prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skulle även här vilja ställa frågan: Vad finns det föranledning att inte vidta åtgärden, som skulle innebära en relativt marginellmarkering, att något reducera den sovjetiska beskickningen i ? Om bättre kontroU av TIR-transporter genom , m. m. Anf.28 GOTHE (): Jag vill gärna understryka Gurtnar fråga tillutrikesministern; "Vilka skäl finns det för att inte vidta någortåtgärd?" Med artledning av utrikesministerrts uttalande, att deticke har förekommit ett enda fall där man har beslagtagit materiel från enöststatsbil vill jag betona, att även om detta är korrekt betyder det ingalundaatt man inte sysslar med, eller inte torde syssla med, olovligunderrättelseverksamhet, spionage eller liknande. Gurtrtar nämnde möjligheten att markerarför fotografering frän satellit. Jag tror att så är fallet. Bland vittnesmålsom kommit mig till del om berättas också att flyttat sig strax efteratt man från svensk sida börjat störa deras avlyssning. Varför flyttade de påsig? Naturligtvis därför att de märkte att de var bevakade, iakttagna och dåinte kundefullfölja det som de sysslade med. Av utrikesministerns andra irtlägg måste jagtyvärr dra slutsatsen att han inte uppfattar den här utländska verksamheten,som har förekommit så länge pä svertsk mark, som något direkt hotfullt. Hansformulerirtg var sådan att hän ansåg att det var först i ett skede där detförelåg ett hot som regeringen skulle göra något mera, rtågot verkningsfullt.Men här vill uppenbarligen allmänheten - dvs. svenska folket -, som har enstark försvarsvilja, att vårt militäraförsvar och totalförsvar förstärks på det här området, att vi inte bara låterTlR-bilarna rulla och gå utan vidtar de motåtgärder som är rimliga och möjliga.Det är detta som våra frågor gäller; När vidtar regeringen sådana åtgärder? Jag vill bara upprepa det jag redan har sagt:Det är polisen och militären som har att granska och kontrollera den härverksaniheten och föreslå åtgärder om de anser att något mer behöver göras.Någon hemställan frän militärens sida att ändra regelverket har inte kommit. Sedan frågar ni: Men om nu detta förekommer, varför ändrasinte regler och representatiort? Till detta vill jag ha sagt - och det borde nifundera igenom ordentligt - att utrikespolitiskt handlande och agerande aldrigkan baseras på spekulationer och sannolikhetskalkyler. Utrikespolitiken måsteha ett faktiskt underlag, annars skadar man - i alla fall som utrikesminister-Sveriges ställning i världen. Tredje vice talmannen anmälde attGöthe anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare inlägg. 30 (); Jag kan mot den här bakgrunden enbartkonstatera att utrikesministern inte är beredd att vidta någon åtgärd när detgäller den typ av verksamhet som vi här har diskuterat. Det är utomordentligtbeklagligt. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1986/87:245 om projektet har frågat mig dels hurbesparingen 20 milj. kr. /86 på projektet "Kronhotell" gåtttill, dels vilka besparingar försvarsledningens resebyrå har åstadkommit totaltoch dels vad som säger att en egen resebyrå - en statlig resebyrå - är attföredra framför utbudet av resebyråtjänster i hård konkurrens inom den svenskaresebyråbranschen. Jag vill inledningsvis reda ut hur försvaretsreseadministration ar uppbyggd. Mot bakgrund av de kraftigt stigande kostnaderna förvärnpliktigas resor har överbefälhavaren inrättat en centralreseavdelning, vilken i avvaktan på -slutligt ställningstagande ingår iförsvarsstaben. Reseavdelningen skall svara för utveckling av nya och förbättringav befintliga resealternativ, utformning av avtal med reseföretag samt förhandlingarsyftande till sådana avtal m. m. Avdelningen biträder också de lokalaförsvarsmyndigheterna med att organisera reseadministrationen. Avdelningen har inrättats för att försvarsmakten som en avlandets största kunder inom resebranschen skall kunna göra de stora besparingarsom står att vinna genom en rationell och planmässig