prot · GA0934 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:34 1 § Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2§ Svar på interpellation 1986/87:38 om bestrålningen av livsmedel har frågat mig om det råderett formellt förbud mot bestrålning av livsmedel och ett förbud mot import avbestrålade livsmedel samt om någon svensk myndighet har försökt att kontrollerauppgiften om att bestrålad mat införts till . Vidare har om regeringen ämnar ta initiativ för att få till stånd ett internafionelltsamarbete mot bestrålning av livsmedel. I förekommer inte bestrålning av livsmedel. Enligtlivsmedelslagstiftningen får livsmedel inte behandlas med joniserandestrålning utan tillstånd av livsmedelsverket. Något sådant tillstånd har aldriggivits. har lämnat förslagom den framtida utformningen av livsmedelskontrollen i . Utredningenanser inte att det finns skäl att ändra nuvarande lagstiftning i fråga ombestrålning av livsmedel. Vid remissbehandlingen av utredningens förslag har deremissinstanser som yttrat sig i frågan uttalat sig restriktivt när det gällerutnyttjandet av denna behandlingsmetod. Ansvariga internationella organ har beslutat att godkännalivsmedelsbestrålning inom särskilt rekommenderade gränser. Frågan om vilkabestämmelser vi skall ha i kommer bl. a. att vara beroende av deforskningsresultat som föreligger på området. En konferens om hälsoeffekteroch kontrollmöjligheter vid bestrålning av livsmedel hölls iMiinchen i WHO:s regi. som deltog i konferensen gör förnärvarande en summering av den aktuella forskningen. Grundläggande för verketsöverväganden är konsumentens intresse av god livsmedelskvalitet. Vår strävanbör vara att konsumenten skall ges möjlighet att bedöma både färskheten ochhälsoeffekterna hos ett livsmedel. I fråga om import av bestrålade livsmedel finns ingasärskilda bestämmelser i livsmedelslagstiftningen. Som anfört isin interpellation har det förekommit uppgifter om att vissa importeradepartier av livsmedel varit bestrålade. Som också anfört finnsdet ännu inga analysmetoder med vilka man direkt kan påvisa att bestrålningskett. Här gäller i stället den allmänna regeln att livsmedel inte får säljasom man kan Om bestrålningen av livsmedel anta attde är skadliga att förtära eller i annat avseende otjänliga för konsumenten. Slutligen vill jag säga att i olikainternationella sammanhang verkar för en begränsning av bestrålning till förmånför färska livsmedel eller andra, säkrare behandlingsmetoder. Anf.2 (vpk): Jag ber att få tacka jordbruksministern för det svar somjag har fått. Jag tycker att svaret klarlägger de brister och problem som finnsframför allt när det gäller import av bestrålad mat. BrittiskTV berättade följande: En last med indiska sötvattensräkor kom till Helsingborgmen blev inte insläppt på grund av för höga bakteriehalter. Lasten destineradesom till , där räkorna "fräschades" upp i enbestrålningsanläggning. Det finns många sådana anläggningar just i Holland.Bakteriehalten sjönk enligt brittisk TV till en uppseendeväckande låg nivå.Räklasten klarade vid nästa försök kontrollen i , men det var sammaförruttnade räkor. Dessa bestrålade matvaror, som alltså hade betraktats somalltför farliga när man tidigare hade försökt få in dem i , skall enligtuppgift ha gått vidare till ett svenskt restaurangkök för att ingåi maträtter på vackert dukade bord. Förpackningarna hade ingen som helstnotering om att de innehöll skämd och bestrålad mat. Än mindre har de som dyrtbetalar för denna s. k. mat på restauranger eller i matvarubutiker en aning omvilka risker de löper, och få känner till att detta över huvud taget ärmöjligt. Som konsumenter saknar vi skydd mot den här typen avförfalskad mat. Jordbruksministern erkänner i sitt svar attlivsmedelslagstiftningen saknar bestämmelser om just detta. Räcker det då atthänvisa till den allmänna regeln öm "att livsmedel inte får säljas om mankan anta att de är skadliga att förtära eller i annat avseende otjänliga förkonsumenten"? Nej, jag anser inte