att få effekt av t. ex. teknik-och kurtskapssprid-ningsprogram. Som bekant har man irtgen användning av ensändare om man inte vet att det finns en mottagare. Vi har föreslagit en försöksverksamhet med pedagogik,metodik och vetenskapsteori som komplement till den yrkestekniskahögskoleutbildningen. Vi har föreslagit en särskild handelskammare inriktad mottredje världen och dess behov av solidarisk hartdel. Det finns mycken kunskapinom den medelstora industri- och hantverksbranschert, som till sirt strukturpassar just länder i tredje världen. Vi harföreslagit fasta forsknirtgsresurser till högskolau i . Vi föreslår att särskilda planeringar görs för att erbjudautbildning särskilt anpassad för studenter från utvecklingsländer. Vi vill påbörja en diskussion med berörda norskajärnvägsmyndigheter om ett dubbelspårigt järnvägssystem mellan ochOslo. De exempel jag nu givit på åtgärder för ett iarbete och utveckling vittnar om att här måste tas ett rejält grepp. En väg attgå är att skapa ett särskilt program för . Vpk förordar detta ireservationer till det betänkande vi nu behandlar. Till dessa vill jag yrka bifall. Jag har följt större delen av den debatt somförts, och jag har försökt lyssna särskilt till de matematiska övningar som harförevarit här i kammaren. Det enda det har lett till är att jag direkt kom atttänka på en historia: Det var en som sade till en annan: Har du hört att Lisahar gift sig? Och kan du tänka dig, hon som bara är har gift sig med ensom är . Dubbelt så gammal. Tänk när hon är , då är han . 104MAGNUS (): är ett av fyra län som ingår iBergslagen och har stora problem att brottas med. Trots Bergslagspaket ochBergslagsdelegationens enträgna arbete för att rädda jobben återstår rnycketatt göra. Strukturomdaningen har satt sina djupa spår i våra bygder. Mångaarbetstillfällen har mer eller mindre gått upp i rök. Befolkningen i vårt länminskar, och andelert arbetslösa är oroande. Den trend som upplevt ochalltjämt upplever med vikande befolkningstal och alltför höga arbetslöshetssiffrorär framför allt ytterst oroande. Ungdomarna lämnar vårt lärt och söker sig till andra orteroch andra regioner, framför allt Stockholmsregiorten. En ung grabb eller flickasom kommer till får kanske ett jobb, men när det gäller bostad fårhon eller han hanka sig fram på olika sätt, oftast under otrygga förhållanden.Detta är självfallet ingen drömsituation för den eller dem som drabbas avarbetsbrist på hemmaplan och bostadsbrist på bortaplan. I längden är detta erthelt orimlig och ofillfredsställande situation, för både dert enskilda ochberörda politiker på alla nivåer. Situafionen i är likartad den i en rad andraskogslän och i ett bälte inom Bergslagen. Den skulle ha sett än värre ut ominte statsmakterna och regeringen hade satsat på Bergslagen och skogslänen. Densatsning på vägområdet som årets budget redovisar med förförstärkning av bärigheten på broar och vägar inom skogslänen är efterlängtad.En rejäl satsning på ökad mineralprospektering inom Bergslagen är angelägen ochkan vara en artnan framkomlig väg. Vi kan nu konstatera att man trots ökade regiönalpolitiskasatsningar och trots att anslagen har fördubblats /83 intekan klara ut situationen i exempelvis . fick under år1986, trots det ogynnsamma arbetsmarknadsläget, ett mindre flyttningsöverskott.Det oaktat fortsatte befoikningsminskning. Länet hadeunder 1986 den jämte näst högsta arbetslösheten i landet efterNorrbotten. Andelen personer i arbetsmarknadsåtgärder är också hög. ochHagfors kommuner redovisar en arbetslöshet som överstiger , och någrakommuner, däribland , har en,arbetslöshet på . Skall vi klara , Bergslagen och andra utsattaregioner måste vi både utveckla, effektivisera och öka anslagen tillregionalpolitiken. Det är viktigt att allmänt förbättra näringslivsmiljön i deregionalpolitiskt prioriterade regionerna, inte minst när det gällerutbildning, kommunikation, teknisk kompetens, m. m. Vi vet att exempelvishögskolan i har betytt och betyder oerhört mycket för ochregionen i dess helhet. I samband med resurstilldelningen på regionalpolitikensområde har det inträffat ytterligare en händelse under resans gång. Jag tänkerpå det skatteutjämningsförslag som regeringen har lagt fram och somoppositionen nu torpederat sönder och samman. Här får inte minst ochvpk ta sitt ansvar för att den profil som gynnade skogslänen föll bort ihanteringen. Hur skall skogslänen kompenseras för det förslag som inte längrefinns? En rad kommunalpolitiker ställer den frågan, och det är viktigt att dekommuner som i det ursprungliga regeringsförslaget utlovats en relativt hyggligkom-pensafion också får en sådan. Ärligt talat förstår jag inte hur ochvpk fillsammans med den övriga oppositionen kunde ha mage att