upphandling avresetjänster. Genom att försvarsmakten samlat är samhällets störstaresekund är det möjligt att genom centrala avtal utnyttja denkonkurrenssituation som råder på marknaden. Härigenom kan försvarets kostnaderför resor niinska. I de fall det inte råder någon konkurrenssituation kanreseavdelningen verka för att en sådan uppstår gcrtom utnyttjande av olikaresemöjligheter och genom att storauppdrag fördelas på flera leverantörer. Som ett led i rationaliseringssträvandena avseendeförsvarets reseverksamhet har genom utomstående konsulter startats en särskildresebyrå. Genom bolaget har vissaytterligare besparingar uppnåtts. Beträffande fråga om hur besparingen påprojektet "Kronhotell" gått till vill jag säga följande. Försvarsmakten ingick genom reseavdelningen förra åretavtal, som ger försvarsmaktens personal rabatt på ca 120 hotell av god standardpå olika ställen i . Dessa hotell benämns i dagligt tal"Kronhotell". Försvar-sanställda anvisas att använda dessa hotell närså är möjligt. I det tidigare systemet när tjänstemanrten själv fritt valdehotell utnyttjades sannolikt ibland dyrare hotell än vad som var nödvändigt. Ominte Kronhotellsystemet införts, hade alltså kostnaden för försvaretstjänsteresor sannolikt blivit betydligt högre. har Kronhotellsystemetexpanderat, varför besparingarna kan förväntas öka ytterligare. har vidare frågat mig om vilka besparingarsom reseavdelningen åstadkommit totalt. Jag vill i sammanhanget påpeka att minmålsättning är att beakta såväl de värnpliktigas behov av rimligt snabba ochbekväma resor som nödvändigheten av kontroll över kostnadsutvecklingen. Sammantaget bidrog reseavdelningen till besparingar päuppskattningsvis ca 60 milj. kr. för /86 inom reseområdet.Dessutom har en rad åtgärder vidtagits för att förenkla administrationen kringtjänste- och värnpliktsresartdet. Allt pekar pä att kostnaderna även innevarande budgetårkommer att sänkas. Därutöver kommer ytterligare besparingar att ske för nästabudgetår genom att centrala avtal tecknats om utnyttjande av hyrbilar ochkonferensanläggningar. har slutligen frågat mig varför en egen,statlig resebyrå inom försvaret är att föredra. Pä den frågan vill jag svaraatt det inte är klart att denna resebyråverksamhet bör drivas i statlig regi.Det viktiga är enligt min mening att försvarsmakten kan göra en rationell ochplanmässig upphandling av resetjänster. Överbefälhavaren har i en framställningtill regeringen begärt att fä förvärva aktierna i . Regeringenhar avslagit framställningen. 1986/87:130 25majl987 32ALF WENNERFORS (m); Jag ber först att få tacka försvarsministernför svaret på min interpellation. Försvaret har en stor reseverksamhet, och kostnaderna förden är ca 750 milj. kr. Det är bra att den här verksamheten blir föremål föromprövning, att det sparas och att verksamheten blir så effektiv som möjligt.Varför har jag då interpellerat? Jo, därför att jag ifrågasätter två saker. Ärför det första besparingarna verkligen besparingar? Varför etablerar för detandra försvaret en statlig resebyrå, när vi har en resebyråbransch därföretagen är utsatta för mycket härd konkurrens? Dessa resebyråföretagkännetecknas av kompetens, effektivitet, noggrannhet och mycket pressadepriser. Försvarsministerninleder sitt svar med att ge en bakgrund och bl. berättaatt ÖB har inrättat en central reseavdelning, som irtgår i försvarsstaben. Itidningen personalvård sägs bl. a. att det är en fördel om man iförsvaret kan köpa bjljetter i en garartterat försvarsvänlig miljö. Det ståralltså "garanterat försvarsvänlig miljö". Skall manuppfatta det så att miljön i resebyråer är försvarsfientlig? Är , Reso och SJ;s resebyrå fientligt inställda till försvaret? Vadär det för prat? Jag tycker att försvarsministern, som är den ytterstansvarige, skall förklara bakgrunden till detta uttalande. Om vi någonstans inom servicesektorn kan finna service närden är som allra bäst, så är det just i resebyråbranschen. Det är närmastlöjeväckande att mellan raderna