prot · GA0944 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:44 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 8 Meddelande om svar på interpellationerna 1986/87:77,78 och 83 AnL 1 Finansminister : Jag ber att få meddela att svaret på interpellafionerna77 av , 78 av och 83 av var avsettatt lämnas och i ett sammanhang, men eftersom en av interpellanterna intekunde närvara kommer svaret att avlämnas . 3 8 Svar på interpellation 1986/87:84 om översyn avmervärdebeskattningen AnL 2 Finansminister : Frågan om regeringen skall tillsätta enparlamentarisk utredning för att se över mervärdebeskattningen övervägs förnärvarande i . En sådan utredning bör ha till uppgift att seöver beskattningsområdet för mervärdeskatten och också bl.a. kunna övervägabeskattningsförfarandet i samband med import. Bestämmelserna om tulltillägg infördes så sent som den 1april . Det finns därför ännu inte något underlag för en säker bedömning avvilken effekt reglerna fått. Jag är därför inte nu beredd att föreslå vare sigatt bestämmelserna slopas eller att tillämpningsområdet inskränks. AnL 3 (): Jag tackar finansministern för svaret. Jag tolkar finansministerns svar om en utredning ommervärdebeskattningen som ett halvt löfte. Det är bra att finansministernpoängterar att beskattningsförfarandet när det gäller import skall övervägas isamband med en sådan utredning. Med hänsyn härtill är svaret om tullfillägg mycketmärkligt. Finansministern säger i svaret, att på grund av att bestämmelsernaom tulltillägg endast varit i kraft finns det ingetunderlag för en säker Om översyn av mervärdebeskattningen bedömningom vilken effekt reglerna har fått. Finansministern har haft möjlighet att ta del av enskrivelse ställd till ' från ,, samt . Till denna skrivelse har det också fogats en intervju iHTF-tidningen med personal hos en tulldeklarant, I ingressen på denna intervjukan man läsa följande: Magkatarr och nervösa besvär har det senaste halvåretblivit allt vanligare bland tjänstemän som gör tulldeklarationer. Efter enlagändring bestraffas mänskliga felgrepp med godtyckliga "böter" somkan uppgå till . Detta är inte Rättssverige, sägertulldeklaranterna hos på , Av intervjun framgår vidare att den tidigare godakontakten mellan speditionsföretaget och har blivit en smulaenkelriktad. kunde uppenbara skrivfel snabbt upp efter en muntligförfrågan från tullens sida. är telefonen tyst, och skrivfelenresulterar obönhörligen i ett skriftligt krav på tulltillägg. Jag kan förstå att det har blivit på detta sätt efter attha tagit del av de allmänna råd som generaltullstyrelsen har meddelat i frågaom tulltillägg. Av dessa framgår bl, a. att befrielse från tulltillägg kanmedgivas om ett felaktigt deklarerat tullvärde är så lågt i förhållande tillvarans kvantitet och beskaffenhet att det framstår som ett uppenbart fel. Feletmåste emellertid vara mycket iögonfallande och inte förutsätta specialkunskaperutöver vad varje deklarätionsgranskare besitter. Som befrielseexempel nämns att ett uppgivet skattepliktigtvärde på , för kakor kan anses som ett uppenbart fel. Hade detstått , i stället hade det kanske enligt gerieraltullstyrelseris meninginte varit uppenbart, och deklaranten hade då obönhörligen påförts tulltilläggmed avsevärt belopp. Av de allmänna råden framgår vidare att fakturor,packsedlar och frakthandlingar söm klart kan användas för att kontrollera omdeklarerat värde är riktigt inte anses vara lämnade till ledning förtulltaxeringen. Det innebär att en felaktig uppgift i en tulldeklaration somlätt kan upptäckas genom kontroll av bilagd faktura likväl renderar deklarantentulltillägg. har avslagit ett besvär över påförttulltillägg som drabbat en deklarant, som vid omräkningen från italienska liretill svenska kronor gjort ett décimalfel och uppgivit tullvärdet till 4 000kr,' i stället för , har i sin motivering angivitatt fakturor som lämnats i samband med tulldeklarationen inte ligger till grundför tulltaxeringen. Denna hantering av bestämmelserna