prot · GA0951 · 1986-12-31 00:00:00 — I dessa fall kan ennärmare analys ge vid handen att länet inte är det rationellaste måttet pädistriktets storlek. Det måste då vara naturligt att den blivandeorganisationskommittén har befogenhet att frångå länet som verksamhetsområdeför att välja den distriktsstorlek som är mest ändamålsenlig och förnuftig.Socialdemokraterna motsätter sig denna koncession åt verkligheten. Viborgerliga har därför nödgats reservera oss till förmån förvår ståndpunkt. Detgäller reservation 1. Med uttrycket "vi borgerliga" menar jagföreträdarna för , folkparfiet och . Det är glädjande att viäven i detta ärende har gemensamma värderingar på centrala punkter. Den andra huvudgruppen avser, som jag nämnt, förhållandetmellan kronofogdemyndigheterna och RSV: har RSV det övergripande ansvaretför administrationen av exekutionsväsendet, men ingen makt eller kommandorätthärutöver. Att kronofogdemyndigheterna härden självständighet som är en följdav detta beror inte på någon slump. Jag återkommer strax hårfin. har hand om en mängd uppgifter. Med.viss förenkling kan dessa sorteras i två grupper, nämligen dels sådana som harsamband med statens borgenärsintressen, dels sådana som avser exekutivverksamhet. I sin egenskap av företrädare för statens borgenärsintressen kankronofogden - om denne inte misstycker - liknas vid en inkasserare. Den andraegenskapen gäller, som framgår, exekutiv verksamhet. Här år utsökningsbalkenkronofogdens viktigåste rättskälla. Uppgiften är att förverkliga rättsanspråksom fastställts i domar eller andra exekutionsurkunder. Så sker bl. a. genominförsel och utmätning. Att verkställa den dömande maktens beslut kan många gångervara nog så besvärligt och rymma knepiga rättsliga övervägariden. I hovrättenhar jag mött flera sådana fall. Kronofogden har på sitt sätt här judiciellabefogenheter. Att han måste fullgöra dessa judiciella uppgifter medsjälvständighet och oväld är självklart - men det har också, klokt nog,ansetts böra framgå utåt på ett synligt sätt. Det var därför som RSV:smakt över kronofogdeväsendet begränsades till de rent administrativauppgifterna vid den reform som skedde . För mig är det en fundamental rättsprincip att den dömandemakten skall vara självständig och oberoende i förhållande till staten. Det vardärför som det var sä viktigt att slå tillbakasocialdemokratiska försök att gedomstolsverket såsom centralmyndighet befogenheter över domstolarna, något somlyckades med hjälp för omkring . Propositionen rubbar hittillsvarande ordning riktigtrejält. Den tillägger RSV befogenhet att - med propositionens uttryckssätt -leda och. styra verksamheten i exekutionsväsendet. Ingen skillnad görs typisktnog i propositionen i fråga om kronofogdens principiellt dubbla funktioner, attvara företrädare för statens skatteintresse och att vara verkställare av denexekutiva makten. Risk föreligger att kronofogden kommer att uppfattas somskattemyndigheternas förlängda arm. En sådan utveckling finner vi borgerligavara till skada för rättsordningen. I reseryation 6 utvecklar vi vår ståndpunktytterligare. För att markera vår syn på kronofogdens roll i den judiciellafamiljen tillstyrker vi i reservationen vidare ett förslag från omatt ansvaret för kronofogdemyndigheterna bör överflyttas till ,som ju har huvudansvaret för domstolarna, polis- ocli åklagarväsendet. Dennamarkering är ett symboliskt uttryck för värderingen att kronofogdeväsendetinte får infogas i den alltmer allsmäktiga skatteförvaltningen., Vi menar slutligen att organisationskommittén skallutforma sitt konkreta förslag med beaktande av våra.påpekanden och därefter återkomma till med nytt förslag i tvistiga delar, något som också följer av reservation 9. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna nr 1,2,6, 7 och 9. 1986/87:51: 25BENGT (): 1 ärendet om exekutionsväsendetsomorganisation finns det en lång rad reservationer. De är till.stor delgemensamma mellan de borgerliga partierna. För att kunna föra den. här debattenrationellt har vi beslutat att göra en -inbördes fördelning. har nu hörtmoderaternas representant utveckla synpunkterna kring och dessledningsfunktion. Jag tänker som representant för framför aljtinrikta mig på organisationskommittén och vad därmed sammanhänger. I de övrigadelarna, som redan är kommenterade av moderata samlingspartiets företrädareoch som kommer att kommenteras av representant, hänvisar jagtill de slutsatser som där redovisas. Men låt mig börja med att säga något allmänt omriktlinjepropositioner: Föreliggande förslag, om exekutionsväsendetsomorganisation aren s, k, riktlinjeproposition. Jag kan inte underlåta att härikammaren framföra att jag anser detta vara en tvivelaktig metod ur rentdemokratisk synpunkt. Det är svårt att få något exakt grepp öm vad regeringenverkligen har avsett med propositionen. Regeringens avsikt framgår inte heltklart. Jag vill peka på två punkter. Den första gällerriksskatteverkets nya rol), och den andra gäller hur den lokala verksamhetenskall utformas. Det är inte bara min egen uppfattning att regeringensproposition är oklar. Det är den samlade borgerlighetens uppfattning. Men detsom kanske är extra intressant är att vi faktiskt får ett vi.sst medhåll avsocialdemokraterna i lagutskottet. De ger helt enkelt sin egen regering bakläxanär det gäller nya roll, - Borgerlighetens inställning är att man i princip kunde haavslagit propositionen just på den grunden att den är oklar och intetillräckligt preciserad. Men vi har inte gått på den kanske något formellalinjen, I stället har vi sagt att propositionen kan godtas under en bestämdförutsättning, nämligen att frågan återkommer till i form av enproposition, som i detalj redogör för hur man har tänkt sig att organisationen'skall utformas . Denna skall grundas på den utredning och detförslag som en särskilt tillsatt organisationskommitté lägger fram. Därmed kommer jag in på självaorganisationskommittén. Det är självklart att den grundlägganderiktlinjepropositionen är av stor betydelse. Men jag tvekar inte att påstå attorganisationskommitténs utredning och förslag är av central betydelse för hurexekutionsväsendet skall se ut i fortsättningen. Därför är det naturligt attorganisationskommittén får en representantiv sammansättning. Preciserat betyderdetta att det i kommittén skall ingå - förutom fackliga företrädare - representanterför olika kronofogdemyndigheter. Med olika kronofogdemyndigheter menar jag dåmyndigheter av olika storlek och placerade i olika delar av , allt frånstorstadsområden till landsorten. Eventuellt skulle man också kunna övervägaom parlamentariker skall delta i organisationskommittén. En annan punkt som är angelägen i varje utredning, och såäven i organisationskommittén, är direktiven, vet ingen i detalj vaddessa direktiv kommer att innehålla. Det är naturligt att man hämtar ledning ipropositionen och i lagutskottets betänkande. Jag vill emellertid poängtera också bör beakta de reservationer som borgerligheten här har avgett. Detkommer säkerligen att komplicera direktivskrivandet och göra det besvärligareför själva utredningen. Men det är min fasta övertygelse att det kommer attförenkla ärendets hantering i sluttampen. Det är ett stort och viktigt uppdrag somorganisationskommittén har fått. Redan av det skälet är det angeläget att manstartar . Det går inte att dröja. Det är också angeläget att manförsöker åstadkomma ett så brett samförstånd som möjligt. Det har man faktisktuppnått när det gäller riktlinjerna i propositionen. Jag tror att man kan uppnådetta breda samförstånd även i organisationskommittén om man beaktar ävenborgerlighetens reservationer på viktiga punkter. Jag tänker bl.a. på sådantsom belysts av , nämligen att rimligen bör få enmera begränsad roll än den som propositionen föreslår. Man måste anlägga ennyanserad syn på länskronofdgdemyndigheternas områden och placering. Det gällerockså att beakta att kronokontoren får en självständig ställning och enbemanning, som motsvarar de rättssäkerhetskrav som rimligen kan ställas.Framför allt