prot · GA0930 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet har mot den här bakgrunden inte funnit anledningatt föreslå att ompröva sin positiva grundinställning till fastaförbindelser över . Tvärtom har utskottet funnit det angeläget attunderstryka vikten av att de förhandlingar som pågår bedrivs med störstaskyndsamhet. Utskottet har noterat att avsikten är att beslutsunderlaget skallkunna föreligga i mitten av 1987. De utredningar som pågår omfattar, som jag redovisade,vissa nya alternativ. De omfattar också, som jag noterade,miljökonsekvensbeskrivningar. Skulle dessa undersökningar visa nya fakta -tekniska, ekonomiska eller miljömässiga - som talar mot fasta förbindelser överÖresund, kan detta självfallet påverka inställning. Det böremellertid noteras att det finns ett omfattande utredningsmaterialnär det gäller Öresundsförbindelser och att de utredningar av teknisk,ekonomisk och miljömässig karaktär som har gjorts och som äroffentligt redovisade inte tyder på att några hinder skulle föreligga. Dettainnebär, herr talman, sammanfattningsvis att det nu inte finns skäl attompröva uttalade positiva inställning till fasta förbindelser överÖresund. Jag menar att det med anledning av den senaste tidens diskussionertvärtom finns skäl för att för regeringen och för regeringensförhandlare understryka angelägenheten av att förhandlingarna bedrivs iskyndsammaste möjliga takt med sikte på en snar överenskommelse. Detta ärsärskilt viktigt med tanke på risker för kostsamma felinvesteringar om ettbeslut i frågan skulle dröja. Därför har utskottet föreslagit att motionernaskall lämnas utan åtgärd. Till utskottets betänkande har fogats två reservationer.Centerpartiet fullföljer sin tidigare kända linje och säger nej till en bromellan och . Vpk har ändrat uppfattning jämfört med tidigare.Partiet har varit en förkämpe för en fast järnvägsförbindelse över . Meni den reservation som vpk nu har fogat till betänkandet säger man att det inteär motiverat att anlägga fasta förbindelser över , dvs. varken en fastlandsvägsförbindelse eller en järnvägsförbindelse, i tunnel eller på bro. Detär alltså ett nytt ståndpunktstagande från vpk, vilket jag noterar med en vissförvåning. Jag tror inte att denna ståndpunkt hade intagits ifall förutvarandeledamoten i trafikutskottet , som var en varm förespråkare förfasta järnvägsförbindelser; hade varit kvar i utskottet. Med en papegojas envishet återkommer när vidiskuterar trafikpolitiska frågor ständigt i talarstolen till Scandinavian Linkoch den s. k. väg. Jag har tidigare från denna talarstol sagt,och jag upprepar: Kommunikationsministern sade attScandinavian , som näringslivet företräder, varken finns påregeringens arbetsbord eller på den socialdemokratiska riksdagsgruppensarbetsschema. Sedan får hänvisa till Scandinavian Link hurmycket hon vill. hänvisade till beslut och uppfattningar iSkåne. Självfallet finns det olika uppfattningar i dessa frågor inom allapartier och inom olika delar av landet. Frågan om fasta förbindelser mellanSverige och kontinenten är naturligtvis av intresse för dem som bor i ,men framför allt är det ett 10 protokoll 1986/87:29-30 riksintresse.Därför är det med en viss förvåning som jag noterar att det av de niodeltagarna i kvällens debatt är sex som är från . När jag tittar ut överkammaren finner jag - och det är mycket glädjande - att Skånebänken är väldigtvälbesatt. Men jag vill klart understryka att frågan om fasta förbindelser ickeenbart är en angelägenhet för . Det är av riksintresse att frågan får sinlösning. Jag vill understryka vad utskottet har sagt, nämligen att det ärangeläget att vi får fram detta underlag och äntligen kankomma till ett beslut i dessa frågor. Jag ber att få yrka bifall till alla punkteri trafikutskottets hemställan. 