fälla förslaget,som trots sina brister ändå gynnade framför allt skogslänen och . Mångafrågar sig hur ni kunde göra detta. Vad är ert svar? När det gäller den framtida regionalpolitiken harutskottet enats om att tillsätta en regionalpolitisk utredning. Det är bra. Detär också bra om samtliga partier finns representerade i den parlamentariskautredningen. Förhoppningsvis kommer utredningen fram till en rad konkreta kravoch breda överenskommelser. tjänar ju ingen, vare sig landet, kommunerna ellerden enskilde, på den regionala obalans som framträder alltmer. Jag villuttala den förhoppningen att kommittén arbetar snabbt och kommer med förslagsom lämpligen gör att vi kan få en bättre tingens ordning vad gäller bl. a. denregionala obalansen. Det finns naturligtvis en hel rad andra frågor somutredningen kommer att jobba med, och det är bara att hoppas att den kan ändrapå en del av den byråkrati som trots allt finns på arbetsmarknadspolitikensområde. Den koncentration till som sker är inte bra.Man kan naturligtvis fråga sig om det med dagens moderna kommunikafionsteknikär nödvändigt att exempelvis och måste centraliseraca 1 000 tjänstemän till . Även här bör man tänka om. Samtliga motioner om utlokalisering av stadiga verk haravstyrkts. Jag tycker att man mera bör se på hur de centrala myndigheternabreder ut sig och på det förhållandet att antalet sysselsatta ökar i framförallt . Jag är långt ifrån nöjd med utskottets skrivning, ochjag är kritisk till den utveckling som skett på detta område. Jag förutsätteratt den kritik som fidigare har riktats från en rad s-ledamöter tas påfullt allvar. Vi är mer eller mindre missnöjda med nuvarande tillämpning vadgäller utlokalisering av statliga verk. Från värmländsk horisont har vi underårens lopp aktualiserat en rad myndigheter som är lämpliga att utlokalisera.Här kan nämnas sprängämnesinspektionen. Vidare har det föreslagits atten ny myndighet skall inrättas, nämligen . Den bordelämpligen kunna utlokaliseras, exempelvis till . Det är här inte fråga omsärskilt många arbetstillfällen, men det är viktigt att vi bryter trendert ochatt man kan påvisa konkreta resultat. Jag tror också det skulle gå att regionalisera utarbetsuppgifterna, att lämna mera arbetsrutiner ut till länen och till de olikaverken och myndigheterna och därmed få en mera decentraliserad verksamhet, somsysselsätter flera ute i länen och färre i . Finns det kraftoch vilja att genomföra detta går det att vända nuvarande trend. Jag tycker att utskottets skrivning vadgäller statliga verk är mycket tunn i den här frågan. Det behövs en radåtgärder, om vi skall kunna ifördela arbetstillfällena i vårt avlånga land. Jagförutsätter att det här blir en fråga för den regionalpolitiska utredningen attnärmare fundera över. I mofion A493 efterlyser vi motionärer ytterligareinstrument för att åstadkomma en bättre regional balans. Jag har lästutskottets betänkande men kan inte finna att man bemöter vårt förslag. Manförbigår det med tystnad. Det är möjligt att utskottet vill dra en tystnadensslöja över denna fråga. Men jag förutsätter att den här frågan ingående kommeratt prövas i den regionalpolitiska utredningen, där Bergslagen med dessspeciella problem självfallet bör vara representerad. Vad gäller statliga industricentra har vi föreslagit attTorsby bör komma i fråga när det gäller framtida lokalisering av sådana.Utskottet säger i sin avslagsmotivering under rubriken att"verksamheten. vid industricentra bör konsolideras" innan man gårvidare och tar, ställning till ytterligare etableringar. Det är möjligt attdetta är en riktig slutsats, men jag förutsätter att, när denna konsolideringskett, står främst på listan över de orter som bör få industricentra. Frågan om vissa förändringar av nuvarande regler för attupprusta äldre lokaler skall utredas, varför vi får avvakta tills vidare. Vi har i en motion som gäller projektet för Vänernkrävt att speciella medel skall överföras till de tre berörda länsstyrelsernaför att på så sätt direkt stödja projektet. Även här har utskottet yrkat avslagpå motionens krav och förutsatt att detta skall ske via länsstyrelsernasengagemang i projektet inom ramen för det s. k. länsanslaget. Förutom statenbidrar en rad kommuner och tre landsting inom Vänerland. Det är möjligt att.berörda landsting, länsstyrelser och kommuner kan klara av ifrågavarande årskostnad, men - den tid det beräknas ta innanprojektet ger, lönsamhet - måste utskottet ställa sig mer välvilligt till dehär frågorna; För att man skall kunna förverkliga detta projekt, som har rosatsav både och turistrådet och,som dessutom skulle ge mångaarbetstillfällen, förutsätts en bättre behandling i kommande budget. Vi menaratt vi inte ensamma kan lösa denna fråga, utan här måste staten ta ökat ansvar.Vi förväntar oss därför en mera generös bedömniiig. Jag har i mitt anförande framfört både risoch ros för den förda regionalpolitiken. Det finns skäl för att vi som kommerfrån skogslänen och Bergslagsregionen i debatten framför de krav-som vi möter-på hemmaplan. Vi kan inte stillatigande åse en utveckling som utarmarregionen.,Jag ser emellertid.