prot · GA0954 · 1986-12-31 00:00:00 — Föregångarna hade nämligen inte haft tillräckligt med resurser. Skillnaden är dock den att om def finns ambitiöst och duktigtfolk på den nya myndigheten kommer man där aft vara så aktiv att man tar upp derätta problemområdena, och då kommer man också att behöva mer pengar. Vpk hartidigare i dessa sammanhang alltid varit det parti som föreslagit attkemikalieinspektionen skall få de resurser som den begär till ett så viktigtändamål som minskning av kemikalieanvändningen. Jag är mycket tacksam för öppenhet här ikammaren. Jag har lagt märke till den fidigare. säger att honvet om att def finns företag som tillverkar farliga produkter som exporterasfill andra länder. Då kanske och jag kan ta varandra i hand påatt vi skall stödja det förslag som vpk fört fram förut här i kammaren och somdyker upp igen om att i förbjudna produkter också skall vara förbjudnaför export fill länder i tredje världen och andra länder. Det är skönt att iförväg veta att man kommer aft få stöd för detta. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattades efter debatten om jordbruksutskottets betänkande 11.) Kammaren övergick till aftdebattera jordbruksutskottets betänkande 10 om försurningen. AnL 45IVAR VIRGIN (m); Det betänkande som vi nu skall debatterahandlar om luftföroreningar och försurning, och det grundar sig på motionskravsom framfördes . Det känns onekligen egendomligt att närpartierna på nytt djupdyker i dessa vikfiga miljöfrågor och vid förberedelsenav motioner att avlämnas debattera gamla krav. Utvecklingenunder året har väl gått i den riktningen att starka skäl talar för enattitydskärpning i luftföroreningsfrågorna. ville de borgerliga oppositionspartiernapå många områden ställa högre krav på rening än regeringen. Det finns anledningatt något förklara varför. Väridens energianvändning ger upphov fill miljöproblem.Luftföroreningarna transporteras långt över gränser och mellan nationer. Svaveldioxid, kväveoxid och kolväten är de mest biologiskt aktiva. eftersomde kan medverka till ozonbildning. Ozon kan ge direkta skador på växtligheten.De ger också tillsammans med regnvatten syror som kan vara förödande påbyggnader och kulturföremål. Vi har exempel i , på nära håll, påsådana typer av skador. De sänker också sjöarnas pH-värde. Vid värden under 5 slåsreproduktionen av fisk ut. Vid ändå lägre värden förblöder fiskenbokstavligen. Den kan nämligen inte längre i sin kropp behålla nödvändigasalter. Def är ett dramatiskt och tragiskt förlopp när detbiologiska livet i en sjö slås ut. Det är all anledning att reagera infördetta. I vårt land är fiskbestånden utdöda eller starkt påverkade i ca 10 000sjöar. För oss svenskar har våra sjöar och våra skogar enspeciell plats nära våra hjärtan. Det var väl därför de tyska larmrapporterna1982 om stora skogsskador på grund av luftföroreningar träffade oss sä hårt. Eft omfattande inventeringsarbete startade i våra svenskaskogar, och vår kunskap ökar sakta men säkert. Som exempel kan jag nämna en skogsskadeinventeringgjord med flygplan och infrarödteknik i norra . Utvärderingenvisar att i granskog fann man skadad skog. Trots att denstörsta delen är lättare skador stämmer siffran ändå till eftertanke. Vi vet också att luffföroreningarna ger oss människorhälsoproblem. 1984 har beräknat aft antalet cancerfall som kanförklaras av luffföroreningarna är 100-1 000 per är. Man kan lugnt konstateraaft dessa fall infe fåft samma uppmärksamhet som de 2-A fall somberäknas inträffa på grund av olyckan i Tjernobyl, I har man upptäckt att särskiltluftföroreningsdrabbade områden uppvisar en höjd frekvens av en rad olikasjukdomar, även sjukdomar som man normalt inte förknippar med luftföroreningar. Mot den här bakgrunden är def inte så underligt att vivill skärpa kraven på rening vid all förbränning och att vi helst vill minskaförbränningen i , Vid användning av kol vill vi inte godkänna utsläppmed svavel per megajoule. dvs, en tredjedel av det regeringengodtar. Vi vet att