det, jordbruksministern. Det måsteuppenbarligen till nya bestämmelser, som dels förbjuder bestrålning av mat inomSverige - det finns alltså inget direkt formellt förbud -, dels förbjuderimport av bestrålade livsmedel. Sådana förbud finns inte . När det gällerinhemsk hantering tycks opinionen nu vara tillräckligt stark för att ettförslag om ett klart förbud skall vinna gehör när det kommer upptill avgörande i . intar myndigheterna en avvaktande attityd. Regelnhar varit att inte ge tillstånd, som sade. Det behövs enligt deflestas mening hårdare tag. Problemet i fråga om importerade varor är att detännu så länge inte finns utvecklade kontrollinstrument för att avgöra ombestrålning har skett. Där är vi överens. Men jag anser att det behövsinternationellt samarbete, som är mer offensivt, för att stoppa sådanhantering. lAEA, och kom 1980 fram tillatt bestrålad mat var ofarlig, om stråldoserna hölls på en viss nivå. Vet MatsHellström om dessa organ har ändrat inställning ? Uppenbarligenhåller de flesta övriga instanser inte med om att sådan mat är ofarlig. Jag vill fråga jordbruksministern om han delaruppfattningen att kan acceptera import av bestrålad mat, omstråldoserna är tillräckligt låga? Vilka är de krav som jordbruksministern hänvisade till isitt svar alldeles ? Vilka är de svenska kraven' när i olikainternationella sammanhang verkar för en begränsning av bestrålning av matosv.? Är det inte så, , att lAEA i detta fall, som så mångagånger tidigare, agerar mot uttalade ambitioner när det gäller s. k.fredlig användning av kärnkraft öch radioaktiv hantering? Är det inte så attmäktiga käi-nkraftsintressenter och transnationella livsmedelsbolag dessutompressar på, för att få avsättning för sina produkter, till bestrålning av mat?Jag skulle gärna vilja ha litet klarare besked om konferensen i Miinchen för envecka sedan gav förhoppningar när det gäller kontrollmöjligheterna. Kanske MatsHellström vet litet mera därvidlag. Finns det kanske på gång en utvecklad teknik som kanavslöja om varorna bestrålats eller inte? Visade konferensen över huvud tagetambitioner i denna riktning? Var konferensen så till vida offensiv? Om bestrålningen av livsmedel Jag anser, precis som , attdetta är ett allvariigt problem. Det är étt konsumentpolitiskt ochlivsmedelspolitiskt problem. Strävan måste vara att konsumenten skall kunnabedöma om en vara är färsk eller inte. Precis som framhåller isin interpellation är detta huvudfrågan. Dessutom finns uppgifter om attbestrålning i vissa fall skall kunna ge negativa hälsoeffekter. Men det är intedetta interpellationen i första hand handlar om. Det finns hälsorisker som nuvärderas i forskningssammanhang. Om man bl. a. bestrålar bort vissa ämnen, kandetta göradet lättare för andra organismer att växa på ett negativt sätt. Dettamåste man självfallet studera mera ingående. Men som sade måsteden centrala konsumentpolitiska frågan vara att konsumeriten skall kunna bedömaom en vara är färsk eller inte. säger, i något slags polemik med anledningav mitt svar, att hon inte tycker att det räcker som det är . Jag tycker inteheller att det räcker. Problemet är bara att vi kan göra vissa sakersjälva. Det förekommer alltså inte bestrålning i . ärutomordentligt restriktivt och har aldrig givit något tillstånd. Men problemetvid import är att det inte finns, som alldeles riktigtsade, några metoder att kontrollera och avgöra om livsmedlen är bestråladeeller inte. Jag kan som svar på fråga säga att denkonferens som ordnades av precis haravslutats. Det har inte varit möjligt för mig eller för livsmedelsverket att fånågori utvärdering. Delegaterna har just åkt hem. Jag har som hastigast talatmed en svensk forskare som var på konferensen. Konferensen har handlat just ommöjligheten att utveckla metoder för framtiden med vilka man skall kunna påvisaom bestrålning skett och vilken dos som använts. Vi måste självfallet uppmuntraoch driva på, så att den här typen av forskning bedrivs och vi harmöjlighet att ställa krav på importen