151VIOLA (vpk) replik: Jag förstår att känner sigbesvärad över att jag så envist vill diskutera Scandinavian Link. Men den härgången tog jag faktiskt flera direkta citat som visar att en så pass viktigregeringsledamot och minister som klart har uttalat vissauppfattningar i frågan tidigare, när den inte var så kontroversiell visavimiljöopinion och andra här i landet. Jag bad om en kommentar till detta, KurtHugosson, och jag skulle gärna vilja ha den. vara eller inte vara är inte en ny fråga.Det är helt riktigt, . Som ordförande i trafikutskottet har KurtHugosson gång på gång bl.a. påmint om riksdagsbeslutet . Men deträcker inte att hänvisa till det om man inte redovisar hur opinionendå såg ut. Vpk:s ställningstagande kan sammanfattas med dessa ord ur vårpartimotion med nr 2018 från 1973:1 proposition 1973:146 föreslår regeringenordnande av fasta förbindelser över . Varje beslut i denna fråga fårstora och mångsidiga verkningar. Frågan är regionalpolitisk och trafikpolitisk,miljöpolitisk och fördelningspolitisk. Den berör inte bara och Danmark-helt riktigt, - utan indirekt också . Den påverkararbets- och levnadsförhållanden för ett mycket stort antal människor.Regeringsförslaget går ut på att först bygga bilbro , senare enenkelspårig järnvägsförbindelse . Vpk är motståndare tillregeringens förslag. Vi anser det felaktigt ur alla de ovannämnda synvinklarna.Vi anser det klasspolitiskt reaktionärt. Det kommer att ensidigt gynnaspeciella storfinansgrupper. Vi anser också de allmänna planeringsinsatser somförslaget aktualiserar vara illa förberedda och propositionen slappt behandlad. Jag måste säga att jag är glad över vpk:s mycket tydligaställningstagande och klarspråk i den här motionen. Det visar också att vårtställningstagande inte är snabbt påkommet eller sprunget ur någon somhelst illvilja eller avsikt att sätta käppar i hjulet för socialdemokratiskafinansministrar eller andra ministrar och företrädare för landets mäktigasteexportföretag. Argumentationen handlar också om att vi inte vill vara medom vare sig reaktionär klasspolitik eller miljövandalisering, . Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 152ULLA TILLÄNDER (c) replik; Egentligen är det ganska uppmuntrande attläsa utskottets betänkande, om man jämför det med det anförande som KurtHugosson höll. Utskottets utlåtande innehåller en reservation, där vi i centernsäger nej till bron. Däremot finns i utskottets skrivning inget ja dll en bro.Kurt är mer definitivt för en bro än vad utskottet är. Det man i utskottets utlåtande efterlyser är en ordentligmiljödebatt inför ett slutgiltigt ställningstagande. Det sade också KurtHugosson. Men vi är inte där . Ju mer miljöfrågorna kommer i fokus och vägsin efter sin rätta tyngd, desto större torde tveksamheten inför ett brobyggebli. Man brukar säga att medan gräset gror dör kon. Frågan ärom inte det talesättet går att tillämpa just på den här frågan. Gräset som grorär miljöfrågorna, men också båtförbindelserna som vuxit fram. Närdet kommer till kritan visar sig bron obehövlig, för den har ersatts med såmånga andra överbryggningar. redogjorde också för den väldiga kapacitetsorri tågfärje-trafiken kommer att få. Av detta kan man bara dra slutsatsen atten bro inte kommer att behövas. Men jag skulle ändå vilja ställa en fråga tillKurt . Hur ser på utvecklingen för tågfärjorna om en brokommer till, tågfärjor som kommer att ha en sådan enorm kapacitet? 153KURT () replik: föredrog att citera vpk:smotion framför ätt ge en förklaring till varför vpk har ändratuppfattning när det gäller fasta tågförbindeisér mellan ochkontinenten. Vpk har alltid haft en positiv inställning till sådana fastatågförbindelser. Jag noterar också att i sin andra replikinte återkom till resonemanget att socialdemokratins inställning till fastaförbindelser över skulle ha något samband med som drivs av näringslivet. Det torde ju falla på sin egenorimlighet, eftersom vi fattade det första beslutet . talar om miljövandalism. Det som jagredogjorde för i mitt inlägg var de olika utredningar som pågår. En av devikfigaste uppgifterna som ministrarna bett att få fram är miljökonsekvensernaav eventuella fasta förbindelser. Jag sade, det skall