detta krav är svårt att uppfylla för små anläggningar. Defår då välja andra bränslen - biobränslen, gas eller olja. Men vi tummar intepå vårt gränsvärde. Reservation 4 är ett uttryck för detta. Med tanke på denoro som uttryckt i debatten tycker jag att det är egendomligtatt inte vpk ställt upp på den reservationen. Vi har hos regeringen begärt gränsvärdenför utsläpp vid förbränning av torv, ved och andra biobränslen i störreanläggningar. Det finns anledning att ställa krav på låga kväveufslåpp och lågautsläpp av cancerframkallande ämnen. För detta viktiga krav har vi inte fåttnågon förståelse från regeringspartiets sida. Därför återkommer det ireservafion 5, har i reservation 6 pekat på utsläppen avkoldioxid som ett av de angelägnaste globala miljöproblemen. Jag tycker def ären helt korrekt beskrivning, Dén globala ökningen av koldioxid kommer enligtvetenskapen att av leda fill en temperaturhöjning, som kange allvarliga miljöproblem. Jag håller dock med om aft det just nu infe kännssom om detta är det största problemet vi står inför denna bistra vinter. vill minska förbränningen av olja och kol.Men även gas och torv, som inte nämnts, ger stora koldioxidutsläpp. Vi kan också konstatera att vår förbrukning aveldningsoljor sjönk från drygt 20 miljoner.m' 1976 till ca 10 miljoner m' 1983,alltså en.halvering. Förbrukningen har dessutom sjunkit ytterligare.Till stor del är det vår kärnkraft utan koldioxidutsläpp som ersatt denna olja.En ytterligare minskning av oljeförbrukningen bör vara möjlig. Satsningen på t.ex. värmepumpar bör ge oss den effekten. Jag kan inte riktigt se nödvändigheten av att beregeringen ta fram ett program för minskning endast av användningen av olja ochkol. Def är väl snarare ett program för att över huvud taget minska allförbränning, utom möjligen förbränningen av biobränslen, som bör tas fram. När det gäller svavelhalten i eldningsoljor anser vi attmålsättningen bör vara att antingen använda olja som klarar ufsläppsgränsen 0,svavel per megajoule eller att rena rökgaserna för att uppnå samma mål ochdärmed även kunna använda en billigare högsvavlig olja, vilket delvis kanfinansiera dessa höga reningskrav. Detta är utvecklat i reservafion 9. I internationella förhandlingar bör inrikta sig påatt få med , och i 30-procenfsklubben. Attåstadkomma detta genom en stämning inför i , somfolkpartiet föreslår, förefaljer mig vara ett illa genomtänkt förslag, eft spelför galleriet, och detta så mycket mer som regeringens prognos för de engelskautsläppen visar att de facto kommer att klara30-procentsgränsen. Man nämner samma siffror för utsläpp framtill 1995 som för och utsläpp. Dessa båda länder är ju med i30-procentsklubben. Def visar att man bör ha en viss skepsis inför enbart detförhållande att eft land har undertecknat en konvention. Men självfallet börSverige verka för att formellt de facto kommer med i klubben. har dessutom allt intresse av att föraluftföroreningsförhandlingarna vidare på alla områden - svavel, kväve ochkolväten. Det finns trots allt hoppfulla tecken, I slutdokumentet från försurningskonferens i uttrycktes enmycket bestämd politisk vilja att gå vidare för att minska degränsöverskridande luftföroreningarna. gäller def att följa upp denna framgång.Jag yrkar bifall till de moderata reservafionerna i aktuellt betänkande. 1986/87:54 14januari 1987, AnL 46LARS (); har redovisat en del av dekonsekvenser som försurningen får, Def gäller bl, a, sjöars död, fiskdöden,skogsdöden och hälsorisker. Jag skall infe upprepa de synpunkterna. Vi är allaöverens om detta; Men jag tror att det är viktigt att det då och då kommer in ikammarens protokoll synpunkter på och beskrivningar av hur allvarliga dessarisker är. Jag kommer att ägna mig åt att diskutera de administrativa frågornakring detta. Utskottsmajoriteten hänvisar i betänkandet till detförsurningsprogram som majoritet antog , Målsättningen idet programmet är att om möjligt nå reducering av svavelutsläppen fill år1995 och Prot.1986/87:54 14januaril987 