utifrån våra egna värderingar, vilket viinte kan göra . Äveri om kontroll är tekniskt omöjlig, har vimöjlighet att vidta vissa åtgärder. Jag har talat med livsmedelsverket ochförstått att man kommer att Om bestrålningen av livsmedel Prot.1986/87:34 ta initiadv dll att de miljö- och hälsoskyddsnämnder som svarar för24 importkontrollen genom andra åtgärder skärper övervakningen avsådan import av livsmedel där det finns skäl att misstänka att bestrålning harskett. Sådan kontroll kan inte vara heltäckande, därför att det saknasvetenskapliga metoder. Men vi vet ju litet om vilken typ av mat som det handlarom. Precis som säger handlar det ofta om storkökssändningar aven viss typ av mat, och det finns allt skäl att vara vaksam mot den typen avimport. Det har också hänt att man haft misstankar och skickat tillbakapartier. Man kan också väcka den allmänna opinionen och fåimportörer mera vaksamma. Men detta är givetvis inte något heltäckande system -det ger jag helt rätt i. Ett heltäckande system kan vi få förstnär forskningen kommit dithän att man kan ange korrekt vad som är bestrålat ochinte. säger att myndigheterna har en avvaktandeattityd i . Det tycker jag inte. i har gåttlängre än de internationella organen. Såvitt jagförstår står lAEA kvar på samma ståndpunkt. Vi har också WHO, som föreslår attviss begränsad strålning skall tillåtas generellt. Det gäller också FAO,världslivsmedelsorganisationen, som föreslår att viss begränsad strålning skalltillåtas generellt. I går vi alltså längre än deinternationella organen, så jag tycker inte att man kan säga att vi äravvaktande - det är inte en riktig beskrivning. Det har också tagits vissainitiativ. Bl.a. har denna fråga tagits upp i nordiskt sammanhang. Viavser att driva frågorna om att begränsa bestrålningen också i deinternationella organ som är relevanta på detta område. Det är flera olika.Viola nämnde lAEA. Det gäller också FAO och WHO, och det gäller ävenvid kontakter med andra länder bilateralt. Ännu är det ju inte så attbestrålning sker i särskilt många länder, och det finns allt skäl för oss atthålla kontakt med andra länder i den här frågan. Anf.4 (vpk): Jag måste säga att svar väcker vissaförhoppningar när det gäller svenska myndigheters sätt att hantera den härfrågan. Men det måste också till en otroligt stark opinion samt framför alltinformation om att bestrålad mat kan införas till . De flesta människorär inte medvetna om risken. Till dem som inte känner till det vill jag säga: Det ärinte själva bestrålningen eller radioaktiviteten i sig som är farlig, annat änsom en arbetsmiljöfråga, vilket i och för sig är tillräckligt allvarligt. Detfinns ingen radioaktivitet i matvarorna, men botulinusbakterierna kan överieva,och det är mycket allvarligt. Det handlar om ett av de farligaste gifter sommänniskan känner till, och dessa bakterier kan alltså överleva, trots att matvarornaser fräscha ut efter ett ruttnande tillstånd. Det är detta man måste varna föroch åtgärda. Det är intressant att höra att tydligen inte harändrat inställning utan är lika kategoriskt som tidigare, medan WHO inte ärdet. Det senare väcker förhoppningar. Jag skulle sedan vilja vända på det hela för att göraproblemet enklare och i varje fall åstadkomma ett mer rättmätigt krav. Bordedet inte vara så, , att bevisbördan i fråga om huruvida ettlivsmedel är bestrålat eller inte ligger hos fabrikanten? bordetillsammans med andra länder kunna kräva att fabrikanter skall bevisa att deraslivsmedel inte är bestrålade, eller hur? Då skulle det åligga de rikalivsmedelsbolagen ute i världen att bl. a. ta fram den teknik med vilken mankan visa om en vara är bestrålad eller inte. Detta kommer de nämligen aldrigatt göra frivilligt - så pass mycket vet jag om mat och om makt,jordbruksministern. Vad tyckerMats om förslaget? vill jag ställa ytterligare en fråga, som gällerdet fall som uppmärksammats av brittisk TV och som jag har refererat till. Harsvenska myndigheter, t. ex. livsmedelsverket, eller regeringen