rimmar illa med vadfinansministern sagt i propositionen och vad skatteutskottet uttalat om atttulltillägg givetvis inte bör riktas riiot de rriånga yrkesutövare somvinnlägger sig om att lämna korrekta'redovisningar, I generaltullstyrelsens allmänria råd kan mån också läsanågot så fantastiskt som att om för lågt värde deklarerats meri det korrektatullvärdet har uppgivits i fält 17 eller 20 på importanmälan, kan befrielsemedgivas om deklarationen endast upptar ett fåtal poster så att felet lätt kanupptäckas vid hastigt överslag. Med utgångspunkt från de här exemplen kan manfråga sig om tullen glömt sin primära uppgift att fastställa rätt tullvärde, fall får jagintrycket av att tulltillägget utnyttjas som en ny inkomstkälla för staten. Finansministern har bl, a, i eft TV-program uttalat att vi har ett krångligt skattesystem, som bl, a, av det skälet måste förändras. Jag kan emellertid inte finna att finansministern lever upp till detta budskap då det gäller importmoms. Genom att införa bestämmelserna orn tulltillägg låser finansministern, fast ett byråkratiskt och krångligtsystem. Det har ju vid olika tillfällen diskuterats att förenkla importmomshantering en på så sätt att beskattning i samband härmed undantas. Med hänsyn härtill och till att länderna inom EG torde vara på väg mot ett nytt system vad importmomsen beträffar är det förvånansvärt att finansministern har med verkat till införandet av reglerna om tulltillägg. Dessa medför ökad byråkrati och kräver ytterligare resurser såväl hos tullmyndigheterna som hos importö rerna, . Tulltillägg påförs trots att staten inte drabbas avskattebortfall. För mig är det ofattbart, eller rättare sagt rent horribelt,att en deklarant drabbas av tulltillägg även om denne, förutom att staten intedrabbas av något skattebortfall, har lagt alla sina papper på tullens bord. Densom drabbas på detta sätt måste känna sig orättvist behandlad. Jag vill avsluta mitt anförande med följandefrågor till finansministern: Är det enbartprestigeskäl som ligger till grund för finansministerns ställningstagande attinte ta initiativ till att förändra denna dåliga lagstiftning? Kan det varameningen att våra skattebestämmelsér skall vara så utforrhade att enskildahandläggare ute hos företagen skall drabbas av sjukdom på grund av rädsla attgöra fel? Prot.l986/87:448 december 1986 Om översyn av mervärdebe-. AnL 4 Finansriiinister KJELL-OLOFFELDT: torde inte vara heltokunnig om att det svenska systemet för förtullning tillhör de minstbyråkratiska i världen och är ett system där man i hög grad överlåtit till denenskilde deklaranten att genomföra hela processen. Jämfört med andra tullverkutför den sveriska tullen oerhört litet av kontroll och granskning av derienskilda tulldeklarationshandlingen - detta för att snabba upp förfarandet.Jag vill påstå att den svenska tullförvaltningen internationellt sett arbetarbåde snabbt och smidigt. Men för att detta skall vara möjligt måste vi ställaganska höga krav på den enskilde deklaranten, på att vederbörande både förfarhederligt och noggrant. Tror vi inte att det är på detta sätt och får vialltför många fall - det görs sfickprovskontroller- där det visar sig attdeklaranten förfarit ohederiigt och dessutom i ett stort antal fall varitslarvig, uppstår frågan: Skall vi sätta in en oerhörd mängd kontrollanter ochfördröja samtliga tullförfaranden genom ingående kontrollräkningar och granskningarav tulldeklarationerna, eller skall vi genomföra en viss sanktion när man vidstickprov upptäcker att deklaranten förfarit fel? När vi införde systemettyckte vi att den senare vägen var värd att pröva. En intervju räcker inte somunderlag för att säga att den äv bestämda lagen skall avskaffas. Viavser att insamla ett mera fullstäridigt underlag innan vi tar ställning tillom denna lag var felaktig och behöver ändras eller upphävas. Om STLs fortsatta verksamhet AnL 5KARL-GÖSTA (): Det är bra att vi har ett system som innebärvissa förenklingar. Men om man skall göra kontrollen enklare är det ju, i varjefall enligt min mening, bättre att förenkla systemet och utreda om man kan låtabli att ta ut importmoms, vilket har diskuterats tidigare. Vi har erfarenheten att byråkratin har ökat under de sexmånader som reglerna har varit i kraft. Det har blivit 2 800 beslut, som harinneburit nya administrativa problem för tullen och framför allt för företagen. Jag återkommer till intervjun med olika handläggare. Någonsäger att det är plågsamt att göra fel som belastar någon annan. Man menar attosäkerheten försvårar arbetet och knappast leder till bättre deklarationer.Någon säger: Jag har inte mått bra av det här - själv har jag åkt på ett parsmällar som ännu inte är avgjorda, så jag vet inte hur mycket mitt fel harkostat företaget. Någon säger: Det tråkiga är att vi inte klarar av att görajobbet bättre trots den hotande påföljden. Jag menar att det är fel att ha en sådanskattelagstiftning som inte ger de förbättringar som man avsåg att skapa. Jag kan ta ett exempel från mitt eget län, där fiskare hardrabbats av en massa åtal på grund av att de har tagit in fiskeredskap utan attanmäla det till tullen. I det första fallet har en fiskare undvikit att betalatull på . och avdragsgill moms på . Han åtalades, med ettyrkande om att . Han blev dömd till . Efterde nya reglerna skulle han få ett tillägg på . I det andra fallet rör det sig om moms på ungefär 4 600kr. Förverkan yrkades på . Han blev dömd till . Enligt de nyabestämmelserna hade han fått ett tulltillägg med . I det sista fallet var momsen . till , och det hade blivit ett tulltillägg på . Är det rimligt att ha en sådan lagstiftning, som i de härfallen skulle ha inneburit tre domar med en massa utredningar bakom?Visserligen blir det en viss förbättring i och med att vi får ett enklaresystem. Men vi får likväl ökad administration inom tullen. Är det rimligt attlägga så mycket resurser på kontroll, när vi i stället kanske kan förändraimportsystemet så att vi inte tar ut någon skatt? Överläggningen var härmed avslutad. 4 8 Svar på interpellation 1986/87:75 om STLs fortsattaverksamhet AnL 6 Utbildningsminister : har frågat mig om vilkenroll som beslut om Tekniska instituts framtid har spelatför tillkomsten av avtal och förordning rörande kommunaliseringen av STI. beslut ligger till grund för den förordning somregeringen har utfärdat om en kommunalisering av STI. Riksdagenuttalade att man vid en kommunalisering så långt möjligt borde skapaförutsättningar för att de yttre fprmerna för verksamheten i huvudsak kanbibehållas och pekade på ett antal särdrag för STI som borde beaktas vidkommunaliseringen. STLs elever är gamla och har oftamångårig yrkeserfarenhet. Detta stämmer väl in på de målgrupper som denkommunala vuxenutbildningen vänder sig till och är organiserad för och påmålgrupper för vissa av gymnasieskolans specialkurser. STLs utbildningar har enstörre koncentration på.tekniska ämnen än som är fallet på den fyraårigatekniska linjen i gymnasieskolan. En sådan koncentration är möjlig attåstadkomma antingen inom komvuxsystemet, eftersom detta är organiserat somfristående ämneskurser, eller inom gymnasieskolan, genom att man där inrättarspecialkurser. STI har slutligen fler lärarledda undervisningstimmar än vad somerbjuds inom komvux. Regeringen hade i sin proposition till riksdagenföreslagit att STLs verksamhet i dess helhet skulle föras till komvux. Medanledning av uttalande har regeringen i sin förordning om riktlinjerför kommunaliseringen av STI fastslagit att utbildning som skall ersätta STIskall erbjudas dels inom gymnasieskolan, dels inom komvux. Möjligheter skallfinnas att omfördela resurser mellan utbildningsformerna, om elevernas valföranleder detta. Inom gymnasieskolan skall utbildningarna utformas somtreåriga påbyggnadsutbildningar (högre specialkurser) för att möjliggöra tim-och kursplaner som i stort liknar STLs. Den totala dimensioneringen avutbildningen har fastlagts till 450 årselevplatser i gymnasieskolan och 