dessutomen 30-procentig reducering av kväveutsläppen fill . Utskottsmajoritetenupprepar hur man hoppas nå det här målet. Det sägs att det är eftersträvansvärt aft industrinssvavelufsläpp minskas. Möjligheterna att reducera svavelhalterna i eldningsoljabör utredas. Ett konkret handlingsprogram för att minska kväveutsläppen frånförbränningsanläggningar skall utarbetas. Åtgärder för att minska utsläppen avkväveoxider skall införas. Utskottet hänvisar också till pågående utredningar, Bl, a, vi i ansåg redan då,1985, att kan gå längre i konkreta beslut än de, som vi bedömer def,vaga beslutsformuleringar som då lades fast och som utskottsmajoriteten nuupprepar. Vi är nu ännu mer styrkta i den uppfattningen. Jag förmodar att kommer attta upp de synpunkterna igen när han om skall försvarautskottsmajoritetens ställningstagande. Kanske kommer han än en gång att sägaatt våra krav är orealistiska och rent av ogenomförbara utan de utredningar somutskottsmajoriteten hänvisar till. Vi får höra vad han säger. Jag vill redannu hävda motsatt uppfattning, nämligen den uppfattning som kom fill uttryck bl,a, i de sju reservafioner fill det här betänkandet där folkpartietsrepresentanter finns med. Jag vill också erkänna att det i reservationer från andrapartier finns förslag som kan vara värda att pröva, Def skiljer t, ex, inte mycketmellan och beträffande synen på svavelavgiften eller mellanfolkparfiet och om kväveutsläppen, Def finns en gemensam borgerligreservafion beträffande koleldningen. Jag är litet förvånad över att vpk ochsocialdemokraterna inte har kunnat ställa sig bakom den, så aft vi på denpunkten kunnat få ett enhälligt tillkännagivande från utskottet. Vpk skulledärigenom få en del av de krav man framför i sin egen reservationtillgodosedda. Teknikutvecklingen har gått snabbt. Den utvecklingen hadekommit mycket långt , När vi hör den myckna krifiken mot den svenskaindustrin, skall vi komma ihåg att vi har en bra industri, som också kan fafram teknikutveckling. Det gäller speciellt i fråga om möjligheterna att renautsläppen vid koleldning. Vi behöver inte avvakta de utredningar somutskottsmajoriteten hänvisar fill för att redan nu lägga fast normer sominnebär en sänkning av utsläppsnivån till per megajoule. Jag vill frågaom representanterna för socialdemokraterna och vpk anser aft detta är eftorimligt mål. Det vore intressant att få en kommentar på den punkten. Från kolet går jag nu över till aft kommentera utsläppenvid oljeeldning. Från sida visar vi på vägar att redan nuåstadkomma minskade svavelutsläpp både för tjock och för tunn eldningsolja. Förden tjocka eldningsoljan bör enligt vår uppfattning den högsta tillåtnasvavelhalten sänkas från 1 till och för den tunna eldningsoljan från 0,3till , Detta mål kan nås på olika vägar. Vi hänvisar till möjligheternaatt övergångsvis utnyttja en större andel svavelfatfig Nordsjöolja, Jag kommertillbaka till frågan om Nordsjöoljan när jag skall såga några ord omInternationella domstolen och , som också har nytta av den svavelfaffigaNordsjöoljan, Man kan även utnyttja ledig raffinaderikapacitet. Kväveutsläppen är oroande. Kväveföreningarnas roll iförsurningen av skogen anses kunna fastläggas med allt större säkerhet. Vi fårdock tyvärr inte särskilt ofta så klara signaler som vi vill ha från forskarna.Men jag tror när det gäller kväveföreningarna att vi kan vara säkra på attdessa spelar en betydande roll när det gäller skogsdöden. Vi anser att en30-procentig reducering är otillräcklig. Vi har i andra sammanhang talat omutsläppen från trafiken, men vi anser aft målsättningen totalt bör vara en50-procentig reducering av dessa utsläpp . Vi har i en allmänreservafion tillsammans med efterlyst utredning och förslagomminskning av kväveutsläppen. Utskottet hänvisar, som jag redan sagt, fill de pågåendeutredningarna, Def sägs i betänkandet aft df sa kan resultera i förslagtidigast , Studerar man den miljöbudget som vi fick ochdessutom propositionsförteckningen, finner man att vi inte får