försöktkontrollera om uppgifterna i brittisk.TV var riktiga och hur ofta det i så fallförekommer att bestrålad mat, som t. ex, det parti räkor jag talat om, förs intill ? Om bestrålningen av livsmedel När det först gäller de internationellaorganen måste det som sagt vara ett missförstånd från sida.FAO, WHO och lAEA har ställt sig bakom samma rekommendation och vill alltsåföreslå ett fullständigt godkännande upp till en dos av 10 kGy för alla slagslivsmedel. Som jag sade har vi i i det avseendet gått längre än dessainternationella organ, eftersom vi inte tillåter någon bestrålning.Det har inte heller givits någon dispens av livsmedelsverket. De internationella organen kopplar den härrekommendationen till frågan om märkning av produkterna. Regeringen har ocksågivit livsmedelsverket ett uppdrag som gäller märkning av livsmedel rentallmänt. håller nu på att bedöma dessa frågor, och här kommeråter frågan om kontrollaspekterna in i bilden. Man måste ha metoder som gör detmöjligt att bedöma om det har skett bestrålning eller inte. Men givetvis ärmärkning någonting som finns med i livsmedelsverkets uppdrag. Det som gör problemet svårt att avfärda i deninternationella debatten och den debatt som förts också i forskningskonferensenär frågan om hur man skall bekämpa och vilka medel man har att bekämpa verkligtfarliga sjukdomar. Bestrålning av livsmedel har ju den effekten att denmotverkar uppkomsten av framför allt salmonellabakterier. Även andra sjukdomarkan bekämpas med hjälp av bestrålning. När man i vissa länder tillåterbestrålning av exempelvis kryddor, har man framhållit just att man därmedundanröjer risken för salmonella. Trots detta har vi i inte velatanvända den metoden, eftersom vi anser den vara alltför osäker. Det är därförviktigt att man forskar fram andra metoder och ser på vilka alternativ tillbestrålning som finns när det gäller exempelvis bekämpning av salmonella. Det krävs alltså mer av forskningsinsatser, och det krävsmer av bevakning. Vi skall från vår och livsmedelsverkets sida försöka spridainformation, så att miljö- och hälsoskyddsnämnderna bättre kan bevaka den härfrågan när det kommer in livsmedelspartier - det handlar här framför allt om stora partier som vidarebefordras till storkök, vilket också Prot.1986/87:34 var inne på. Vi hoppas att på det sättet kunna få enallmän debatt i om bestrålning av livsmedel. Vi harju nu ett läge där det inte är Om bestrålningen av livsmedel teknisktmöjligt att veta om ett parti är bestrålat eller inte, men där man på andra vägar kan ta reda på detta. Anf.6 (vpk): Jag fick inte svar på de frågor jag ställde i slutet avmitt förra Jag frågade om jordbruksministernskulle vilja medverka till att sådana bestämmelser införs att bevisbördanligger hos fabrikanten. Det skulle innebära att kontrollmöjligheter togs fram,men av fabrikanterna, som får betala med sina egna resurser. Om vi i Sverigeinför förbud mot import av bestrålade livsmedel och kräver att det skall åliggaimportören eller fabrikanten att bevisa att en vara inte är bestrålad, har vibara att vänta på fabrikantens bevisföring innan vi säger ja till att en varafår införas till . Detta vore verkligen någonting att verka förinternationellt. Jag fick inte heller svar på frågan om huruvida regeringeneller livsmedelsverket hade kontrollerat de affärer som vi hört berättas om iefterhand. Det skulle kanske vara möjligt att göra det med hjälp av vissatullhandlingar och annat. Det är viktigt att se vad som har hänt fram till , eftersom vi förhoppningsvis kommer att agera på ett mer offensivt sätt iframtiden. När det gäller den sista frågan har man,såvitt jag känner till, från de svenska myndigheternas sida, sedan man så långtmöjligt kontrollerat uppgifterna, kunnat bekräfta att de uppgifter som förekomi engelsk television i huvudsak .var riktiga, Ingen har i varje fall motsagtuppgifterna i de speciella sändningarna i brittisk TV. När det sedan gäller förbud och kontroll vill jag säga fördet första att våra förbud måste vara i