prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är ju en något underlig beskrivning av ett förslag somsyftar till att i nägort mån likställa denna form av ersättning med andra.Frågan är väl egentligen om belönirtgar av det här slaget skall jämställas medartdra former för ersättrting-lön, bonus, grafifikafiortcr etc. Irtgert har juhävdat annat än att detta är ert ersättrtirtg till de anställda. Arbetsgivarnasjälva är särskilt artgelägrta om att hävda detta, eftersom de använder det somett argument i löneförhandlingarna. De talar då om för de anställda och för defackliga organisationerna att en betydande del av ersättningen utgår i form avvinstandelar, och då skall man inte begära så mycket lön. Samma resonemartgförs av de borgerliga partierna; Detta håller nere löneglidningen och minskarlöneutbetalningarna. Lönekostnaderna i företaget minskar dock icke med sammasäkerhet. Vilka argument för man då fram för att denna ersättrtirtgfill anställda skall behandlas på etf anrtat sätt än lön, bonus och liknande?Jag tycker atf argumenteringen är.litet krystad. Man säger t.ex. attersättningarna kan varieramed vinstcrts storlek. Ja, men det gör även en del andra rcsultatbero-endeersättningar. Man hänvisar fill att tidpunkten för utbetalning till deanställda kan avvika från dcrt på lörtcsidan regelmässiga. Denna tekniska frågaspelar dock mindre roll når vi alla vet vad systemet används till, nämligertatt ersätta lön. Till kammarens protokoll vill jag foga aft det inteertbart är Lartdsorganisa-tionen som har uppfattningen att vinstandelar är attjämställa med lön. Dert uppfattrtirtgert har också , och . Ni.tror välärtdå inte att rikskattevcrket och styrs av LO? Ni hävdarju att regeringen gör def i denrta fråga. Om rti påstår aft riksskatteverketoch också är anslutrta till LandsorgartisafiortCrtuppmartar jag er att komma med bevis i den frågan. FirtrtS det rtågot problem med att ersättningar fillanställda behandlas olika ur skatte- och socialavgiftssynpurtkf? Ja, en sak äruppenbar och även erkänd av arbetsgivarna. Det förhållandet att vinstandelar, imotsats till annan ersättning till de anställda, är befriade frånsocialavgifter har varit ett starkt, ibland avgörande, argument för att införavinstdelningssystem. Vi har fått rapporter från många bolagsstyrelser som hardiskuterat införandet av vinstdelningssystem, just utifrån den mycket enklasynpurtktcrt.att def blir billigare för företaget. Det blir billigare atfbetala ut ersättrting på def sättet än att betala ut den i form av lön, ochdärför skall vi satsa på vinstdelningssystem. Jag är rädd för atf den fina ideologiska överbyggnad medarbetsglädje och medinflytande som de borgerliga partiledarna försöker gedenrta form av ersättning infe är lika spridd ute i närirtgslivet. Vi har iflera fall bevis på aft det varit ett krasst, men i och för sig legitimt,företagekonomiskt tänkande bakom när man har valt vinstdelnirtgssystem. Jag kan tillägga att många företagare nu har upptäckt attde slipper betala de förhatliga socialavgifterrta om de kart filldela sigsjälva vinstandelar. Företagens ägare kan med artdra ord minska sinavgiftsbelastning på detta sätt. Det är ganska naturligt att den typcrt avskatteplanering nu suabbt sprider sig. Det är riktigt att många småföretagarebörjat intressera sig för vinstdelnirtg, dock av mirtdre omsorg om deartställda ärt om sirt egen privata ekonomi. Det är inget unikt med aft man letar efter former förersättrtirtg till anställda och fill sig själv som infe belastas med skatteller avgifter. Det pågår en gartska intensiv jakt för att finna sådanaersättnirtgsformer. Ett artrtat exempel är artvändningen av konverfibler, somrtu sprider sig suabbf. Konverfibler säljs fill de anställda, och infe mirtst fillde rikfigt fina anställda, som får väldigt många konverfibler. De anställda kansedan i sinom tid hämta hem de stora vinsterna när konvertiblcrrta förvandlastill aktier. Det är ingen som behöver se så blåögt oskyldig ut som BengtWesterberg och försöker göra; de