jag gärna upprepa, att omdessa undersökningar skulle visa att de miljömässiga konsekvenserna talar emotfasta förbindelser kommer detta naturligtvis att påverka besluten. Jag vill säga till att jag i mitt inläggredovisade hur som en stor majoritet i posidvt haruttalat sig för att vi skall få fasta förbindelser över . I detta läge,när förnyat utredningsmaterial tas fram, har utskottet inte funnit någon somhelst anledning att gå ifrån denna positiva grundsyn som har uttalatoch som regeringen regeringsförklaringar uttalat. Men vi har sagtatt vi skall avvakta utredningsmaterialet. Utifrån dessa utgångspunkter var detmin förhoppning, när jag föreslog att man skulle lämna motionerna utanåtgärder, att vi skulle få ett enhälligt utskottsbetänkande. Men det varomöjligt, eftersom vpk och upperibarligen hade sådana politisktbetingade behov att de trots denna öppenhet från majoriteten i utskottet måstereservera sig. Öresundsförbindelserna m. m. 154VIOLA (vpk) replik: Jag skall besvara fråga, ävenom han inte motsvarar mina förväntningar och svarar på alla mina frågor. Först och främst, , är det faktiskt inte så imitt parti att en av oss helt ensam kan gå ut och driva en viss linje, särskiltinte i en sådan här viktig fråga. skulle ha pläderat på sammasätt som jag gör här. Vi har diskuterat denna fråga . Jag hänvisadetill var vi stod 1973. Argumenten mot sådana stora projekt som det här är frågaom håller precis lika bra som då. Vpk hade en positiv inställning till fastajärnvägsförbindelser, precis som säger. Men vad som är viktigt iutgångsläget är ju hur övriga förbindelser har utvecklats. Flera talarehar framhållit och även texten i betänkandet visar att bl.a. färjetrafikenkommer att utvecklas positivt. Vi vill inte vara med och satsa på vare sig vägar ellerjärnvägar som inte behövs. Det är ju detta som är det märkliga med politiken avsocialdemokratisk modell. Regeringen kan gå ut i arbetslöshetskriser och påspeciella orter som eller i då ett företag går omkull och gelöften om att bygga t. ex. motorvägar och broar utan att de behövs. Vi ställerinte upp bakom en sådan politik. Min fråga är: Varför skall man över huvud taget utreda iså om man inte kan visa att det finns behov av t. ex. en motorvägsbro? Jag skulle vilja avsluta genom att travestera KurtHugosson. Så här sade i sitt första inlägg här om fastaförbindelser över : "Den frågan har en lång, för att inte sägalidandes, historia." , hjälp oss andra genom att göra denpinan kort! Säg nej till en motorvägsbro över ! 155ULLA TILLÄNDER (c) replik: sade med anledning avutskottsbetänkandets utformning, att det nu inte har funnits anledning attfrångå den positiva grundsynen, vilket skulle tyda på att man fortfarandeförespråkade en bro. Vi kan i alla fall konstatera att utskottet inte uttalarsig för en bro. Det tycker jag är bra. Liksom vill jagemellertid uppmana att lyssna litet bättre på rörelsen. av det socialdemokratiska partiet uttaladesig ju emot en bro, och det med klar majoritet. Detta var ingetolycksfall i arbetet, det skall man lägga märke till. Enligt vad som framgickav tidningsreferaten var den extra kongressen särskilt sammankallad för attdiskutera just brofrågan. Denna klara majoritet emot en bro åstadkoms alltsåefter utredande , efter alla diskussioner och inte minst efter allaförsök till övertalning gjorda av topparna i det socialdemokratiska partiet.Dessutom är många kommuner i också emot en bro. Vilket var då det starkaste argumentet bakom majoritetensi det socialdemokratiska partidistriktet ställningstagande? Jo, såvitt jagförstår var ett argument miljöaspekterna, och detta är något nytt inomsocialdemokratin för 1980-talet och förhoppningsvis också inför 1990-talet. Menför oss inom är detta inget nytt. Det andra skälet var, tror jag, atten bro skulle komma att drabba så många anställda vid färjetrafiken.Detta är också en viktig aspekt. 