är det oerhört angeläget att organisationskommittén lägger framgenerösa övergångsbestämmelser. Om man i förslaget beaktar dessa synpunkter bör det finnasgoda förutsättningar att nå ett gott resultat. Borgerligheten avvaktar med spänningvad nästa proposition kommer att innehålla om exekutionsväsendets organisation. Med detta yrkar jag bifall till samtliga dereservationer som ställt sig bakom. AnL 26MARTIN (): finns 81kronofogdemyndigheter, och dessutom bedrivs exekutiv verksamhet vid ca 80stationeringsorter. Flera olika utredningar har företagits omkronofogdemyndigheternas organisation. Gemensamt för alla dessa utredningar harvarit att de föreslagit en avsevärd minskning av antalet orter därkronofogdeverksamhet skulle bedrivas. har därför avvisat de olikautredningsförslagen. Vi har gjort det därför att de föreslagna lösningarnaskulle ha inneburit en centralisering av verksamheten. Vi anser nämligen attdenna verksamhet är av stor betydelse ur rättssäkerhetssynpunkt och förservicen fill medborgarna och därför bör.bedrivas i decentraliserade former, I regeringens proposition 52, ,som vi nu behandlar,föreslås att skall godkänna principiella riktlinjer dels för attbilda en länskronofogdemyndighet i varje lån i syfte att effektivt utnyttjaresurserna, dels för att skall leda verksamheten iexekutionsväsendet. Det är de två grundfrågorna i propositionen. Från sida anser vi det anmärkningsvärt attriksdagen föreslås ta ställning till ett principförslag utan att det samtidigtär möjligt att överblicka konsekvenserna ur olika synpunkter. Från centerhållväckte vi därför i anledning av propositionen en motion i vilken vi kräver attriksdagen skall få ta ställning till ett slutgiltigt organisationsförslag, närdetta föreligger, I motionen angav vi dessutom i åtta punkter riktlinjer förarbetet med detta organisationsförslag. Även från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet väcktes motioner, och på många punkter överensstämmer dessamotionskrav med krav. Av de tio reservationer som fogats tillutskottsbetänkandet är därför flera gemensamma för alla tre partierna. I någrafall har och gemensamma reservationer och i en del fall ärcentern ensam reservant. I reservation 9 kräver de tre borgerliga partierna attregeringen skall framlägga en ny proposition för närorganisationsförslaget föreligger, så att får tillfälle att fattabeslut om denna för rättssäkerheten så viktiga verksamhet. Det är anmärkningsvärt, att socialdemokraterna inte gickmed på detta rimliga krav. Det är särskilt anmärkningsvärt eftersom ävensocialdemokraterna an.sett att propositionen borde ha innehållit en merautförlig redovisning vad gäller ledningsfunktion.Socialdemokraterna föreslår därför att genom ett uttalande skallfastslå att regeringen i lämpligt sammanhang bör redovisa för , innanomorganisationen genomförs. avstyrker socialdemokraterna våramotioner om ungefär motsvarande tillkännagivande och krav på att organisationenskall fastställas av . Jag undrar varför socialdemokraterna vill attriksdagen skall avstå från rätten att besluta om viktiga organisationsförändringar. För vinnande av tid har vi tre representanterför reservanterna försökt att dela upp ärendet mellan oss. Jag nämndeinledningsvis att motsatt sig tidigare omorganisationsförslag, eftersomdessa skulle ha inneburit en centralisering av verksamheten. Det förslag somregeringen nu har framlagt kommer att leda till att det bildas enlänskronofogdemyndighet i varje län,meri att verksamhet äyen skall bedrivas vid lokalkontor, s.k. kronokontor, somflertalet hittillsvarande kronofogdemyndigheter skall omvandlas till. Enligt vår uppfattning är en förutsättning för godtagandeav regeringsförslaget att garantier ges för fortsatt decentraliseradverksamhet. Det måste enligt vår mening även uppehållas exekutivverksamhet vid ungefär samma antal orter som . Mot bakgrund averfarenheterna av strävan att centralisera annan statlig verksamhet finns detanledning befara att det efter hand kan bli en centralisering av helaverksamheten