i svaret påstå att dessa servicemänniskorskulle ha en fientlig inställnirtg gentemot någon enda kundgrupp. I tidningen personalvård understryks också betydelsenav kompetens. Jag vill fråga försvarsministern: Hur många anställda finns det på försvarets reseavdelning? Hur många av dessa har arbetat iresebyråyrket och har därmed kompetens? Vad kostar den egna resebyrån?. Dettaomtalas inte i interpellationssvaret. Låt mig vidare uppmärksamma statsrådet på en formuleringsom tyvärr är betecknande för hela svaret. I andra stycket på s. 2 berörskonkurrenssituationen inom branschen. Den skall utnyttjas, heter det, och detär bra. Men så säger statsrådet så här; "fall det inte råder någonkonkurrenssituation kan reseavdelningen verka"... "genom att storauppdrag fördelas på flera leverantörer". Enligt det som står i början avmeningen finns det alltså inte konkurrens. Men i slutet av meningen finns dettydligen plötsligt flera leverantörer, dvs. Det här påminnerfaktiskt om en viss tidning med hemort i närheten av Hjo. När sista bytet på gjordes användes Transswede. Denprovision som Kronflyg då fick drog man av. Kronflyg var alltså billigare isirt offert gentemot FN, som betalar transporterna, därför att man hade dragitav provisionert. Varför förekommer provision? Jo, för att täcka Kronflygskostnader. Om man inte gör det med provision, hur gör man då? Jo, man låter skattebetalarnastå för kostnaderna. Det är märkligt. Anser försvarsministern att konkurrensenskall fungera på det här sättet och att skattebetalarna skall stå förkostnaderna för reseavdelningen, när verksamheten kan skötas avresebyråbranschen, som tidigare? Kronhotell skulle ge en besparing på 20 milj. kr., sägsdet. Hur, frågar jag i min interpellation. I svaret hänvisas till den rabattman får genom ett ingånget avtal. Den skrift jag håller upp framför mig är ett hotellavtalför statliga verk och myndigheter. Den har nr 61/1986. Avtal av detta slag harRRV ingått med en mängd hotell i landet, och det har man gjort under ett tiotalår. Rabatten ligger numera på för statliga myndigheter ochstatstjänstemän. påstås i svaret att den här reseavdelningen har ingåttett eget avtal med 120 hotell, som skall ge stora rabatter, något som medföromfattande besparingar. Detta avtal har tidigare artvärtts av försvaret: Kandet vara möjligt att reseavdelnirtgen har lyckats fä ett avsevärt gynnsammareavtal? Marginalerna är ju ytterst små - det har de varit under de senaste åren- och priserna är mycket pressade. Jag har fått information om hurförhandlingar- na iexertipelvis har gått till, och det styrker mig i min uppfattning. Jagber nu statsrådet att ge mig ett bättre besked om hur besparingarna genomKronhotellsprojektet verkligen har gått till. Behövs det slutligen en statlig resebyrå? Statsrådetsvarar att det inte är klart om denna resebyråverksamhet skall drivas i statligregi. Detta besked hälsar jag med tillfredsställelse. Det svaret är positivt. 33MARGARETA (): ' Låt mig inledningsvis instämma i AlfWennerfors fillfredsställelse över att försvarsministern har sagt nej tillÖB;s framställan om att få förvärva aktierrta i . Det är ettpositivt besked. I övrigt har kanske och jag litet olikaanledningar att delta i denna debatt. värnar om några hotell ochresebyråer, medan jag värnar om de värnpliktiga, som är de som får ta del avdessa resor och hur de fungerar. Jag har försökt följa dessa frågor och härinågra motioner lagt fram förslag om hur man bättre skulle kunna använda de pengar som står till förfogande. Men det är svårt att få en klar bild av hur kostnadsutvecklingen har varit på detta område. Fjera siffror stämmer inte med varandra. En jämförelse ger vid handen att kostnaderna i 1985/prisläge /85 skulle vara 405,6 milj: kr. och /86 vara 409 milj. kr. Det innebär att reseverksamheten måste ha fördyrats. Men har överbefälhavaren redovi sat en kostnad på 387,4 milj. kr. Därmed uppkommer en besparing, som jag inte riktigt förstår, på 18,2 milj. kr. Det stämmer inte med