har då aldrig kunnat tänka sigaft någon skulle anvärtt sig av ett sådant system i något privat ekonomisktsyfte, utan det är enbart ideella skäl som ligger bakom införartdet avvinstdelningssystem. Jag antar att de har samma synpunkter på konverfibler. Detär en fråga till vilken vi skall återkomma så smårtirtgom. När det gäller val av ersättrtirtgsformer och val avvinstdelningssystem har vi inställnirtgen att vi inte skall styra valet genomskatteregler och annat. Jag hävdar att vi icke är negativt inställda tillenskilda vinstdelningssystem. Av propositionert och av många offentligauttalanden från regeringens och det socialdemokratiska partiets sida framgåratt vi icke vill stoppa sådana system, men att de skall växa fram på sirtaegrta meriter och inte stimuleras genom speciella skattenedsättrtirtgar ellersubventioner. Om man ger dem speciella favörer är det ett sätt att styra valetav ersättrtingsformer i näringslivet. De borgerliga hävdar nu helt skamlöst aft det är def manvill göra. Av ideologiska skäl vill man avvika frårt prirtcipcrt om likformigbeskattrtirtg och i stället gynna en speciell ersättningsform, därför att denär så fin. Den skall skapa arbetsglädje, dcrt skall höja produkfiviteten iföretagen och den skall ge de anställda medinflytande. Allt detta är mycketförträffliga saker. Men det är således motivet fill att statsmakterna skallsärbehandla denna form av ersättning. rådde mig aft se på tillvaron i ettgrodperspektiv och begrunda den enskilde anställdes situation. Denna omsorg omde enskilda arbetstagarnas situation är ganska rörartde och värd all respekt.Jag efterlyser dock något av samma omsorg när det gäller denna regerings arbeteför aft skapa en bättre arbetsmiljö, fackförcrtingsrörelsens arbete för aftskapa rättvisare lörtcr i företagen eller arbetet för att få ett medinflytandepå arbetsplatserna via de regler, lagar och fackliga möjligheter som finns.Däremot har jag inte hört att , eller OlofJohanssort, varken från denna talarstol eller från rtågon annart, skulle hadragit ut till kamp för arbetsmiljön, rättvisare lönesäftningar och arbetarnasinflytande på arbetsplatserna. När def däremot gäller att dela ut akfier fill deanställda sänker man sig ned till grodans perspektiv och ser helt plötsligt hurilla ställt det är med arbetsglädjen och medinflyfandet i svenskt näringsliv.Jag gratulerar fill den insikten, men den kommer väl sent. Det är dessutom enganska ojämn fördelrtirtg av arbefsglädjert som ni är beredda att komma med. Vad skall vi göra med 1,5 miljoner anställda i stat,kommun och landsting? Hur skall de bli småkapitalister - som ? Vad skall vi göra med dem? Skall de få vara utan arbetsglädje ochinflytande? Antag nu aft er politik får verka ett tag och aft man medolika metoder, bl. a. skatterna, stimulerar framväxandet av enskildavinstandelar, och att de blir en gartska stor del av ersättrtingen till deanställda - så stor del som,ni eventuellt önskar. Vi tycker nog att det ur denenskilde anställdes perspekfiv är en något äventyrlig utvecklirtg. Kartske imotsats till herrarna från den borgerliga sidan har jag träffat åtskilligaföreträdare för de anställda, både på och på andra företag, som harsådana här vinstdelningssystem. Jag förstår deras förtrytelse över aft de nu kanske fårmindre genom sådarta system. Mert har de faktiskt å sin sida uttrycktförståelse för vilka konsekvenser det kan få för deras medlemmar om del av deras arbetsersättning infe blir pensionsgrurtdartde. Viavinstdelning kommer de att ha levt på en levnadsstandard sorti de sedanbefinner sig långt ifrån den dag de får förtidspensiort, ålderspension ellersjukpension. Så nog begriper de att det finns ett samband mellan valet avlöneform och de sociala förmåner som utgår. Prot.1986/87:135 Några talare gick så långt atf desade att vinstandelar inte ens är att 3 juni1987 betrakta som inkomst. I så fallförstår jag infe varför ni inte far steget fullt ut T ] ', och även befriar demfrårt inkomstskaft. Men ni har väl i alla fall någon känsla