enlighet med internationella regler ochför det andra att det, om det skall finnas respekt för förbud i ett samhälle,måste finnas möjlighet att kontrollera att förbuden efterlevs. Innan vi kan gåfram på den väg som ,föreslog, måste vi därför ha ettinternationellt samarbete. Vi måste också få fram trovärdiga kontrollmetoder.Sådana finns inte . Vi får därför gå fram också på andra vägar, intilldess att vetenskapliga resultat finns som visar kontrollmetoder som håller.Viola och jag är ju överens om att sådana metoder inte finns . Vad vi däremot kan göra, som vi också har gjort, är att setill att det inte förekommer bestrålning i . Den helt dominerande delenav vår mat kommer ju ändå från . Sedan finns det import till framförallt storkök, och där får man, intill dess vi fått fram hållbara vetenskapligakontrollmetoder, på annat sätt efter bästa förmåga vara vaksam. Det kan aldrigbli heltäckande, men livsmedelsverket har, som jag sade tidigare, redan gått utmed anvisningar om skärpt övervakning på den punkten till miljö- ochhälsoskyddsnämnder: Slutligenkrävs det internationellt samarbete, som jag redan talat om. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få Prot. 1986/87:34 antecknat att hon inte ägde rätt till ytteriigare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Skl25-Skl27till skatteutskottet 1986/87:L116-L125fill lagutskottet 1986/87:Skl28-Skl31till skatteutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /87:5 och 8 betänkanden /87:3-6Skatteutskottets betänkanden /87:6. 13 och 14 betänkande1986/87:7 betänkanden /87:1-3 5 § Anmäldes och bordlades 1986/87:Skl32av m. fl. 1986/87:Skl33av m. fl. 1986/87:Skl34av m.fl. Lindring av församlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor, m.m. (prop. 1986/87:45) 1986/87:Skl35 av andre vice talman ochUlla Tilländer 1986/87:Skl36 av m.fl. 1986/87:Skl37 av MargaretaGärd och 1986/87:SkL38 av 1986/87:Skl39 av LarsWerner m.fl. En tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m.m. (prop. 1986/87:61) 1986/87;Joll3 av i m.fl. . 1986/87:Joll4av m;fl. Vissaprisreglerande åtgärder på jordbrukets område (prop. 1986/87:65) 6 § Anmäldes och bordlades 1986/87:6Exportkreditgarantier m. m. i utländska valutor (prop. 1986/87:23) 1986/87:8Handel med ädelmétallarbeten. m.m. (prop. 1986/87:8) Prot.1986/87:34 7 § Meddelande om interpellation T] 71~, ', Meddelades att följandeinterpellation framställts 1986/87:109av () till statsministern om förstärkt stöd tillenergiinvesteringar: Av formella skäl vägrades vi fråncenterpardets sida väcka följande motion i anledning av regeringens förslagtill tilläggsbudget I för innevarande budgetår: "beslut i anledning av proposition1985/86:140 om vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten m. m. innebar etttillkännagivande fill regeringen om vikten av att regeringen vidtar de åtgärdersom behövs för att främja en omställning och förnyelse av energisystemet ocherforderliga medel ställs till förfogande för sådana ändamål. Riksdagenkonstaterade vidare att medel från de särskilda energiskatterna bör kunna tas ianspråk för detta ändamål och förutsatte att regeringen har sin uppmärksamhetriktad på denna fråga och vidtar åtgärder eller återkommer till medförslag till lämpliga insatser. beslut innebar således en begäran om förstärkningarav stödet till energiinvesteringar. Även om denna begäran inte var tidsbestämd,medför regeringens underlåtenhet att återkomma i samband med att tilläggsbudgetI för /87 läggs en drastisk försämring av möjligheterna till deinsatser som krävs för en fortsatt utveckling och introduktion av inhemskförnybar energi. Enligt gällande beslut upphör stödet . måste enligt vår mening beredas möjlighet att taställning i denna fråga med hänsyn till den ovan redovisade framställningentill regeringen avseende en begäran om förslag till förbättringar i stödet förenergiinvesteringar. motiverade sin framställning i anslutning tillde yrkanden som framfördes i centermotionerna 1985/86:442 och 428 och betonadedärvid