det bokslut som finns. . . Försvarsministern sade att det har skett många besparingarinom reseverk samheten. Men var finns dessa? I tidningen nr 14/1986 säger avdelnirtgsdirektör att vanligt reguljärt flyg borde bytas mot vårt eget flyg, dvs. militärt flyg, och det kan ju vara en bra idé. Men i ett annat uttalande säger samme man: "Under innevarande år (1987) finansieras reseavdelrtingens verksamhet med irttäkter som i huvudsak gertereras från egen flygverksamhet. Ett fast pris tas ut oberoende av om flygplanet är billigt militärt eller dyrt civilt." Om jag skickar värnpliktiga med militärt flyg ochtar lika mycket betalt som Linjéflyg - som tar högt betalt - kan jag kallamellanskillnadcrt för vinst, och så betalar jag den tillbaka till fösvaret. Mendet kan väl i alla fall inte kallas för en besparing på reseverksamheten. Detär ju rundgång av pengar och måste dessutom medföra administrativa kostnader.Det framgår helt klart av det förslag som reseavdelningen kom med när manskulle spara pengar på de värnpliktigas resor. Avdelningen föreslog att detskulle anställas sex nya byrådirektörer till en kostnad av 2,5 milj. kr. Då undrar jag: Ingår detta i besparingen? När jag såg denhär enhetens budget, som /88 uppgår till totalt 4,3 milj. kr, föreslog,jag att reseverksamheten skulle flyttas tillbaka till försvaretscivilförvaltning. Då skulle staten kunna spara litet drygt 2 milj. kr. kommer en rty siffra för hur mycket somkan sparas påreseverksamheten. Försvarsministern nämner att de totala besparingarna skulleuppgå till ca 60 milj. kr. Då undrar jag: Vad ärdet som ingår i det beloppet?Det är väl Om projektet - . intesiffrorna från försvarets rationaliseringsinstituts beräkningar /85 somom igen är med och spökar i bilden? Dem har vi ju aldrig hittat någontingriktigt i. Jag förstår på tonläge attförsvaret är på rätt väg i den här verksamheten. Wennerfors är störd över attförsvaret försöker förbättra sin upphaudling och söker skaffa sig instrumentför detta. Det avgjort viktigaste för mig är att är man en stor kund,finns det säkert förutsättningar att bli framgångsrik i upphandlingen av dessatjänster. Jag kan förstå Wennerfors irritation över att staten uppträder meroch mer effektivt på det här området. Jag kan trösta Wennerfors med att statenkommer att fortsätta att göra det, trots Wennerfors irritation. Till vill jag säga att en del av defrågor hon ställer kommer jag att fä svar på av försvarets civilförvaltning såsmåningom. gör nämligen en granskning av den härverksamheten, och jag avvaktar resultatet av det arbetet. 35 (): försvarsministern, försöker avfärda minafrågor på ett ur talarens synpunkt skickligt sätt. Han hänvisar till mitttonläge, att jag skulle vara störd över att försvaret söker förbättra sig ochgöra besparingar, osv. Sedan svarar hart inte pä någonting. Jag måste säga att om nu mitt tonläge är sådant att detstörde försvarsministern, kanske det beror på att jag inte tror på debesparingar som redovisas. Men det är väldigt svårt att komnia till klarhet omvad siffrorna verkligen innehåller, inte minst med tanke pä interpellationssvaret.Där får vi inte alls tillräckliga besked. Dessutom hoppas man ju, när man går upp i talarstolen ochställer ytterligare frågor för att få kompletterande svar, att statsrådet, enmedlem av regeringen, då skall lämna besked. När han inte gör det, är det inteunderligt om jag känner mig ännu mera störd, vilket tonläget möjligen vittnarom. På vilket sätt tänker försvarsministern i fortsättningenge besked på den här punkten? Det står fullt klart, inte minst medtanke på det inlägg som gjorde, att här står det interätt till. Vi kommer att följa vad som sker i fråga omreseavdelningen och får säkert anledning att återkomma. 36MARGARETA (): Försvarsministern säger att svar skallinkomma från civilförvaltningen. Jag hoppas att försvarsutskottet här iriksdagen och försvarsministern kan ge civilförvaltningen ett positivt svar pådess ansökan om att fä överta reseverksamheten. Som jag nämnde tidigare, skulledet innebära en besparing med drygt 2 milj. kr. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Svar på interpellation 1986/87:252 om har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att lösa de akuta problemen och trygga framtiden förKarlskronavarvet. har vidare föreslagit att nybeställningar avtvå kustkorvetter och en ny modern ubåt görs vid varvet. Låt mig erinra om att inom den ekonomiska ram somföreslagits i propositionen om totalförsvarets fortsatta utveckling finns ingetutrymme för nya fartygsbeställningar . Nybeställningar av fartyg enligt förslagkräver ytterligare ekonomiska resurser eller en omfördelning av givna resurserinom den inriktning av det militära försvaret som majoriteten iförsvarskommittén föreslagit. En omfördelning av medel skulle innebära att dennoga granskade och avvägda inriktningen av försvaret sätts ur spel. Mot denna bakgrund har jag svårt att se några möjlighetertill en lösning av problem genom nybeställningar av fartygöver försvarsanslagen under den kommande försvarsbeslutsperioden. 38GÖTHE (): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin interpellation om . Det finns anledning tro att mångaanställda vid kommer att undra, om detta är det enda somförsvarsministern har att säga om det allvarliga läge som råder vid varvet. har en utomordentligt stor uppgift förvårt försvar. Min interpellation gäller även varvets framtida möjligheter attutveckla och bygga fartyg för vårt försvar. Deu gäller att behålla ertytterligt viktig producent av den viktiga försvarsmateriel som örlogsfartygutgör. Varvets framtid får inte äventyras. Detta har faktisktriksdagen fastslagit tidigare. Det finns åtskilligt att hänvisa till, och jaghar gjort det i min interpellation, ställningstaganden från bådenäringsutskottet och försvarsutskottet. är framtiden för med sina 1 100 anställdauppenbarligen mycket vansklig. Orderläget visar på en djup svacka under denärmaste åren, ned till något av kapaciteten med dennuvaraude arbetsstyrkan. Jag har i min interpellation beräknat att 200-250 avde anställda kan räkna med varsel av ett eller annat slag - permittering elleruppsägning - om inte Kariskronavarvet får nya order . Försvarsministern motsäger mig inte i sitt svar. Men vadtänker han göra? Mitt parti, moderata samlingspartiet, är angeläget om attvarvet finns - jag understryker det ännu en gång-och kan fortsätta på nuvarandekapacitetsnivå och på den höga kompetensrtivå som varvet är känt för. Låt mig säga att vi har all anledning att vara stolta överKarlskronavarvet, inte bara för dess stolta anor ända frän . När detgäller förmåga att konstruera och bygga örlogsfartyg ligger imånga avseenden steget före andra högteknologiska länders örlogsvarv. Hur blir det då i fortsättningen? Jag frågar nuförsvarsminister ; Vilken bedömning gör statsrådet avKarlskronavarvets situation. .1 protokoll 1986/87:1.10 som denter sig ? Det finns tyvärr inte någon sådan bedömning i hans svar. Statsrådet säger att han har svårt att se någramöjligheter till en lösning av varvets problem genom nybeställningar av fartygöver försvarsanslagen under den kommande försvarsbeslutsperioden. Jag beklagar den uppgörelse som träffades mellansocialdemokraterna och när det gäller försvarsramarna för denärmaste fem åren. Det är dess värre en alltför låg nivå, och det avspeglar sigju alldeles tydligt i bl. a. det svar som försvarsministern nu har gett mig. Det här är dystert. Jag frågar; Vilka andra lösningar hardå regeringen och dess försvarsminister när det gäller Karlskrortavarvet? Ärdet civila order inom landet? Man härtvisar ju ofta till att ,som är statligt och ingår i den statliga , skall kunnaräkna med ett stöd därifrån. Ser statsrådet några möjligheter till exportorderi nuläget? Jag tror dess värre att man från varvsledningens sida bedömer demöjligheterna som ganska små med tanke på den turbulens som diverse vapenexportaffärerhar skapat. Vi moderater vill att regeringen anslår ytterligare näraen miljard kronor netto för att bygga två kustkorvetter och en modern 90.Korvetterna skulle givetvis helt byggas vid varvet. Jag tar vara på tillfälletatt konstatera att det är utomordentligt bra fartyg, som kommer att fullgörasina uppgifter på effektivt sätt. är det så, herr försvarsminister, att chefen förmarinen har antytt -kanske rent av sagt klart ut - att han icke har medel atttidigarelägga Ubåt 90-projektet. Det innebär att det antal varsel jag harräknat med, 200-250, kan öka till detdubbla. Det finns alltså en hotbildavseende 500, kanske ärtnu fler, permitteringar vidKarlskronavarvet, i ett län och en bygd som länge drabbats hårt avarbetslöshet. Anf.39 (): Kariskronavarvet har ju gamla traditioner och anor - dethar på nacken. Men det är ett varv som är oerhört modernt ochtekniskt avancerat och som väl kan mäta sig med varv i andra nationer ute ivärlden. Varvet är egentligen ganska unikt, inte minst i detavseendet att riksdag har uttalat sig för hur många anställda sömskall finnas på varvet. Mig veterligt är detta det enda företag i omvilket har sagt hur stort det skall vara. genomgick en stor rationalisering ibörjan av 80-talet, varvid tyvärr många av de anställda-fick lämna företaget.Dertna nedgång skedde som staten - marinen - beställde en seriekustkorvetter. Två är levererade, och varvet håller på att färdigställaytterligare fyra, av den s. k. Göteborgstypen. Rent teoretiskt kan man se att om det inte kommernågra beställningar till varvet , blir det en svacka ibeläggningen framåt. I vad mån det kan leda till varsel elleruppsägningar kan jag inte sia om, och ingen annan heller - utom möjligtvisföretagsledningen och den fackliga orgartisatiort som har att hantera dessafrågor. Jag vill dock i detta sammanhang gärna framhålla attförsvarsutskottet, som är klart med sitt förslag till , med, stor kraft slår fast att utskottet- utgår från att den militära ledningen gör omdisponeringar äv reparations- och underhållsarbeten öch förlägger dem- till - flyttar dem från ändra håll, där de harförlagts utan att det varit merting. Detta uttalaude är enligt min uppfattning mycket starkt och inrtebär att det kommer att bli ökad; sysselsättning i , i - en region som så väl behöver en sådan ökrting, ' har en stor affäi" gjorts upp mellan KockumsMarin och Australién-om ubåtar: Vad detta innebär för kangivetvis inte jag säga, Mert jag tror mig kunna slå fast att det betyderoerhört mycket positivt när det gäller kunskapen, både på och påKarlskronavarvet. Jag hoppas alltså att också får del avdetta. Svenska Varv - staten - har enligt min menirtg ett stortansvar för Kariskronavarvet och för sysselsättningen på varvet, inte minst medtanke på att ligger i en region med svag sysselsättning,nämligen . Om dét nii inte finns mera utrymme i försvarsuppgörelsen -och det finns det inte, det måste vi slå fast - så borde fantasin få spela ochhitta andra möjligheter att klara sysselsättningen i för att manskall kunna upprätthålla kunskapen då svackan tycks vara. Dethar ju uttalatspå många håll att vi i har behov avmiljö-,forsknings-och andra fartyg. Jag utgår från att försvarsministern delarmin uppfattrting . ätt det skulle vara möjligt att föriägga sådaua objekt tillKarlskronavarvet för att man skall kunna upprätthålla kunskapen - och för aftvi också skall kunna ha ett modernt, effektivt och bra örlogsvarv. 40HANS (): Jäg tycker helst skall tala ioperativa termer när man diskuterar försvaret. Men låt mig ärtdå "talaförsvarsgrenar". Den försvarsuppgörelse som träffades mellan folkpartietoch socialdemo-: kraterna fick, om jag ser till försvarsgrertarna, en mycketmarin inriktning. Det innebär ett påslag på marineri över dert s. k.grurtdrtivån på 1,3 miljarder, nästart dubbelt så mycket som ÖB hade föreslagitpå motsvarartde nivå, den s. k. nivå 4. För marinen ger uppgörelsen, på 15miljoner när, detsamma som ÖB ekonomiskt hade föreslagit på den s. k. nivå 6,alltså nivå. Försvarsuppgörelsen innebär alltså en marin satsning.