eller huvuddelen av verksamheten fill en enda ort i varje län. Detfinns därföf all anledning att nu i enlighet med reservation 3 görett uttalande om fortsatt decentralisering. Både i och i motion har frågan ombemanningen på de föreslagna kronokontoren tagits upp. För att dessa kontorskall kunna fungera väl och effektivt och ge den service som människorna harrätt att få är det väsentligt att juridiskt och ekonomisktkvalificerad.personal finns på dessa kontor, så att personer som tar kontaktmed kontoren får möta personal som både kan ge klara besked och som har rättatt fatta beslut. I vår reservation 4 tar vi upp dessa frågor och framhållernödvändigheten av att minst en kronofogde kommer att finnas vid varjekronokontor. Vi framhåller-även vikten av att det vid omorganisationen tashänsyn till betydelsen av personalens rätt till trygghet och nödvändigheten avatt man medverkar till att behålla kvalificerad personal, vilket ju är ettproblem för vissa offentliga verksamheter. När det gäller frågan om lokalisering av de nyalänsmyndigheterna har vi i utskottet enats om ett tillkännagivande om attlokaliseringen även bör kunna ske till annan ort än residensstaden.Därmed.följs bl. a. centermotiorien, där vi framhöll att såväl behovet avstatlig verksamhet i olika delar av ett län som lämpligheten av att förläggamyndigheten till ort där huvuddelen av arbetsuppgifterna kommer att bedrivas,bör kunna vara vägledande i lokaliseringsfrågan. För att öka förutsättningarna för fortsatt decentraliseringay statlig verksamhet har i en tidigare motion, som behandlades avbostadsutskottet, , föreslagit inrättande av s.k. lokalsamhällsmyndighet, innehållande olika samhälleliga verksamheter. Genom sådansamverkan bör det vara möjligt att behålla verksamhet på fler orter än vad somannars är möjligt, l.reservation 5 framhåller vi att vid överväganden omkronofogdeorganisationen även bör prövas i vilkenomfattning den exekutivaverksamheten kan samordnas med annan verksamhet i lokala samhällsmyndigheter. vill även decentralisera de stora statligadatasysternen. Vid den förestående omorganisationen av kronofogdeväsendet bördärför, som vi framhåller i reservation 10, möjligheterna att decentraliseraREX-systeniet beaktas. I propositionen föreslås att de nyalänskronofogdemyndigheterna skall ledas av en lekmannastyrelse. I vårt partihar vi varit positiva till och arbetat för ökat lekmannainflytande över denstatliga förvaltningen,,och vi är även positiva till föreliggande förslag.Däremot kan vi inte dela regeringens och socialdemokraternas i utskottetuppfattning att regeringen skall utse styrelse- ledamöterna.Vi anser att landstingen skall utse ledamöterna, så att styrelsen får denlänsanknytning som de folkvalda landstingen är garanter för. I reservation 8från och tar vi upp detta krav, liksom kravet ifolkpartimotionen om att ordföranden skall utses bland de styrelseledamötersom representerar allmänintresset. Jag ber med detta att få yrka bifall tillsamtliga reservationer bakom vilka står, nämligen reservationerna L 3-6samt 8-10. AnL 27JÖRN (vpk): Vpk är inte representerat i riksdagenslagutskott, och det är naturligtvis en olägenhet att inte ha kunnat följa dediskussioner som har förts i utskottet kring detta ärende. skall jag inte beklagamig över det, därför att vår grupp har självmant valt att prioriterarepresentation i skatteutskottet framför representation i lagutskottet. Vi fårdärför leva med den olägenhet som det innebär att som eri följd avproportionaliteten i-representationen i kammaren inte kunna vara representeradei alla utskott. finns i detta ärende en vpk-motion i vilken yrkasavslag på omorganisationsförslaget. Den motionen skall ses som ett uttryck föratt det hos fler än oss finns en viss skepsis mot den metod som inte är heltovanlig, nämligen att man försöker lösa olika samhällsproblem genomoriiorganisation av myndigheter, när kanske i själva verket det grundläggandeproblemet är myndigheternas resursram. Särskilt i besparingstider kan en sådanovana ta sig uttrycket att det blir en omorganisation av dét rent yttre skaletmen ingen verklig förstärkning. Motionen är som sagt ett uttryck för litetkritiska tankar kring detta. Ä andra sidan får även vi erkänna att många starka skältalar för den här omorganisationen. 'Kronofogdeväsendets nuvarande organisationär ju ett ärv från dét förflutna. Bristen på samordning med annariadministration öch det faktum att exekutionsväsendet på något sätt befinner sigpå ett annat organisatoriskt plan än övrig förvaltning, som normalt är tredelad-n central förvaltning, länsförvaltning och förvaltning- är rimligtvisockså en olägenhet som man förr eller senare måste göra något åt. I detta läge, när det inom lagutskottet inte finns någrasympatier för något annat, må vi väl finna oss i att denna omorganisationkommer till stånd. Skall nu en organisatorisk reform genomföras,.bör dengenomföras med konsekvens och så snabbt och effektivt som möjligt. Såvitt vihar kunnat läsa oss till kan rädslari för att organisationsreformen skall ledatill en allmän tendens till centralisering dämpas betydligt. Skrivningarna frånutskottsmajoriteten och för övrigt också i reservationerna är sådana att någrautgångspunkter för en sådan strävan inte kan finnas bland dem som skall haansvar för verkställigheten av det här beslutet. Det angelägna nu är dels att organisationskommittén ochdess arbete förankras bland alla personalkategorier, dels att hela reformerikan genomföras så snabbt och smidigt som möjligt. Sagt med en mycket försiktigpolemik mot de borgerliga finns det inget värre än attorganisatibnsförslaget.när en omfattande nyorganisation skall göras, ligger och flyter under en längretid utan att man riktigt vet hur det skall vara. Det skall ju komma tillbakaoch tvättas i olika instanser. kan få en tillfredsställande insynutan att ett sådantflytande tillstånd skall behöva råda. Ett sådant tillstånd innebär en olägenhetbåde för tryggheten och för effektiviteten i administrationen. Det finns enstaka reservationer som vi har klar sympatiför. Främst vill jag nämna den som handlar om hur lekmannastyrelserna skallväljas. Också vi har i många sammanhang företrätt den principiella ståndpunktenatt det är mest tilltalande och riktigt att landstingen får välja, när detskall bli en nyorganisation av en viss myndighet på länsbasis. Vi avser emellertidinte att i det här sammanhanget göra sak av detta. Det kommer förslagom en större länsförvaltningsreform. Sättet att välja lekmannaorgan på länsplanet är ju intekonsekvent. I det här fallet har de som hävdat att regeringen bör utse ledamöternakunnat åberopa sig på att länsskattemyndigheten har en liknande metod. Vi förvår del sympatiserar principiellt med tanken att alla länsorgan avförtroende-mannakaraktär bör väljas på landstingsbasis eller väljas sä att säganerifrån länet i någon bemärkelse. Men vi får tillfälle, om jag inte minns fel, attpå ett bredare plan ta ställning till hur olika lekmannaorgan skall utses. Dåkan man föra diskussionen om hur demokratin bäst främjas. Jag har alltså inteför avsikt att göra detta . Med dessa synpunkter, herr talman, avslutar jag mittanförande. Jag har inget yrkande. AnL 28 () replik: Vi har här hört deklarera vpk:sinställning till organisationsreformen. Hän sade att i det här ärendetsfortsatta handläggning kommer att få insyn. Han sade inte när, ochhan sade inte hur. Det oroar mig och förvånar mig en del. Jag hade hoppatsatt vi skulle få ett klarare besked av om var vpk står där. Jaghar nämligen uppfattat på ett sådant sätt att han kämpar förriksdagens inflytande. Drar man undan inflytande över den fortsattaorganisationsutvecklingen blir det en urholkning av makt genom attregeringen tar över i stället. Denna förskjutning av makt och inflytande är ensynnerligen oroväckande utveckling, och den tycker jag inte att Svenssonborde stödja. Garantin för att skall få fortsatt inflytande äratt vi kan räkna med att organisationskommitténs förslag på något sätt kommertillbaka till för bedömning. Som jag ser det, kan