att förnyelsen av energisystemet måste kunna fortgå utan avbrott.Riksdagen underströk vid sitt beslut att det finns stark anledning attupprätthålla lönsamheten i energisparandet över huvud taget och oljeersättningi synnerhet. (SkU 1985/86:38). Finansministern gav uttryck för samma uppfattning i eninterpellationsdebatt och konstaterade att inkomsterna frånde särskilda energiskatterna bör kunna tas i anspråk för de åtgärder som krävs. beslut innebar, dels en begäran till regeringenatt vidta vissa åtgärder, dels att regeringen skulle återkomma med ett förslagtill , som i huvudsak anslöt till motioner. Imotionerna föreslogs bl. att småhusägare och bostadsrättsinnehavare skulle få rättatt göra avdrag för energiinvesteringar att investeringsbidraget föreldningsanläggningar för biobränslen skulle att bidrag tillsolenergianläggningar och små vattenkraftverk skulle utgå i minst nuvarandeomfattning t. o. m. /91 att särskilt 25-procentigt PoD-stödskulle utgå till ett 25-tal anläggningar för halmeldning Det är därför synnerligenförvånande att regeringen i tilläggsbudget I (prop. 1986/87:25) inte ens äskatmedel för förlängning av nuvarande stöd dll solenergi- ochbiobränsleanläggningar och små vattenkraftverk till . Därigenomhar en situation skapats som är raka motsatsen till den som avsågs medriksdagens beslut. Det är en mycket anmärkningsvärd ohörsamhet tillriksdagens beslut som regeringen visar. Regeringens brist på handlande harredan skapat stor oro och misstämning i de branscher och bland de yrkesutövaresom enligt riktlinjer arbetar för en förnyelse av vårt energisystem. Det är helt nödvändigt att nu fattar beslut somkompenserar regeringens försummelse - om inte allt förtroende för av riksdagenfastlagda målsättningar för energipoliiikeri skall gå förlorat. bör därför enligt vår mening besluta att anvisa100 milj. kr. på tilläggsbudget I ur de rnedel som influtit genom den s. k.särskilda energiskatten i syfte att möjliggöra en förlängning av nuvarandestöd till solenergi- och biobränsleanläggningar och små vattenkraftverk.Riksdagen bör vidare begära att regeringen återkommer med de förslagsom beslut i övrigt innebär. Med hänvisning till vad som ovan anförs och till berördadelar i motionerna 1985/86:442, 1985/86:428, 1985/86:N447 och 1985/86:SkU239hemställs, att beslutar att påtilläggsbudget I för /87 anvisa 100 milj. kr. för förlängning avnuvarande stöd till solenergi- och biobränsleanläggningar samt till småvattenkraftverk, samt att beslutar begära attregeringen återkommer med förslag om avdragsrätt förenergiinvesteringai" samt ett förlängt och förstärkt stöd förenergiinvesteringar i enlighet med vad som anförs i motionen Regeringens beslut att ej återkommamed förslag i enlighet med beställning innebär enmedveten minskning av insatserna för att öka användningen av inhemska förnybaraenergislag. Detta förfarande måste ses som en avsiktlig desavouering avriksdagens beslut, som innebar en begäran om förstärkningar. I regeringensskrivelse /87:75 anges dessutom att regeringen slutbehandlat detta ärende. Det är vidare anmärkningsvärt att regeringen - underpågående förhandlingar om energipolitikens inriktning ochkärnkraftavvecklingens genomförande - försämrar möjligheterna till omställningoch förnyelse av energisystemet. Detta förfarande står dessutom i strid med dedeklarationer som såväl stats- som finans- och miljö- och energiministrarnagjort. Medanledning av vad som ovan anförts vill jag fråga statsministern; På vilket sätt avser regeringen fullfölja riksdagensbeställning om förlängt ochförstärkt stöd till energiinvesteringar och effektivare eriergianvändning? Ärregeringen beredd att omgående vidta åtgärder som innebär att stödet Meddelan de om interpellation Prot.1986/87:34 till investeringar i solenergi- och biobränsleanläggningar samtsmå vatten-24 november 1986 kraftverk kan utgå även utgång? 8 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:188 av (vpk) tilljordbruksministern om beräkningen av trädesersättningen: