prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Slutligennär det gäller misshandel av kvinnor skriver vi i betänkandet att vi ärangelägna om att arbetet med dessa frågor fortsätter och inte stannar vid några^engångsinsatser. Mot den bakgrunden menar vi att och andraberörda myndigheters uppgift är att se till att det verkligen inte stannar vid^engångsinsatser. Det är väldigt viktigt att understryka här att viverkligen menar vad vi säger. Arbetet måste alltså fortsätta. 136 ^MARGO^INGVARDSSON (vpk): Socialdemokraterna brukar emellanåt i denna kammare tala om onödigareservationer från oppositionen. Om socialdemokraterna är överens medutskottsmajoriteten i sak när det gäller behovet av vårdplatser åtläkemedelsmissbrukare och behovet av specialister inom ^gynekologi ochbarnhälsovård inom primärvården, är det, såvitt jag förstår, helt onödigt avsocialdemokraterna att reservera sig i detta ärende. Om man reserverar sigmåste det väl bero på att man i grunden har en annan ^inställning-än vadutskottsmajoriteten ger uttryck för. Beträffandetilltro eller inte till landstingen har vi faktiskt fått lära oss under desenaste åren att den ekonomiska situationen i landstingen ibland tvingar frambesparingar. Landstingen underlåter inte av någon allmän ond vilja att ge folkvård, men ibland kan resurserna vara bristfälliga, och man har inte möjlighetatt ge den vård som man önskar. Vi fruktar att det kan finnas en risk attbesparingshänsyn tvingar fram en minskning av. specialisterna, främst inom ^gynekologioch barnhälsovård i samband med integreringen i primärvården. Därför tycker videt är viktigt och angeläget att utskottsmajoriteten i det här betänkandetfaktiskt har gjort uttalanden på dessa tvä punkter, 137 ^(s): Anledningen till att vi kände oss nödsakade att reservera oss på denhär punkten är att utskottsmajoriteten inte kunde acceptera följandeformulering: "Utskottet uttalade vidare att det inte finns anledning attbefara att ^mödra- och ^barnhälso\|årdens kvalitet kommer att försämras genomen integrering i primärvården," Det ärmöjligt - jag betonar ordet "möjligt" - att det ligger mer i den^formuleringert än man kan tro vid en första anblick. Vi har ju diskuterat denhär frågan tidigare i kammaren, och vi vet att den diskussionen bl, a, gällthuruvida man över huvud taget skall tilltroprimärvården, våra distriktssköterskor och läkare på vårdcentralerna att klaraav en anständig barnhälsovård. År det såatt man inte alls hyser den tilltron måste vi anmäla att vi har en annanuppfattning. Vi tror nämligen på primärvården. Vi tror att man där kan klaravården på ett bra sätt. Jag vet också att det på många håll i landet är så att^Margö ^Ingvardssons kolleger i vpk ställer upp pä den synen att vi skall ha enintegration i primärvården och även arbetar för det. 138 ^MARGO^INGVARDSSON (vpk): senaste inlägg var intressant. Det gav belägg förjust de farhågor som vi i utskottsmajoriteten har känt beträffande behovet avspecialistkompetens, läste upp en mening som finns i den socialdemokratiskareservationen, "att det inte finns ^anledrting att befara att ^mödra-ochbarnhälsovårdens kvalitet kommer att försämras genom en integrering iprimärvården", sade också att den meningen var litetunderfundig och kunde tolkas på olika sätt. Detär alldeles riktigt. Den kan tolkas så som förmodligen är densocialdemokratiska tolkningen, att det inte skulle bli någon försämring av den^gynekologiska vården om den sköttes av allmänläkare. Det är egentligen vadYvonne ger uttryck för, att en allmänläkare precis lika bra somen specialist kan klara av den ^gynekologiska vården. Det är på den punkten somvi inte är helt överens. Det är en väsentlig skillnad på de månaders utbildningsom en allmänläkare har i ^gynekologi och de år som en specialist har. Jufler inlägg som gör i den här debatten, desto merövertygad blir jag om nödvändigheten av uttalandet om att det även ifortsättningen skall finnas specialister tillgängliga i primärvården. Bidragtill allmän sjukvård,^m.m. 139 ^(s): I ^utskottsbétänkandet redovisas de uttalanden som utskottet har gjorttidigare och som även de socialdemokratiska ledamöterna har ställt upp på. Därsägs mycket tydligt att vi anser att det bör finnas specialistläkare inomprimärvården. Vihar också understrukit att de kvinnor som så önskar bör ha möjlighet attkonsultera en gynekolog utan att först behöva gå till en allmänläkare och attdetsamma gäller föräldrar som vill vända sig direkt till en barnläkare. Deuttalandena har utskottet gjort tidigare, och de upprepas . På de punkternaråder det inga delade meningar. Menvi får inte heller göra ett ^ställnirtgstagande som grundar sig på tron att detkommer att bli försämringar om ^mödra- och barnhälsovården sköts i primärvårdenoch att vi därför känner oss nödsakade att särskilt uppmärksamma regeringen pådetta. Vi tror inte och anser inte att det finns anledning att tro att detskall bli några försämringar, utan vi tror. att landstingen kommer att beaktavad regeringen har sagt i sin proposition om utvecklingslinjer för ^hälso-ochsjukvården och de riksdagsbeslut som vi har fattat med anledning av denna ochatt landstingen därför kommer att organisera den här vården på ett sådant sättatt det inte leder till försämringar. Överläggningen var härmed avslutad, (Besluti ärendet skulle fattas vid nästa ^arbetsplenum,) 1986/87:22 om anslag tillvuxenutbildning ^(prop, 1986/87:100 delvis) och 1986/87:28 om anslag på tilläggsbudget II ^(prop, 1986/87:109delvis). 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. vice talmannenmeddelade att utbildningsutskottets ^betänkanden 22 och 28 skulle debatteras iett sammanhang. Anslag till vuxenutbildning, ^m. 140 ^ALLMÉR^(m): ^betänkanden nr 22 och 28 rör vuxenutbildningenoch behandlar följaktligen frågor och anslag som avser kommunal^vuxenutbildrting, studieförbund, svenska för invandrare, folkhögskolor ^m^.m. Enhuvuduppgift för ^vuxenutbildningert är att ^mirtska bildnings- ochutbildningsskillnader mellan olika ^inedborgare. Den som i sin ungdom inte harfått möjlighet att tillägna sig kunskaper och färdigheter motsvarande dagensobligatoriska skola skall i stället ha den möjligheten som vuxen. Vuxenutbildningenkan stärka människors möjligheter i arbetsliv och samhälle. Den kan ge allmänkulturell ^bild^uing, språkkunskaper och möjligheter att pröva och utveckla denegna skapande förmågan. Enallt viktigare uppgift för vuxenutbildningen är att tillgodose deutbildningsbehov som uppstår genom förändringar i arbetslivet. Den utbildningsom valts under tonårens skolgång måste kanske kompletteras. Detta kommer ävenatt gälla dem som har genomgått gymnasial utbildning. Vuxnasbehov av utbildning kommer med stor sannolikhet att öka beroende på de allthögre krav som arbetsmarknaden ställer. En berättigad fråga är därför omnuvarande ^utbildnirtgsformer är de mest lämpade för att möta ^kommartde behovav vuxenutbildning. Vuxenutbildningenhar varit föremål för utvärdering. Denna gällde emellertidhuvudsakligen i vad mån vuxenutbildningsreformen hade lyckats eller inte.Reformens syfte var framför allt att utjämna utbildningsklyftor. Vad gällerframtida behov pekar utredaren på den betydelse som personalutbildningen kommeratt få. I betänkandet föreslås att frågan om utbildningsfonder utreds. Vikan instämma i att personalutbildning kan ge viktiga bidrag till individensutveckling. Vid sidan av sådan utbildning måste det emellertid finnasmöjligheter att efter eget intresse och egna planer välja utbildning, t. ex. isyfte att stärka den egna ställningen på arbetsmarknaden. Det är då viktigt attutbildningen verkligen motsvarar de krav på kvalitet som man bör ha rätt attställa med tanke på de uppoffringar som måste göras. Iårets budgetproposition föreslår regeringen att ^anordnare av vuxenutbildningpå olika sätt skall anpassa organisation och kursutbud till de vuxnas faktiskabehov. Vi kan instämma i en sådan inriktning av vuxenutbildningen, men vifrågar oss om sådana förändringar är tillräckliga. Regeringenaviserar en översyn av folkhögskolans verksamhet för att bedöma vilken roll denkan och bör spela . Vi anser att man i en sådan översyn skallförsöka utröna hur samtliga ^anordnare av vuxenutbildning bättre skall kunnaanpassa sin verksamhet till kommande utbildningsbehov för de vuxna. En översyn bör göras utifrån följanderiktlinjer; - Statsbidragen börförändras så att de ger större ^möljigheter att variera utbildningsutbud ochorganisation. - Åtgärder bör vidtas såatt den kommunala vuxenutbildningen bättre kan motsvara de krav som bör ställasvad gäller kvalitet och resultat. Utbildningens organisation bör vara merflexibel med hänsyn till de heterogena grupper som går i ^komvux. - En utökning av antaletfolkhögskolor är knappast möjlig inom den ram som kan ställas till förfogandeutan att redan befintliga skolor berörs. Det bör utredas hur ^landstingsägdafolkhögskolor kan överlåtas till de organisationer ^m. som vill startasådan utbildning. - Stödet tillstudieförbunden bör konstrueras på ett enhetligt och opartiskt sätt men ändå gestudieförbunden friare regler för organisation av sin verksamhet. - Studiestödens utformningoch regler bör utformas sä att de inte styr utbud och omfattning av^vuxenutbildnirtgen. Regeringenbör göra en översyn med den inriktning som vi här har angivit. Vibeklagar att utbildningsutskottets majoritet inte har ställt upp på deönskemålen. Ibudgetpropositionen föreslås att vuxenutbildningen skall ges ökade resursersamtidigt som besparingar föreslås, bl. a. på den obligatoriska skolans område.Denna prioritering är enligt vår mening oacceptabel. Vihade sedan en debatt här i kammaren kring dessa frågor, då^grundskole- och ^gymnasieskolebetänkanderta behandlades. De motiveringar vimoderater då framförde för en annan besparingsfilosofi äger sin giltighet ocksåi dag. Jag skall dock, herr talman, inte nu upprepa vad som dä anfördes utannöja mig med att hävda att i besparingstider måste utbildningen av den^uppväxa^ude generationen ställas före andra i och för sig angelägnautbildningsinsatser. Vi skapar annars ett ännu större behov avvuxenutbildningsinsatser . Vimoderater har därför lagt en rad förslag till som syftar till attdels skapa ekonomiska förutsättningar för ^omprioriteringar inom utbildningssektorntill ungdomsskolans fördel, dels skapa utrymme för en nödvändig skattesänkningoch dels bringa ned det ^alltförhöga budgetunderskottet. Vihar försökt lägga våra besparingar så, att de viktigaste delarna avvuxenutbildningen skyddas i så stor utsträckning som möjligt. Exempelvis anservi moderater att det anslag som utgår till vissa organisationers, bl. a.löntagarorganisationernas, centrala kursverksamhet bör avvecklas. Organisationernabör själva svara för sina kostnader. Det har de förvisso råd med. Vi finner detoriktigt och orimligt att man, som man gör stora besparingar påungdomsskolan, subventionerar organisationernas verksamhet. Påden kommunala vuxenutbildningens område föreslår vi att anslaget skall liggakvar på innevarande budgetårs nivå. Det innebären besparing på drygt 44 milj.kr. av ett anslag som omfattar drygt 1 044 milj. kr. Vi anser att av ^komvuxolika ^verksamhetsområde^u^ skall ^grundvux och möjligheten att skaffa siggrundskolekompetens prioriteras. Vi anser också att ^regeringert 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. 9 ^Riksdagenspro^iokoll1986/87:127 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. bör ha möjligheter att föreskrivaom viss avgiftsfinansiering. Ett sådant alternativ kan enligt moderatasamlingspartiets mening vara lämpligt för att kunna erbjuda utbildningar somannars inte skulle kunna komma till stånd. Närdet gäller studieförbunden har vi lagt våra besparingar så, att dehuvudsakligen syftar till att minska statens styrning av studieförbundensverksamhet och till att skapa jämförbara villkor för studieförbunden att arbetaunder. Riksdagenstyr indirekt studieförbundens utbud av studiecirklar genom att tilläggsbidragutgår förutom till studiecirklar i glesbygd, studiecirklar i hemspråk samtcirklar med handikappade deltagare även till studiecirklar i ^samhällsinriktadeämnen, svenska och matematik. Vi anser denna styrning felaktig. Vi föreslårdärför att samtliga tilläggsbidrag dras in utom de som berör cirklar medhandikappade deltagare, glesbygds- och ^hemspråkscirklar. Besparingen beräknarvi till 51 milj. kr. Regeringenvill öka antalet bidragstimmar och höja det högre schablonbidraget till ensammanlagd kostnad av drygt 25,5 milj. kr. Vi föreslår att anslaget Bidrag tillstudiecirklar hålls på samma nivå som innevarande budgetår. Dessutom föreslårvi moderater att bidraget till uppsökande verksamhet slopas och att bidraget till kulturverksamhet minskas. Sammanlagtföreslår vi att bidragen till studieförbunden minskas med drygt 113,5 milj. kr.jämfört med regeringens förslag. Närdet gäller undervisning för invandrare i svenska språket föreslår regeringen en^höjrting av schablonbidragen. Vi föreslår att dessa skall ligga kvar pånuvarande nivå. Folkhögskolornaföreslås av regeringen få ett med drygt 18 milj. kr. Vi moderateranser att ett ökat ansvarstagande från huvudmännens sida är rimligt ochföreslår att anslaget bibehålls oförändrat. Det är många reservationer fogade till de ^betänkanden vi nu behandlar.Jag skall inte ta upp alla tilldebatt, men några frågor måste jag' ändå beröra. Vimoderater har under ett flertal år tagit upp frågan om ^koirimunernas möjlighetatt anordna utbildning inom ^komvux ^råm när det gäller ämnen med litetdeltagarantal. Det rör framför alltundervisning i tekniska ämnen. ^Vihar anvisat olika modeller för hur dettaborde kunna lösas. Det gläder oss oerhört att utbildningsministern i åretsbudgetproposition kommit med sådana förslag att våra syften kunnat tillgodoses.Utskottet har enhälligt gått på regeringens förslag. Det lönar sig tydligen,herr talman, att konsekvent driva de frågor man tror på. Iövrigt vill jag beträffande ^komvux uppehålla mig vid två frågor.Först behovet av en mer flexibel tillämpning av regler vid studier inomgrundutbildningen för vuxna. Det gäller både vid gränsdragningen för närheltidsstudier får bedrivas och gränsen för hur många timmar som skall anses varadeltidsstudier. Utskottets majoritet framhärdar i uppfattningen att deltid ärhögst . Med den bestämmelsen skapas svårigheter för elever medskiftarbete och för dem som har problem med att få tjänstledighet för endast 15timmar. Vi moderater anser, liksom de socialdemokratiska motionärerna Doris^Håvik, ^Öhrsvik och ^Elm, att begreppet deltid ^skair innebärahögst . En tillämpning av mer flexiblaregler ryms inom berörda anslag och ger ^studieintresserade elever möjlighetatt snabbare klara sina studier. Vi moderater anser liksom att det beslut som riksdagenfattade , att den ^femgradiga betygsskalan vidgrundskolestudier skulle ersättas med betygen godkänd eller icke godkänd, varett dåligt beslut. Den nya ordningen har inneburit att kraven för betygetgodkänd tenderat till att sättas mycket lågt. Informationen till den studerandeoch eventuella avnämare blir därigenom mycket trubbig och inte sällan direktmissvisande. Systemet innebär också att en särskild kvotgrupp måste finnas förde elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Det mesta talar alltså förett återinförande av den ^femgradiga betygsskalan i grundskolekurser inom^komvux, så att denna skolform och blir likvärdiga i dettaavseende: Slutligen, herr talman,några ord om utskottsbetänkande nr 28. Regeringenföreslår i sin tilläggsbudget II att medel beviljas för en studiekampanj förinvandrare inför valet inom studieförbundens ram. Syftet att aktiverainvandrare med rösträtt att i större utsträckning än vad som är fallet deltai vara allmänna val är i allra högsta grad vällovligt. Vimoderater anser dock att det är de politiska partierna som skall ge informationtill invandrarna inför valet i avsikt att stimulera deras valdeltagande,och inte studieförbunden. Förslaget bör sålunda avslås. Vi ställer oss ocksåtveksamma för att inte säga avvisande till den utformning förslaget i övrigthar fått. De 10miljoner som föreslås skall utgå som ett förskott till studieförbunden och avSÖ fördelas mellan studieförbunden med utgångspunkt i de relativa andelar somstudieförbunden redovisat under huvudämnesgruppen "Samhällsvetenskap,information" . Ensådan fördelningsprincip är enligt vårt synsätt helt oacceptabel. Det finnsingenting som säger att detta system är det rimligaste, bästa ellerrättvisaste. Bakgrunden kan, som jag ser det, endast vara att gynna ettrörelsen närstående studieförbund. Dessutom, varför skall bidraget utgå somförskott? Är det inte rimligare att man också här följer principen att bidragfår rekvireras efter redovisning av den verksamhet man har haft? Tillssist, herr talman, yrkar jag med det anförda bifall till de reservationer iutbildningsutskottets ^betänkanden 22 och 28 som de moderata utskottsledamöternastår bakom: 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m.m. 