156 () replik: Inför kammarens ledamöter vill jag baraklargöra att när vi behandlade de här motionerna i trafikutskottet nämnde inteViola med ett enda ord att vpk hade bytt uppfattning när det gällerfasta järnvägsförbindelser. Detta upptäckte jag först då jag läste vpk:sreservation. Det är ganska förvånande att vpk inte argumenterade i denna frågadå utskottet behandlade den. Sedan, , redogjorde jag i mitt anförandeförde många beslut som har fattat med stor majoritet och som innebärpositiva uttalanden för fasta förbindelser över . 1 motionerna förelågkrav på att vi skulle uttala oss mot fasta förbindelser. Det har vi inte ansett att vi skall göra, med tanke på detutredningsarbete som pågår och de förhandlingar som sker. Vi menar tvärtom -med tanke på de diskussioner som förts - att det finns anledning för riksdagenatt här för regeringen och regeringens förhandlare understrykaangelägenheten av att förhandlingarna bedrivs skyndsamt, om möjligt med siktepå en snar överenskommelse. Jag sade också att det är viktigt att vi får fram dettaunderlag och kan fatta beslut, inte minst med tanke på att det annars kan blimycket kostsamma felinvesteringar. Jag yrkar än en gång bifall till trafikutskottets hemställan. vice talmannen anmälde attViola och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Öresundsförbindelserna m. m. 157ROLF CLARKSON (m): Sedan beslutet om fasta förbindelser iÖresund fattades 1973, ett beslut som förutsatte etablerandet av Saltholm somplatsen för en ny internationell flygplats, har diskussionen om hur Öresundstrafikenskall utformas böljat fram och tillbaka. Eftersom överförandet av gods påjärnväg alltmera framstått som den verkliga flaskhalsen, har uttalatatt när det gäller fasta förbindelser är en tunnel för järnvägstrafiken mellanHelsingborg och det mest angelägna. När det gäller förbindelsenMalmö-Köpenhamn har danskarna intagit attityden att först måste en fastförbindelse i Stora Balt beslutas innan man kan och vill diskuteraMalmö-Köpenhamn-leden. harvi ett på avgörande punkter helt förändrat scenario. DanLink har startat. Därmed ärför överskådlig framtid den tunga järnvägstrafiken mellan och tillgodosedd. Till yttermera visso kan vi räkna medjärnvägsfärjor även från och till och nästaår. Jag kan,inte längre se någon realism i planerna på en järnvägstunnel mellanHelsingborg och , så mycket mindre som fullmäktige i nubestämt avvisar :dagens protokoll 1986/87:29-30 Öresundsförbindelserna m. m. tanken påen tunnel, som ju ökar trafiken på kustbanan mellan och . DanLink frigör stor kapacitet för last- ochpersontrafiken mellan och . Det nya avtalet mellan och SJ om tågföringen i skapar möjligheter för en rationell gemensam terminalorganisation för de olika färjeföretagen i Helsingör-Helsingborgs-leden. En sådan rationell trafikutveckling i Hel singborg måste mötas med en motsvarande i , om en konkurrenssi tuation som ger likvärdiga villkor skall föreligga. Den planerade gemensamma terminalen i bör intetillskapas om inte bindande avtal om en likadan i sluts meddanskarna. Den gemensamma terminalen i måste stå färdig medden i . Man kan således hävda att trafiken till och från ,både vad det gäller järnväg och bilism, fått en betydande kapacitetsökning, somkommer hela landet till godo. Det är också ett glädjande faktum att dessa storaförbättringar skapas medelst färjetrafik, som ju miljömässigt innebär storafördelar. Färjetrafiken medger också en tilltalande transportform för den storagränshandeln som florerar både i och i . Färjetrafiken mitt inne i är intebara pittoresk, utan framför allt är den grunden för ett rikt diversifierataffärsliv. För den stora lokala, regionala och nationella trafik somgår över har alltså stora kapacitetsförbättringar inletts.Trafikföringen i norra kommer att vara tillfredsställande för långatider framöver. Sedan politisk majoritet uppnåtts i för en brooch tunnel i Stora Balt, har det danska intresset för en fast förbindelse i Köpenhamn- Malmö-leden markerats. I södra delen, enkannerligen mellanMalmö och , är trafikförhållandena dåliga. Framför allt beror dettapå det längre