det inte ske påannat sätt än genom någon form av proposition. Det är en oerhört viktig punkt,och den kan inte bortförklaras med att det inte är bra om förslaget "flyter"och att det blir "tvättningar", som sade. Det är nödvändigt att ärendetkommer tillbaka, och jag skulle gärna vilja höra ge ett klartbesked om hur han menar att en tillfredsställande insyn skall kunna erhållasfrån sida i detta viktiga ärende. AnL 29JÖRN (vpk) replik: Jag skall ge rätt i attdet i många fall förekommer att riksdagsbeslut är för allmänt formulerade ochatt detta urholkar insynsmöjligheter. Jag kan dock inte finna, närjag läser majoritetsutlåtandet,att det är berättigat att komma.med de anmärkningarna i det här fallet. Härfinns tydliga - jag vill t. o. m. säga mycket tydliga -anvisningar om vad manfår göra och inte göra. Jag vill också påpeka att situationen ur borgerligsynpunkt är något dubbelbottnad. Å ena sidan kräver man att skall fåstörre insyn, å andra sidan vill man egentligen ge organisationskommitténstörre rörelsefrihet än vad propositionen vill. Ni befinner er i ett något oklart läge. Ni vill egentligeni sak öka organisationskommitténs möjligheter att i olika fall avvika från degivna huvudlinjerna och huvudprinciperna. Så ni är något motsägelsefyllda i erinställning. I det här speciella fallet harvi bedömt saken så attmajoritetsskrivningen ger tillfredsställande riktlinjer, att det finnstillfredsställande möjligheter till insyn så som det är. Även om vi kanske ioch för sig hade velat ha mera insyn, får man väga detta mot risken att helaomorganisationsärendet får ligga och flyta och att det går innan manöver huvud taget vet hur det i slutändan kommer att se ut. Det åren storadministrativ olägenhet, speciellt för en administration av det här slaget, därbehovet av att få en bättre fungerande organisation och verkställighet är såutomordentligt angeläget, vilket alla parter i sammanhanget har påpekat. Manfår göra den här typen av överväganden när man inte själv har kunnat delta i deaktiva diskussionerna i utskottet, och det har vi försökt göra. AnL '30BENGT () replik: Vi i är inte överens med vpk omatt det är tillräckligt tydligt i propositionen hur organisationen verkligenskall se ut. Jag kan säga, , att det inte är någon motsättning iatt man ger organisationskommittén relativt vida ramar i en situation där viockså kräver att skall ta det slutliga beslutet. Därmed är detriksdagen som til syvende og sidst har avgörandet. Det här ärendet är så viktigt att man skall hantera detprecis på vanligt sätt. skall utreda och ge förslag.Detta skall sedan gå till departementet, och där skall man efter remissomgånggöra en ingående bearbetning. Man skall särskilt kontrollera att organisationenstämmer med verksamheten, så att den med andra ord blir verksamhetsanpassad; dåtänker jag inte minst på rättssäkerhetsfrågorna. Hit till bör vi fåen preciserad, tydlig, klar proposition som exakt visar vad som är tänkt medorganisationen. På det sättet uppnår man sedan en riksdagsbehandling i gängseformer med en ingående utskottskontroll, vilken uppenbarligen år nödvändig; detvisar den här omgången. Det är ett löfte som vi kan ge från borgerligheten attvi noggrant skall granska även det. Då säger , och det är naturligtvis riktigt,att det är farligt att en omorganisation får flyta. I det här fallet kan mansäga att exekutionsväsendet är en av de mest sönderutredda verksamheter somfinns i . har man hållit på med sex stora och två småutredningar, och det är naturligtvis pressande för personalen. Men det får inteinnebära.att vi sedan bara kan hasta i väg på sluttampen. Några månader hiteller dit på upploppet har ingen betydelse. Att vi stannar upp och tänker efter och gör ett noggrantslutligt övervägande är viktigt, och det är synnerligen angeläget att riksdageninte avhänder sig den möjligheten. Det är ju därför vi är till. AnL 31 JÖRN.SVENSSON (vpk) replik: Jag kan ha både förståelse och respekt förBengt syftemål, men vi bedömer den praktiskasituationeri någotannorlunda än han.