något förslag ivår. Jag skulle vilja fråga om han ändå inte anser att det ärrimligt att vi mycket snabbt får dessa angelägna förslag från regeringen. Slutligen skall jag beröra den reservafiondär vi tar upp frågan om talan i Internafionella domstolen i , i sitt anförande att han anser att detta är en orealistisk tanke. Anledningen till att vi för fram detta förslag, som i och försig kan bedömas som drastiskt, är att dessa stater, som sade, intehar undertecknat konventionen om minskning av svavelutsläppen med minst 30 %till 1993, Vi tycker att det är rimligt att de stater som kan åstadkomma ensådan minskning också gör det. Utskottet hänvisar till aft parlamentariker frånde här länderna uttalat sig positivt om begränsningar av gränsöverskridandeluftföroreningar. Parlamentarikers uttalanden kan vara viktiga för opinionsbildningen,men det är ändå regeringarna som måste fatta de avgörande besluten, och detvill inte göra. Jag skall inte föra någon lång debattmed på denna punkt, men jag tyckte aft han kanske var litet förvänlig mot , är ändå en industristat medstora resurser. Andra länder i har kunnat klara detta problem, menpremiärministern i har inte velat vidta några åtgärder. sägsdef att hon delvis kommit på mer posifiva tankar. Jag återkommer då till fråganom den svavelfattiga Nordsjöoljan, Den har man också i tillgång till,och man har funnit att man genom denna olja får väldigt mycket gratis och dåkanske kan klara detta problem. Jag tror emellertid att det i förekommer enoerhört stor mängd utsläpp av annat slag, t, ex, vid koleldning. Detta gör attStorbritannien här måste vidta åtgärder. Det kan då vara av vikt att man iInternationella domstolen får en prövning av dessa staters agerande, stater sombevisligen inte ställer upp på internationella överenskommelser. En sådanprövning av denna miljöfråga kan bli opinionsbildande även när det gäller andramiljöfrågor. Jag skall inte ta upp någon längre diskussion i dennafråga, men jag tror att det är viktigt aft vi aktivt arbetar för denna sak. Viborde i ha den gemensamma uppfattningen att vi med skärpa bör tala omför våra vänner i att man där måste vidta åtgärder. Med detta yrkar jag bifall till dereservationer som folkparfiets representanter i utskottet har undertecknat. AnL 47 (): En god miljö är någonting som är väldigtviktigt för oss allesammans. Det är en av de grundläggande förutsättningarnaför att vi skall kunna leva ett riktigt och bra liv, En god miljö har ju ocksåstor betydelse för de verksamheter vi bedriver i vårt land, bl, a, i vår natur.Att de ekologiska sambanden fungerar är nödvändigt för att marken även iframtiden skall kunna ge oss sina produkter. Försurningen är en av de viktiga frågorna. Ett bevishärför är att vi ganska ofta har sådana här debatter i kammaren. Detförhållandet att vi inte har en samlad diskussion om dessa frågor gör aft detblir svårt att få någon helhetsbild av hur vi ser på dessa problem och vilkaåtgärder vi anser bör vidtas på olika håll. Vid detta fillfälle diskuterar viemellertid eft antal frågor som har att göra med försurningen. Som både IvarVirgin och har sagt påverkar försurningen vår natur i hög grad, Ivarje fall på har vi ganska länge haft döda eller försurade sjöar.Det kalkningsprogram som har satts i gång på har också gett effekter.En sådan åtgärd innebär emellerfid bara eft uppehållande försvar som vi intekan fortsätta med hur länge som helst. Vi måste få förutsättningar för attmiljön skall fungera ändå. Det är därför som vi hävdar aft regeringens mål närdet gäller minskningen av utsläppen av svaveldioxid och kvävedioxid är för lågtsatta. Det är inte bara våra sjöar som drabbas av utsläppen. Detär, som det redan har sagts, även skogar och byggnader. Men utsläppen drabbaräven vår flora och fauna, som vi ibland i debatter säger oss vilja bevara. Menden möjligheten kommer vi inte att ha om försurningen får gå vidare, eftersomförsurningen i sig tar bort förutsättningarna för mänga växter att leva vidare. Detta visar bredden