avståndet och färjetrafikens svårigheter att här få intäkternaatt täcka kostnaderna. En mera rationell avveckling av trafiken mellan Malmöoch - vi får inte glömma flygplatsen i i detta sammanhang - iform av en bro och/eller tunnel kommer att generera en helt ny trafik och imånga avseenden radikalt förändra nuvarande trafikbild både för sjöfart ochluftfart och för vägar och järnvägar. Just nu pågår ett allra sista utredningsarbete om fastaförbindelser över , och ett ställningstagande kan sannolikt ske redanmot slutet av . Frågan är kontroversiell, men får för den skull inteständigt skjutas . Det är av vitalt intresse både för det allmännaoch för allmänheten att ovisshetens tid tar slut. Att arbeta målmedvetet ärvida bättre än att brottas med ovisshet. Jag skall inte delta i den diskussion orri en fastförbindelse mellan och som har förevarit. Den kan merberättigat föras när resultatet av de avslutande utredningar som pågår redovisasunder nästkommande år. Jag yrkar, herr talman, bifall till trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 3. 158KARIN AHRLAND (fp): "Frågan om fasta förbindelser överÖresund har haft stor och fortlöpandeaktualitet", skriver trafikutskottet och ger oss sedan en lång ochinnehållsrik katalog över alla utredningar och alla ofullbordade beslut ifrågan. Det är i och för sig inte mycket att invända mot den texten och inteheller mot utskottsbetänkandet i övrigt, med de slutsatser man kan dra av detskrivna. Betänkandet ger nämligen oss som vill ha en bro eller annan fastförbindelse mellan och ett visst hopp. Vi har annars mångagånger tidigare haft anlgdning att förtvivla inför beslutsvånda ochkovändningar hos olika regeringar och riksdagar på bägge sidor sundet. Under normala förhållanden, herr talman, hade jag därförinte haft någon anledning att också uppträda på scenen och ta till orda iden här frågan. Men sedan det nu har kommit fram att också socialdemokraterna iSkåne har drabbats av beslutsvånda och ångrat tidigare ställningstaganden kännsdet angeläget att säga ifrån, att det har inte folkpardsterna i gjort. Vi har den uppfattningen att goda kommunikationer medomvärlden är en av flera viktiga förutsättningar för ett blomstrandenäringsliv. Vi har också uppfattningen att ett framgångsrikt näringsliv är enförutsättning för goda sociala och kulturella förhållanden på en ort, i enkommun, i ett län och i ett land. Vi menar att fasta förbindelser över Öresundger oss goda kommunikationer. När var danskt - det är länge sedan -då var de allmänna kommunikationsmedlen inte särskilt utvecklade. Då var ocksåbätförbindelser bra kommunikationsmedel på så korta avstånd som det är fråga omi det här fallet. Det var faktiskt så att vattnet band den danska och densvenska delen av samman. Men det är, som sagt, faktiskt ganska längesedan. Under de århundraden som gått har tekniken gjort stora landvinningar. Dåär det desto svårare att förstå att den landvinning som tycks vara svårast attnå är brofästen på ömse sidor . Och ändå har jag faktiskt aldrig träffatnågon som har kunnat bevisa för mig att någon nu befintlig bro har gjort meraskada än nytta. Det är precis tvärtom. Jag tvivlar inte på att det här i skulle varamöjligt att få en klar majoritet för fasta förbindelser - bro eller tunnel.Trafikutskottets betänkande tyder också på det, och därför har jag intepolemiserat mot utskottet . Men det finns anledning att understryka mycketnoga, som också utskottets ordförande har gjort, att fasta förbindelser mellantvå länder är en rikspolitisk fråga som det skall beslutas om här i ,och då bör inte bypolitiska gräl få styra besluten här. Jag hoppas att regeringspartiet i övrigt intetar intryckav Skånédistriktets senaste beslut. Jag skall gärna medge att utskottetsordförande har rätt, när han säger att det är mest skåningar som uppträder, mendet må vara oss förlåtet att vi är mer intresserade av denna rikspolitiskafråga än t. ex. av om bron mellan och behöver repareras ellerbyggas ut. Jag tror dessutom att alla som sitter i trafikutskottet - liksomvi som är särskilt engagerade i Öresundsförbindelserna - egentligen är eniga omen sak: vi är hjärtinrieriigt trötta på att år upprepa nästan sammadebatt och samma argument. Det börjar, herr talman, snart verka som en Öresundsförbindelserna m. m. Öresundsförbindelserna m. m. föreställningi commedia delFarte-stil, och det är underligt att vi bryr oss om att skrivavåra anföranden, när vi ändå kan dem utantill . Men en sådanhär föreställning kommer naturligtvis ändå att upprepas ända till dendag ett definitivt beslut är taget om fasta förbindelser. Det vore skönt, herr talman, om ett sådant beslut kommedan någon av oss sitter kvar i . 159BIRGER ROSQVIST (s): Mycket har redan sagts i den här debatten,och en hel del av de argument och synpunkter som jag framfört i olikasammanhang vid utskottsbehandlingen har redan framförts här, men jag kanskekommer att upprepa dem. Mycket har hänt sedan den här frågan senast behandlades avriksdagen. En ny färjelinje för järnvägsgods, DanLink, har kommit till. Modernafärjor med kapacitet att ta 55 järnvägsvagnar har satts in i trafik på linjenHelsingborg-Köpenhainn. Enligt SJ innebär detta att man kan agera efter modernakrav på snabbhet och exakthet. SJ är nöjt med denna lösning i det här läget.Det är fråga om en enorm kapacitetshöjning fr.o.m. i år-ungefären fördubbling av nuvarande kapacitet i . Utökad kapacitet har kommit till på ledenTrelleborg-Sassnitz. kommer direkttrafik Malmö-Travemiindei i gång. Arbetet med bangård och färjeläge pågår i ; maninvesterar 70 milj. kr. En ombyggnad avfärjor är kontrakterad för ca100 milj. kr. för att de skall passa för järnvägsvagnstransporter. Även dessafärjor får vardera spår för att ta 55 järnvägsvagnar per tur.Trelleborg-Travemunde-färjan planeras för järnvägsvagnar. Det innebär utökningoch en ny linje, eftersom de färjorna skall gå direkt på . Det är klart med färjetrafik med järnvägsfärja påytterligare en led -- med kapacitet just under en miljonton . Totalt innebär nu tillgänglig och beslutad färjetrafik förjärnvägsgods att vi före utgången av 1987 har en kapacitet förjärnvägstransporterat gods med mellan samtDanmark och kontinenten. 1988 kan kapacitet för ytterligare 1-1,5 miljoner tonper år komma till på sträckan . Kvalitet i form avsnabbhet, säkerhet, kapacitet och regularitet är kännemärket för modernafartyg. När färjorna på sträckan har kommiti gång har vi en kapacitet på . Nuvarande godsmängd ärsju miljoner ton . Optimistiska kalkyler talar om ett behov av färjor ochannat för in . Detta betyder enmycket kraftig överkapacitet. Det finns inte gods till alla transportmedel. I det här läget står vi nu - och då förhandlas det om attdessutom bygga broar eller tunnlar för industrins transportbehov. Bro ellertunnel eller en kombination av båda kommer att kosta en hel del kronor, ochnågon skall betala. Det gäller mångmiljardbelopp. Skall en sådan härinvestering förväntas måste den rimligtvis utnyttjas. - På vad sätt? Det gods som färjelinjerna har varit till för måste pånågot sätt fås att lämna färjor, färjelägen och hamnar. Det betyder ett behovav lägre priser än färjornakan bära - och därmed måste man tvinga bort dem, få dem att försvinna urbilden. Sedan kan priserna justeras igen. Men det kommer att krävas ännu mer gods för att man skallfå ekonomi i projekten, och det godset kommer - om det finns - att få tas frånde kvantiteter som går med fartyg från regioner och hamnar såväl i nord, syd,ost som väst inte bara till utan också för vidarebefordran transoceanttill andra kontinenter över de stora hamnarna på kontinenten, ochAntwerpen. Vad skulle detta innebära för landets transportstruktur? Dethar föga belysts. Men vår kustsjöfart kommer redan med de nu kraftigtökade resurserna för järnvägstrafiken att inte bli oberörd. Kustsjöfarten leverredan i ett mycket kärvt klimat. talas det om att vi måste slå vakt omsjöfarten på . Det gäller både kustsjöfarten och den transoceanasjöfarten.