8 000undervisningstimmar i komvux. Genom omfördelningsmöjligheten motsvarar dessaresurser ca 600 årselever i gymnasieskolan, om samtliga elever väljer dennaskolform, resp. ca 1 000 kursdeltagare på heltidsstudier i komvux, omalla elever väljer denna form för sin utbildning. Regeringen har också beslutatom statsbidrag till utrustning med ca 6 milj. kr. Överläggningar pågår mellan och STI medsyfte att i avtal reglera detaljerna för en kommunalisering av STLs verksamhet.Jag kan självfallet inte uttala mig om dessa överläggningar. Jag har dockerfarit -att förslag till tim- och kursplaner nu arbetas fram gemensamt.Förslagen skall underställas , som skall fastställa tim- ochkursplanerna för verksamheten. Utbildningen skall förläggas till Bandhagensgymnasieskola, som byggs om och utrustas för ändamålet. Planer finns på atttill skolan även förlägga fjärde året på T-linjen samt vissa påbyggnadsutbildningarpå denna linje. Vidare har man planer på att till skolan knyta ett teknisktcentrum. Sammanfattningsvis vill jag alltså besvara frågan med attregeringen anser sig för sin del ha skapat förutsättningar för enkommunalisering av STLs verksamhet i enlighet med beslut. Enkommunaliserng leder till att verksamheten kan fortsätta med statligt stöd ochutan att elevavgifter tas ut. Verksamheten kommer vidare att kunna anordnas inya lokaler och med ny utrustning samt vara organiserad på ett sätt som kanpassa alla i den vuxengrupp som den vänder sig till. Om STI:s fortsatta verksamhet Öm STLs fortsatta verksamhet AnL 7ELISABETH (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation beträffande villkoren i samband med enkommunalisering av STL Min fråga löd: Vilken roll har beslut om STLsframtid spelat för tillkomsten av ifrågavarande avtal och förordning? Jag kan knappast påstå att min oro för STIhar blivit stillad av utbildningsministerns svar. Tvärtom anar man att STLs ödekan bli detsamma som drabbat andra fristående skolor efter kommunalisering. Som utbildningsministern sade uttalade att manvid en kommunalisering "så långt möjligt borde skapa förutsättningar föratt de "yttre formerna för verksamheten i huvudsak kan bibehållas".Utbildningsministern redovisade också att STLs utbildningar haren störrekoncentration på tekniska ämnen än vad som är fallet på den fyraåriga tekniskalinjen i gymnasieskolan: En sådan koncentrafion är enligt utbildningsministernmöjlig att åstadkomma också i de nya verksamhetsformerna. Ja, man skulle kanskekunna påstå att den är möjlig. Men blir den en realitet? Är det ens troligt attden kan bli det? Det är det tyvärr knappast. Det är just ämnena matematik, teknologi, energi, motorläram.fl. som kännetecknar den höga standarden på STLs utbildning, som är såadekvat för eleverna och deras utbildningskrav inför en framtidayrkesutbildning. Låt mig belysa detta med några exempel - jag inskränkermig till två exempel, eftersom jag bara har på mig. På STLs maskin- och motortekniska avdelning har elevernatotalt 735 lektioner i matematik. Det nya STI får 630,och för komvux är den jämförbara siffran 315. När det gäller det gruridläggandeämnet matematik kommer alltså eleverna i det nya STI att få av denundervisning som ges . I komvux kommer eleverna att få av den nuvarandematematikundervisningen. Jag vill ge ett exempel till: I ämnet teknologi har man 455 lektioner på STI, 350 på nya STI och 210 på komvux, dvs. på nyaSTI och på komvux av den undervisning man har på STI. Kan dessasiffror överensstämma med uttalande öm att så långt som möjligtskapa förutsättningar för att i huvudsak bevara verksamheten? Just koncentrationen på matematiska och tekniska ämnen gerskolan den särprägel som är värdefull för eleverna, de elever som avarbetsgivare påstods vara "guld värda" för den verksamhetdet gällde. Det var utbildningsansvarige som påstoddetta. Från många häll i näringslivet har oro förmärkts införutsikten att STI skulle bli kommiinaliserat. Det finns en stor risk att deneftertraktade och effektiva profilen hos STI försvinner. Kan man verkligen då påstå, som utbildningsministern gör,att man möjliggör timplaner och kursplaner som i stort liknar STLs? Jag finner mig ha fog för att påstå motsatsen. Måste inte den uppseendeväckande minskningen ochomstruktureringen av tim- och kursplaner medföra att STLs verksamhet i grundenblir förändrad? Och såvill jag göra några reflexioner beträffande antalet elever. ningsministernför ett resonemang där han uppger att elevantalet pendlar mellan 600 och 1 000med 450 ärselevsplatser som utgångspunkt. Jag tycker faktiskt att det är ettsofistikerat sätt att räkna i det här fallet. Sanningen är den att av niointagningsklasser försvinner genast två. Då har vi sju kvar. Av dessa sju blirtvå komvuxklasser. Då har vi fem kvar av den ursprungliga organisationen. Jagfrågar mig igen: Står detta verkligen i överensstämmelse med riksdagsbeslutet? I avtalsförslaget sägs ingenting om intagningen. Låt migframföra några fakta: Till STI söker framför allt tre kategorier. Den förstaär.sådana som av olika anledningar hoppat av från eller misslyckats i denobligatoriska skolan, sådana som redan i 8:an eller 9:an ansett att skolan varmeningslös. Sådant förekorrimer ju tyvärr alltför ofta. De har sökt sig tillindustrin för att , ibland kanske , på verkstadsgolvetfinna att de har både lust och begåvning och även kapacitet för att skaffa sigbättre teoretisk utbildning för att kunna gå vidare. Denna grupp är, såvitt jagförstår, mycket stor på STI tillsammans med dem som vid mogna år upptäckt attde valt fel väg, om jag så får uttrycka det, och som söker sig till STI för attskaffa sig kunskaper på ett nytt område. En annan grupp - och en myckel intressant sådan - ärelever med annan nationalitet äri svensk. STI har under innevarande hösttermin elever från 28 nationer, varav ett tiotal från utvecklingsländer. Låt mig nämna med 3, 41, 14, 40 och 26 elever. Enstaka elever återfinns från exempelvis , , , , , , , , och . ' Det är nog ingen överdrift att påstå att skolan under årengjort en fin och värdefull insats för många människor från vår omvärld, inteminst från utvecklingsländerna. Den tredje gruppen elever som jag vill nämna är de fysiskthandikappade, t. ex. f. d. byggnadsarbetare med "slutkörda" ryggar,fotskador eller allergier, exempelvis betongallergier. De utgör den härterminen ett fyrtiotal. STLs antagningsförfarande är i jämförelse med detallmännas snabbt och obyråkratiskt. Särskilt viktigt är detta kanske just förde handikappade. efter ansökan kan arbetshandikappade få vetaom de kan antas eller ej. Med det sagda vill jag understryka att oron för STLsframfid är stor. Det är bara att konstatera att ett misstag har begåtts avriksdagens majoritet, när man beslöt att avskaffa statsbidragen; Vi kommer kanske att förlora ett värdefullt inslag i vårutbildning. Det är mycket beklagligt, framför allt för alla de människor somhade velat få en bra utbildning av den speciella typ som just STI står för. Mendet är faktiskt, herr talman, att beklaga också ur samhällets synpunkt. Viborde slå vakt om god kvalitet och speciell särart där den behövs och inte låtaideologiskt motstånd mot vissa verksamheter segra över det sunda förnuftet. -Jag hoppas att jag kan få några kommentarer. Om STLs fortsatta verksamhet AnL .8Utbildningsminister : Herr talman! Mina kommentarer skall blifå och enkla. För det första pågår nu arbetet med att göra upp timplaner. Om STLs fortsatta verksamhet man harmöjligheter att göra de anpassningar man önskar. För det andra vill jag påstå att det offentligaskolväsendet inte har mindre möjligheter att ta emot elever av främmandenationalitet eller elever som i något avseende kan vara fysiskt handikappade.De resurser som står till förfogande i denna avgiftsfria skola för stöd åtelever med särskilda svårigheter är större än de resurser som kunde finnas iStockholms . Det finns heller ingen anledning att, som ElisabethFleetwood gör, framställa den utbildning som vi bedriver i det kommunalaskolväsendet som ett slags undermålig undervisning, som inte kan skapa framtill näringslivet och särskilt fill industrin den arbetskraft som där ärönskvärd. Den skillnad som kommer att inträda för dessa elever äratt de slipper betala terminsavgifter. Jag hoppas att den skillnaden är överkomligför eleverna. Det är min övertygelse att man i fråga om lärarnas kvalitet,utbildningens innehåll och de nya lokalernas uppbyggnad och utrustning inte inågot avseende skall behöva säga att de nya förhållandena är underlägsna demsom har kunnat erbjudas . AnL 9ELISABETH (): Jag kan bara konstatera att jag får sammasvar som jag fick av utbildningsministerns företrädare i skolfrågor, när jagråkade nämna komvux. Varje gäng jag tar upp en skolfråga där komvux ärinblandat får jag genast kastat i ansiktet att jag undervärderar komvux. Dethar jag aldrig gjort. Vad jag talar om är en utbildning för speciellagrupper som bättre kan tillgodogöra sig utbildningen vid STI än i komvux. Attkomvux behövs och har kvalitet och resurser för många fler är fullt klart ochborde stå utanför diskussionen, men detta är ett argument som jag tyvärr alltidfår från socialdemokrater. Jag kan inte se det på annat sätt än att man saknarargument för att lägga ned utbildningen vid STI. Den litet överlägsna kommentaren att terminsavgiften kanvara överkomlig för eleverna bryr jag mig inte om att gå in på. Att vi vill slåss för undervisningen vid STI beror på attden är en av alla mycket uppskattad undervisning- det har ocksåutbildningsutskottet konstaterat. Vad är det då som gör att man har dennainställning? Tyvärr är det hela passerat nu - men det kanske går att ändranågon gång, detta att man avskaffat statsbidraget. Jag kan inte hjälpa att jagfår samma tanke i huvudet som jag fick en gång när jag arbetade med en annanfråga av liknande slag. En partikamrat till utbildningsministern tyckte att enviss verksamhet var bra, men han sade till mig: "Det kan du väl begripa -här finns en kärna av sådan verksamhet som inte vi vill ha i vårt skolväsende,och därför skall den bori." Jag vet mycket väl att man fortfarande diskuterar frågan iStockholms kommun. Man kanske driver den litet framåt för varje gång. Men i detavtalsförslag som föreligger och som det är tal om att skriva under har ickede här förbättringarna ingått, och därför kan jag inte se att de är bindandeför någon part. AnL 10Utbildningsminister : Herr talman! Jag vill endast upplysa omatt regeringens ursprungliga tanke var att man vid det nya skulle tillämpa de timplaner som gäller för vuxenutbildningoch att det skulle vara ett komvux-skola. Efter beslut harregeringen ändrat sina planer, så att det nu också finns möjlighet att bedrivavanlig gymnasieundervisning här. Eleverna kommer alltså att få välja om deskall gå på den särskilda linjen för vuxenutbildning eller på den linje somgäller för ungdomsskolan. Det är ett exempel på att vi har följt riksdagensbeslut och att vi vill ge eleverna största möjliga valfrihet. Om ett centrum i för cell- och molelcylär biologi 1 AnL 11 (): Jag kan inte låta bli att begära ordet engång till. Jag ville gärna ha utbildningsministerns kommentarer beträffande detre grupper jag diskuterade. Först och främst gäller det den stora grupp som viså ofta talar om här i kammaren, nämligen elever som av någon anledning inteklarar framför allt högstadiet men som här har och haft en chansatt komma tillbaka och få den adekvata utbildning som just de behöver i sinsituation. Såvitt jag förstår går de oftast tillbaka till resp.arbetsplats. Man skulle kunna säga aft utbildning är skräddarsydd för denuppgift de redan har haft. Beträffande biståndseffekten vill jag säga att det ärganska fantastiskt att se hur man kan ta hand om dessa elever och hur de kan fåen utbildning som några av dem kanske använder sig av här i . Mångatorde emellertid återvända till sina hemländer och där kunna vara med om attbygga upp ett nytt samhälle. Jag voremycket glad om utbildningsministern önskade kommentera detta.