j , för att det kanske är rtågot fel iert betraktelsesätt. Om vi lämnar den enskilde lönfagarcrts syrtpurtkter kan vifråga oss om vi från samhällsekortomisk syrtpunkt genom lägrearbetsgivaravgifter skall stimulera framväxfeu av vinstandelssystem. Denfackliga rörelsen i har bedrivit vad som kallas ertsolidarisk lörtcpolifik. Den bygger på en fin princip, rtämligert att likaarbete skall ge lika lört. Denna politik har varit en oerhörd styrka förSveriges ekortomiska utvecklirtg. Den har betytt att vårt lartd mycket lättareärt artdra länder har kunrtat gcrtomföra strukturella förärtdringar irtäringslivet. Folk har lättare kunrtat flytta mellart olika brartscher ochområdert i och med att lörtcskillnadcrrta inte är så stora mellan olikaföretag. Det förhållandet att löneskillnaderrta är så stora mellanföretag och branscher att rörligheten på arbetsmarkrtadert är väserttligtbeskureu är ett av de stora problemert för mårtga lärtder när deras gamlaindustrier råkar i svårigheter. Detta har också internationella bedömarekortsfaterat. Senast var det Brookings ekortomer som pekade på atf tack vareden solidariska lönepolitiken har en gynrtsam kostnadsnivå ispjutspetsindustrierna och att vi på grund av atf den solidariska lönepolitikenhar skapat en jämnare lönstruktur har kunnat avancera snabbare än andra. -Detta konstaterande tycker inte om, men det är sant i allafall. Jag tycker att det är värt att slå vakt om denrta struktur, både ursamhällsekonomins synpunkt och ur de enskilda lörttagarrtas syrtpurtkt - dcrtär värdefull också för dem. Skall vi då överge denrta politik - och det tycks varameningert att vi med öpprta ögort skall göra detta - har vi två alternafiv attvälja mellan. Det ena är atf dcrt högre ersäffrtirtgen i de vinstgivandeföretagen leder till rimliga krav på att crsäftnirtgcrt skall höjas lörtcvägcrti artdra företag, dvs. dcrt solidariska lörtcpolitikcrt skall bibehållas, ocksåi stat och kommurt, där def inte alls finrts några vinster att dela ut.Resultatet blir då mera inflatiort och högre skatter. Jag kan infe se atf detär något särskilt attraktivt alternativ. Det andra är att dcrt solidariska lönepolitiken slopas, ivarje fall i väscrttliga delar, och att lörterrta'får bero påvirtsfufvccklingcrt i de ertskilda företagen. Och här, herr talmart, tror jagaft dcrt ideologiska skärningspunktcrt ligger. Arbetsgivareförcrtirtgcrt uuderde sertaste 20 åren kämpat för atf den fackliga solidarifetcrt ochsammarthållrtingcn skall slås sönder och för atf man skall få fram enindividuell, företagsanknuten lönesättning. Det är klart att enskildavinstandelar är ett utmärkt sätt att öppna dörrcrt-för crt sådan lönepolitik.Därför undrar jag hur mycket av inläggen här som är inspirerade frånArbetsgivareföreningens hus -på och vilka ni egentligen kämpar föri dert kamp som ni säger att ni skall föra. Vi tror att en sådan lörtcpolifikoch en sådan lönestruktur ger sämre ekonomiska resultat för och förlandets löntagare. Det borde vidare trots allt för certterpartiets del varaartledning att furtdera över hur det kommer aft bli för glesbygdcrts företag.Någon av talarna åberopade atf särskilt glesbygdsföretagen skulle ha storglädje av vinstdelnirtgssystem. Def är möjligt atf den utveckling som vi nuser vad gäller företagarnasskafteplartcrirtg, leder till att vinstdelningssystem växer fram även iglesbygdsföretag, men trots allt är vinstnivåerna där de lägsta, och därmedkommer de också atf betala ut de lägsta insäftrtirtgarna. Jag måste ställa en fråga till , som oftaangriper oss för att vi så ensidigt har gynrtat storirtdustriu ochexportföretagert. ställer och upp bakommoderaternas och politik, där det verkligert handlar om atf setill att exportindustrirt med de stora vinsterna och de stora företagen iövrigt skall kunna ge rejäla belönirtgar till sirta artställda. Hur kommerdetta att gå ut över glesbygdsföre-tagcrts möjligheter att rekrytera bra folkoch deras möjligheter att överleva? Är det irtte någonfing att tänka på i allafall? Om det hade