ändå med fillförsikt framtiden an och tror attirtdustrimirtistern och den socialdemokratiska regeringen är den enda kraft somkan föra och Bergslagen ut ur krisen. industriministerni dag aviserade ser vi fram emot med stor förväntan. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställart på samtliga punkter. Till vill jag säga att frågan om skatt påvattenkraft är . Vi skall undersöka den saken närmare; det ärmöjligt att vi kan enas i den frågan i ett senare skede. Det finns Idéer inomsocialdemokratin och inom arbetarrörelsen, men de kostar ofta pengar attgenomföra. Men vpk har alltför lätt att ställa konkreta krav utan att redovisahur kostnaderna skall täckas. Det är ju det söm saken gäller. Man kannaturligtvis ha en önskelista på åtgärder, men någon skall också betala dem.Hur det skall ske redovisar vpk inte ofta i sina motiorter. 105 (vpk) replik; Jag håller med att vi skallfortsätta med utlokaliseringen av verk och myndigheter. Får jag bidra till hanslista genom att föreslå att utlokaliseras till . kom in på den kommunala skatteutjämrtingen.Det är så, , att vpk säger ja till en rättvis skatteutjämning mennej till brandskattning av kommunerna med-800 milj. kr. Vad säger då ni? Jo, nisäger ja till förslag som innebär minus 1600 milj. kr. fillkommuner och landsting. Vad håller ni på med, MagnusPersson? Förbereder ni en samregering med efter nästa års val? Denmatematik som ni har ägnat er åt i olika förstamajtal och i pressen påminnermig om att i bilaga fill årets budgetpropositionhävdas att särskilda insatser skall göras för att stärkamatematikundervisnirtgen. Denna insats kommer för sent! 106JAN HYTTRING (c) replik; fortsätter kampen mot centern.Enligt socialdemokratisk åsikt är det tydligert så att det är certtern som rårför att det blir en orättvisare skatteutjämning. Det är ett märkligtförhållande. Det är alltså som skall ta ansvar för attsocialdemokraterna gör en dålig uppgörelse med . driver en kampanj där manförsöker inbilla värmlänningarna att detta skulle vara sant. Om socialdemokraternahade vänt sig till hade det blivit en bättre och rättvisareskatteufjäm-ning. Inte minst i hade man haft anledning att vara gladöver det. blev det inte så. I den tidigare kampanjert beträffartdelärtsanslagen sade ni i förstamajtalen att ville minska anslagen. Jaghoppas att debatten i kammaren har bevisat motsatsen. När det gäller Laxfond för har jag till minförvåning noterat att partikamrater i sin motivreservation tillarbetsmarknadsutskottets betänkande 13 förutsätter att pengar skall komma frånlänsanslagen, som faktiskt är mindre i socialdemokraternas förslag än iutskottsmajoritetens förslag, som förhoppningsvis får majoritet i kammaren närvi går till beslut. Skulle det, enligt socialdemokraterna, varalättare att få pengar till Laxfond för genom att ha mindre länsartslag? 107MAGNUS () replik: Vad gäller utlokaliseringen av statliga verk,, skall vi hjälpas åt oavsett om det gäller Bilinspektiorteneller andra verk. Det finns en rad myndigheter som det finns all anledning atttitta på. Sedan fill frågan om regeringens förslag vadigällerskatteutjämningen. Det är ingen inbillning, , att det av densocialdemokratiska regeringen framlagda förslaget vad gäller skatteutjämningenhade en fördelningsriktig profil som gynnade , skogslänen ochBergslagen. Detta är ett otvetydigt faktum. Om det här förslaget hade presenteratsför kammaren hade det gett kommunalråden och de kommunala företrädarna i vårtlän och andra skogslän en betydligt bättre sits än dagens. Jag tycker ni skall ta ert ansvar för att ni, tillsammansmed och , såg till att förslaget icke fick majoritet ikammaren. Det ansvaret skall ni ta. Så några ord till om länsanslagen och Laxfondför . De två andra länen har tidigare inte haft länsanslag. De får numedel, och då menar väl mina partikamrater i utskottet att pengar lämpligen kantas av den potten. Jag skulle tro att det är andemeningen i deras skrivning.Jag har inte tagit del av den in extenso. Men försök inte, , att komma undan ert ausvarrtär det gäller den kommunala skatteutjämningen. 108 () replik: upprepar på nytt att detsocialdemokratiska förslaget skulle ha en bättre fördelningprofil. Jag kanhålla med om att i skattéutjämningsdelen är det bättre ärt den uppgörelse somni gjorde med . Men råkar det vara så att förslag ärännu bättre än det socialdemokraterna presenterade.