av problemet och därmed också viktenav att def görs någonting. Reduktionerna av svaveldioxiden och avkvävedioxiden med utgångspunkt nivå är enligt vår uppfattning försmå. Vid konferensen 82 formulerade ett stort antalexperter från hela världen vilka krav vi måste ställa och vilkenföroreningsgrad som vår natur kan tåla. Man kom där fram till att svavelper kvadratmeter och är är vad naturen långsiktigt kan ta emot utan att lidaskada. Men för att nå detta mål räcker inte de föreslagna reduktionerna. Vi hari vår reservafion 2 framhållit att man måste ställa betydligt större krav.Kravet på en minskning av svaveldioxidutsläppen i förhållande till1980 års nivå var redan när man fattade beslutet om detta mål i storutsträckning uppfyllt genom de åtgärder som vidtogs , Här har tidigare talats om att förbättra reningen vid vårakoleldningsan-läggningar. Detta behandlas i en gemensam borgerlig reservafion.Jag behöver inte motivera detta närmare, eftersom framför allt hargjort det. Vi anser def angeläget att inte öka kolanvändningen och vill snararese till att den infe får alltför stor spridning. Skall den ändå komma fillstånd bör det finnas så hårda regler aft vi inte får ut alltför mycketförsurande ämnen i luften. Därför menar vi att gränsvärdet /MJ är ettkrav man måste ställa. Jag delar de fidigare talarnas uppfattning att det ärförvånande aft övriga partier i inte ställer upp på detta krav utanbara ägnar sig åt fagert tal om att de vill skydda miljön. Från har vi också en reservation når detgäller koldioxidutsläppen. Denna fråga har övriga parfier viftatbort, och def har sagts att detta är någonting som ligger och somvi inte behöver bekymra oss för särskilt mycket . Jag vet inte om det somIvar Virgin sade skall ses som ett tillnykfrande från sida, men omså är fallet är def välkommet. Detta är ett stort problem som får just deeffekter som snuddade vid i sitt anförande. Temperaturenstiger, ochvi får problem på många sätt när det gäller klimatförändringar och annat. Vi har i vår reservation skrivit att vi måste minskaanvändningen av kol och olja och i stället använda förnyelsebara bränslen,framför allt biobränslen. Jag delar uppfattning att det ocksågäller gas och alla fossila bränslen över huvud taget. Vi har ingen storanvändning för gas , och därför kan vi inte kräva att gasanvändningenskall minskas. Självfallet måste vi ta sådana hänsyn i den mån vi villintroducera gas. Gasen har många fördelar, men vid förbränning ger den ocksåkoldioxid. Kravet från vår sida gäller alla fossila bränslen och syftar fill enanvändning av biobränslen i ökad utsträckning. Detta tar vi upp i reservation6, I reservation 7 säger vi att en svavelavgiff börövervägas, Folkparfiet har också en snarlik reservation. Grunden är aft vi harkrav på hur mycket svavel som får släppas ut i olika anläggningar.Teknikutvecklingen är snabb, och den är naturligtvis beroende av vilkaförutsättningar som ges. Finns det möjlighet att vidta åtgärder som minskarkostnaderna för svavelavgifter tror vi att industriri, där man har duktigtfolk, kommer aft fa vara på den möjligheten och utveckla en bäftre reningsteknik.Vi har från också sagt att det är viktigt att internationelltmarknadsföra den teknik som vår egen industri far fram på detta område för attpå def säftet hjälpa till aft sprida kunskaper om möjligheterna att minskautsläppen. Vi hör ofta den uppfattningen, och den är väl i och försig rikfig, aft mycket av de försurande ämnena kommer från utlandet och hamnari , Undersökningar vid visar att skogsskadorna inte baraberor på försurningen utan också på luftföroreningar över huvud taget. Det harvisat sig, i varje fall vid en preliminär bedömning av resultaten som ännu infeär riktigt klara, att de lokala utsläppskällorna har en större betydelse förskogsskadorna än vad vi fidigare har trott. Detta kan bedömas bättre närflygningarna slutförts och provyforna har studerats mera noggrant och vi hareft slutgiltigt resultat. Slutligen tas i reservafioner från moderater ochfolkpartister upp svavelhalten i eldningsoljor. fattade för något årsedan eft beslut och gav regeringen i uppdrag att komma med förslag. Vi haringen annan uppfattning än den som redovisas i reservafionerna, men vi har intereserverat oss , beroende på att har fatfat ett beslut ochaft förslag skall komma i den riktningen. Vi menar att regeringen har uppdragetoch att det inte behöver förnyas. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2, 4, 6 och 7, AnL 48 JANJENNEHAG (vpk): Försurningen och luftföroreningarna ärständigt aktuella och kommer tyvärr att vara det , Defhänder mycket på området,och därför kan jag hålla med om att det inte känns särskiltupphetsande att diskutera gamla krav, när vi som bäst håller påatt formulera nya. Men en del krav håller . Vi måste tillsammans medgenerella åtgärder gå direkt på de värsta utsläppskällorna. Tiden är mogen föratt gå in med mera ingripande åtgärder. Vi skall helt enkelt göra en lista ochrangordna det som är mest aktuellt aft ta itu med. Varför inte gå på de 100värsta svavelutsläpps-källorna i landet, dvs, de som släpper ut mer än 400 tonsvaveldioxid , och rikta åtgärder speciellt mot dem? Detta kan påbörjasomedelbart. Vi kan också ställa upp kvantitativa mål, så att de 15 värsta skallåtgärdas , Vi bör också vidta åtgärder som medför att förslaget iaktionsplanen att alla åtgärder som kostar mindre än ett visst belopp per tonavskild svaveldioxid genomförs . Vi har reservation 7 gemensam med . Jag anslutermig till vad sade och skall inte upprepa hans argument, talade om svavelhalfen ieldningsoljor. Jag kan hålla med om att det finns anledning att ansluta sigtill krav i dessa stycken. Vi får se vad som händer om LarsErnestam begär votering i den saken. Jag villavsluta med att yrka bifall fill reservationerna 3 och 7, AnL 49MARTIN (): Luftburna föroreningar och den försurning avland och vatten som kommer av dessa år ett av våra största miljöproblem. Andratalare har före mig berättat om konsekvenserna för vår natur, och jag går intein på det vidare. Arbetet med att bekämpa svavelutsläppen, som har varit ochfortfarande är den största föroreningsskällan, har bedrivits aktivt sedanslutet av , Trots aft dessa utsläpp i vårt land kunnat begränsas tredjedel under loppet av måste vi ändå registrera en fortsattförsämrad situation, I takt med att vara egna utsläpp har begränsats har enallt större del av nedfallet över kommit att härröra frän andra länder,Luftburna föroreningar känner inga nationsgränser, och arbetet med dennavikfiga miljövårdsfråga är därför i hög grad en internationell arbetsuppgift. antog ett handlingsprogram motluftföroreningar och försurning. Programmet antogs till stora delar i enighet.Det fanns dock vissa meningsskiljaktigheter, och de framgår också av dereservationer som är fogade fill det betänkande vi nu diskuterar. När det gäller inriktningen av handlingsprogrammet motförsurning handlade reservationerna fill stor del om energipolitiken. Talareföre mig i debatten har påpekat att vi nu diskuterar motionskrav som snart ärett år gamla. Det känns alldeles speciellt när det gäller energipolitiken - härhar det hänt en hel del under def år som har gått. Förvisso kommer en stor del av föroreningarna frånenergiproduktionen. Energipolitiken är emellertid föremål för en särskildgenomgång - energirådet har slutfört en utredning, och skall heladenna fråga upp i överläggningar mellan partierna, och förslag kommer aftföreläggas vårriksdagen. Jag är därför inte nu beredd att gå in i en ingåendedebatt i frågor som har attgöra med energiproduktionen och dess fördelning på olika energislag, I reservationerna finns också övergripande formuleringarsom att utsläppen skall begränsas fill en nivå som naturen långsiktigt kan taemot utan att skadas. Det menar vi redan är täckt genom handlingsprogrammetsmålavsnitt, där det heter att målet bör vara att trygga alla människors rätttill en god livsmiljö och skydda grundläggande ekologiska processeroch balanser mot oåterkalleliga störningar,