varit så att det förslag som vi lägger framdiskriminerar enskilda vinstandelar jämfört med andra löneformer, skulle jag hatyckt aft det hade legat en del i den kritik som har förts fram, mert så ärirtte fallet. Vad vi gör är atf vi i någon mårt, urtgefär som det, jämställer enskilda vinstandelar med andra ersättningsformer. Vitycker alltså inte atf sådana här system skall växa fram som resultat av aftarbetsgivarna tjänar pertgar på dertrta ersättrtingsform. Vidare har naturligtvis löntagarfonderna dragits in idenna debatt. Man säger att vårt förslag är ett uttryck för attsocialdemokraterna bara vill premiera kollekfiv vinstdelnirtg. Om igcrt: Om viverkligen ville diskriminera enskild vinstdelnirtg, skulle def möjligeu liggartågonting också i detta. Men skall jag tolka den ideologiskatemperaturhöjnirtg som man vill få till stånd i denna debatt genom anknytningentill löntagarfonderna så, att man mertar att det är lörttagarfortdernasexistens som gör beskattningen av enskilda vinstandelar till en stor ideologiskfråga? : Om vi inte hade.haft lörtfagarfortder, skulle rti inte havarit så aggressiva på denna punkt, men eftersom löntagarfortder firtrts måstevi ge ertskilda vinstdelningssystem speciella skattefavörer. påminde oss om att redan 1952motionerade om enskilda vinstandelar, men han var tvungen att konstatera attdet har tagit förfärligt innan det blivit någon fart på sådartaersättningssystem. Jag tror att förklaringen är den atf det har tagit etf taginnart arbetsgivarrta upptäckt att det helt cukclt är företagsekortomisktfördelaktigt att arbeta med sådarta system. Och, som jag sagt, rtu börjarföretagarna upptäcka att det även för deras privatekonomi är fördelaktigt medvinstdelnirtgssystem så länge man kommer undan från socialavgifter. citerade en klubbordförande, somtalade om småfolket. När en högcrlcdare börjar åberopa småfolkets intressertdrar jag öroncrt åt mig. Det är i varje fall irtte småfolketsirttressert som har frammanat vinsfdclningssystcmcn, utau det har varit destora vinsterna i yissa företag och de företagsekonomiska övervägandcrt somligger bakom systemen. Och vad gör vi med den del av småfolket som garanteratkommer att stå utanför sådarta här system? Dessa personer kommer faktiskt attvara merparten. lovade atf kampen skall fortsätta -tydligen.kampen mot socialavgifterna. Jagvill bara säga atf vi tänkerforfsäffavår kamp för rättvisa mellan landefs lörttagare och att vi tror att ettkonsekvent skattesystem behövs, om en sådan rättvisa skall uppnås. 19OLOF () replik: Finansministern utgår från den grurtdiäggandeförutsättningen att det inte är någon skillnad mellan vinster och löner i dethär fallet, och på det baserar han en betydande del av sin argumentation. Sedanförutsätter han naturligtvis aft det alltid finrts vinst. Han nämner inte attföretag faktiskt ibland inte ger någon vinst eller t. o. m. går med förlust. Vi kan lämna dessa grundläggande fakta åt sidan, men på enpunkt väntar jag med spänrting på rtågort sorts empiriskt urtderlag förfinansmirtisferrts påstående att vinstandelar skulle ersätta lön. , t. ex., har hållit på ganskalänge med det här systemet. Kan finartsmirtistern ge klara belägg för aftbanktjärtsfemännens lörtcufvecklirtg har försämrats uuder dert tid de haftvinstandelar? Själva anser de inte det, men det är möjligt attfinartsmirtistern har andra fakta att tillgå på den punkten. Det skulle varabra atf ha något tydligt exempel på just detta. Finansministern försöker göra ett huvudnummer aV attvinstandelssystem skulle göra att def blir billigare för företagen. Om det nuskulle vara så, varför förstår inte de enskilda löntagarna den saken? Varför ärdet eller som förstår det de enskilda löntagarna ide enskilda företagen infe förstår? Är det de som själva upplever situafionensom ser sin egen ekonomiska utveckling bäst, eller är det finansministern ellerLO-ordföranden som gör det? Här finns återigen uppifrånperspektivet - vi vet bäst vadlöntagarna skall anse vara bäst för dem! LO har ju också insett det här problemet. Varför skulleman annars gå irt för utredningar om överskottsdelning eller vad man nu villkalla det för? Det är klart att allting går infe alltid atf ta ut i form avlöu. Varför jobbar LO artnars med utredning på den punkten? Sedan är jag naturligtvis glad för att idet här sammarthartget ömmar för glcsbygdsförctagcn. Men se integlesbygdsföretag som någort sämre klass! Vi vill ha en glesbygd som fungeraroch som är ekonomiskt attraktiv. Därför är det ingen diskriminering av företagi glesbygd. 20LARS-OVE (vpk) replik; Det är lätt att instämma med finansministerni hans kritik av de borgerliga och deras syften. Mcrt jag hade nogockså värttatmig aft få höra ert furtderirtg över om irtte vinstandelssystemen är till skadaför hela arbetarrörelsen, med tanke på den politiska position som de härsystemen intar. Dert väldigt hårda irtrikfningert på lönerna som denhuvudsakliga bovcrt i irtflafiortsteorirt, talet om lörtctak osv. skapar nyalönesystem och skapar den här möjligheten för borgerliga partier ocharbetsgivare atf splittra upp arbetarklassen. Det är ju just det som håller påatt hända . Det är mycket riktigt, , att vi i vpk infealls är särskilt attraherade av att de ledande exportföretagen betalar relativtlåga löner. Arbetarna i de företagen gör mycket stora insatser för def härlandet, och deraslöner står inte alls i proportion till de enorma vinster som görs i företagen. Att lönerna är låga tycker finansministern är oerhört bra.Men det måste betyda att man inte får rubba någonting av fördelningen mellanarbete och kapital, enligt regeringerts och finansministerns synsätt. T.o.m. folk inom finansministerns egen rörelse funderaröver vad som håller på att hända med de crtorma tillgångar som finrts iföretagen . Pengarna investeras infe. De används infe för socialt rtyttigaändamål utan för firtansiella spekulatioucr, medan de arbetande skall hållaigen på sina anspråk. Detta är ju en av grogrunderna för systemen medvinstandelar, bonuslöner, resultatlöner av alla slag. Men regeringen nöjer sig kanske med att bara likställa lönoch vinstandelar, utan att se att även en beskattad vinstandel är beroende avföretagefs välvilja. Uppknytningen till företagefs snäva intressen är ju enytterligare förlängning av det klassiska klassamarbete somfackföreningsrörelsen har bedrivit. Def är en utvidgning som innebär attmedlemmarna ställer sig vid sidan av fackföreningen. Den gamla parollen aft ställa fackföreningen åt sidanhäller på att förverkligas av genom dessa nyasystem där arbetare, framför allt då kvalificerade sådana, erbjuds möjligheteratf tjäna pengar vid sidan av lönen. Det inrtebär ett slag mot de arbetare somär svaga på arbetsmarkrtadert. Finansmirtisterrt borde fuudera över om inte detta är enödesfråga för hela arbctarrörelscrt. 21BENGT () replik: Finansministern säger att det inte ärsocialdemokraternas och rcgeringensörtskanaff stoppa vinstandelssystem. Menfaktum äratt i den proposition som behandlas nu säger föredragande statsrådetmycket tydligt, och jag förmodar att står bakom det yttrandet;"Vinstan-delssystemen befäster orättvisorna på arbetsmarknaden, som riskeraratt delas uppi företag med vinstandelssystem och företag utan. en sådanutveckling otillfredssfällartde." Sedart argumcrtterar också på ett sättsom mycket tydligt visar att hart är emot vinstandelssystem. Def är klart att jobbar man i ett företag som går medvinst och får vara med och dela på den virtsfen, kommer utfallet atf skilja signågot från vad de får som jobbar i företag som inte gär med vinst. I def senarefallet får den artställdc ingen del i vinst oavsett om det finns ett system förvinstdelning eller inte. Det är en avvikelse från principen aft lika arbeteskall ha lika lön, och hela argumentering gär också emotvarje tanke på andcl-i-vinsf-sysfcm. Som vet har under mycket långtid - jag nämnde att det nu är sedan vi väckte vår första partimotion ifrågan -arbetat för andel-i-vinsf-sysfcm. Def har skett mot de etableradearbetsmarknadsorganisationerrta och länge mot övriga partier. Bakgrundenär att det finrts en grundläggande ideologisk övertygelse inom 3 Riksdagensproiokoll 1986/87:135 Prot.1986/87:135 att det är bra ifall de som jobbar i företagen fårvara med och dela på vinsten. " ; ~ Vi tror att det har alla de fördelar som omnämns i propositionen, atfdet °-> P påverkar produktiviteten positivt,atf det påverkar samhörighetskänslan i företagetpositivt och att det är bra ifall de anställda använder en del av vinstandclarrtaför aft bli medägare i det företag där de jobbar. Det är fullstärtdigt obegripligt när att det infe ger de anställda något inflytartde. Faktum är ju att vi harexempel pä företag som har haft vinstdelningssystem under gartska lårtg tid ochdär de anställda med hjälp av vinstandelarna nu har blivit den dominerandeägaren i det företag där de arbetar. Så det är alldeles självklart atf detta ären väg vid sidart av . artdra vägar att ge de artställda irtflytartde iföretagert. räknade upp en massa områden där hanhävdade atf och andra borgerliga partier inte hade varit aktivaeller visat något intresse, t: ex. arbetsmiljöfrågan. Ändå ärdet ett faktum atfden arbetsmiljö-lag som vi har i har lagts fram av enfolkpartistisk arbetsmarknadsminister. Vi har såvitt jag vet aldrig uttalat oss mot rättvisarelön utan tvärtom/ör rättvisare lön, och jag har haft debatter med Kjell-OlofFeldts chef här i kammaren om det. Och när def gäller medbestämmandet var detfolkpartiet som väckte förslaget om styrelsereprcsentation för de anställda,som vi nu lyckligtvis har kunnat få igenom. Men när det gäller andel i vinst har vi ännu inte kunnatfå gehör hos majoriteten i kammaren, vilket jag djupt beklagar. Men vi sägerfortfarande ja fill andcl-i-vinsf-sysfcm, , hemskt mycket ja! 22 () replik: och harbemött mycket av def som firtansministern hade att säga i sina något rapsodiskareflexioner om dertrta fråga. Några kompletterirtgar dock! Det är utan tvivel så, , att.dehär kraven kommer från Metall och från LO, och de har motiverats, inte i determer som anvärtde här , utau i renodlat politiskatermer. Det ord som LO har anvärtt är ordet stoppa: Sedan kan man kompletteramed de .formuleringar i propositionert som Bcrtgt återgav, Det går infe att gömma sig bakom politiska majoriteter -självfallet oftast socialdemokratiska - i olika verksstyrelser typriksförsäkringsverket och . I föreliggerreservationer - det nämrtde infe - och harfaktiskt inkommit med en skrivelse till regeringen där man pekar på allt defkrårtgel och elände som detta förslag kommer aft leda till. Vinst och lön är faktiskt två olika saker. Jag vet infe omman kan beskriva som crt gammal marxist, men någon typ av bakgrund i den brartschen har han säkert. Om inte annat kan den marxistiskt mera renlärigc upplysa honom om dessa skillnader. Det finns inga exempel på att denna delning av vinst har påverkat lönen. Jag skall återigen citera vad man har sagt på Volvos verkstadsklubb, även om jag vet att 34 finansministern infe tycker om afthöra det; Vi håller vattcrtfäta skott mellan Någon sammartblartdning får inte ske. Irtom finns inga teckcrtpå att lörteutrymmet minskat på grund av vinstdelningcrt. Så är det med densaken. Så de sociala förmånerna. Jag tycker det vore välgörandeom här kunde korrigera den desirtformation som ägnarsig åt i TV när han säger att det här påverkar sjuklönen. Vi har nog alla varit ute på olika företag och träffat deanställda som har dessa system och deras fackliga företrädare, och vi har setthur bra det går i de företagen och hur gärna de vill ha kvar de här systemen;Jag vet aft var nere på på ett möte, som hart hadeartlednirtg att göra slutet för presscrt, där man skulle diskutera den härsaken. Flera av oss har varit nere på Åkermarts, som har haftvinstdelnirtg sedart 1946. Jag rekommcrtderar t. ex. att åkaner till i och tala med , den gamleMetallordföranden, som är ansvarig för vinsfandelssysfcmef. Där får martreda på fördelarrta. Det är etf bra företag. Det går bra. Alla vill havinstdelningcrt kvar.