141 CARL-JOHAN^WILSON (fp); Utgångsläget för granskning av regeringens budgetförslagpå utbildningsområdet har varit att söka finansiera en större satsning påungdomsskolan. Man kankonstatera att regeringen i budgetpropositionen har föreslagit en sänkning avanslaget till ungdomsskolan, medan vuxenutbildningen gått relativt"skadeslös" genom budgeten. anser att vuxenutbildningenskall stödjas på ett sätt som visar att vi vill minska utbildningsklyftornamellan generationerna och ge goda möjligheter till återkommande utbildning iett ^s. k. livslångt lärande. Om statens finanser ärsådana att man måste minska på utgifterna till ^Prot^.^ 1986/87:127 utbildningsområdet^,^ kan vi inte gilla att besparingar enbart görs på^ungdoms- Därför har vi föreslagitatt en ökad satsning på ^ungdomssko- T, ^7TT l^an finansieras med motsvarandeminsknin^g^ för olika delar av ^vuxenutbild- ^Anslagtill ^vuxenutbild- ^.^ ^^^ ^,.. ^j^ ^ ^ ^ ^.^ ^ ^ ^ ^ ^ ^.^r,, Den ambitionenredovisas ^i^ motioner och den ^fölis upp ^i^ ning, ^m.m. ^^^ ^i^ ^ ^ ^ ^r^f reservationer till de aktuella ^betänkandena från utbildningsutskottet. Folkpartietföreslår att statens anslag till vuxenutbildning minskas med 153,3milj. i förhållande till regeringens förslag. vuxenutbildning har- enligt min uppfattning - inte lyckats redovisa ett sådant resultat som man engång förutspådde när verksamheten etablerades. ^Minskningert för ^kommurtal^vuxertutbildning skall ej drabba grundutbildning för vuxna. Folkpartiettycker att det behövs en försöksverksamhet för vuxenutbildning, så attnågra kommuner ^ka^u^ pröva nya vägar på ett relativt okonventionellt sätt. Detkänns litet ^snopet,^'att inte fick stöd från något annat parti mednågot så okontroversiellt som en enkel försöksverksamhet. Ireservation nr 15 föreslår besparingar på bidragen tillstudieförbunden med 83,83 milj. kr. Det här känns smärtsamt för varje ^s. anser dock att även studieförbunden skall vara medoch betala den av oss föreslagna satsningen på ungdomsskolan. Vi tror attstudieförbundens möjligheter att göra ovärderliga insatser för demokrati ochgemenskap skall vara acceptabla, även om värt förslag skulle "drabba"dem. Idet statsfinansiella läget - som man brukar säga - är det också värdefullt attstudieförbunden söker nya vägar för finansiering av en del av sin verksamhet.Jag tänker dä bl. a. på ^s. k. uppdragsutbildning av olika slag. Den som trorpå studieförbundens förmåga bör vara beredd att använda sin kreativitet i nyafolkbildningsuppgifter. Det är inget förvånande i att 1980-^och ^1990-talensbildningsverksamhet har inslag som inte fanns tidigare. Ireservation nr 21 önskar ^Leijonborg och ^Keen en översyn avreglerna för ^s. k. glesbygdsstöd till studiecirklar. Jag är besviken över attdet i utbildningsutskottet inte gick att få majoritet för det förslaget.Glesbygdsstödet skall ge möjlighet att bedriva studiecirkelverksamhet i bygderdär det är långt mellan deltagarna och lämpliga cirkelledare. Reservationnr 21 stöder en motion av ^Kenth ^Skårvik. Han tycker att det också är en sortsglesbygdsproblem att det inte finns broar mellan öar i skärgårdar eller attfärjor inte går så att det passar för studiecirklar på kvällstid. Jag tyckeratt det åtminstone skulle vara så lätt att förstå ^Kenth ^Skårviks synpunkter,att man kan kosta på sig en liten utredning i ärendet. Sånågra ord om folkhögskolor. ^Regeringert föreslåratt nya folkhögskolor fårstarta, men de får inga "nya" pengar i form av ^s. k. elevveckor påannat sätt än att antalet elevveckor minskar för andra folkhögskolor. Dettycker är fel. Om nya folkhögskolor får starta, bör de också fåresurser som inte går ut över de andra folkhögskolorna. Påtal om folkhögskolor vill jag ocksåmarkera att jag tycker att det är konstigt att regeringen inte vill tillåta att en ^rty katolsk folkhögskolastartas. ^Regerirtgert ger däremot ^tillstårtd , som ligger regerings partiet nära. Det är en sorts ^"organisationsprotektionism" som jagkänner ^32 ^rnig illa berörd inför. Jag önskar att man inteskulle få anledning att påstå att socialdemokrater baravill gynna sin egen korporation. Iblandblir man förstås ^förvårtad över att socialdemokrater inte stöder de sina. Detgäller t. ex. den motion som ligger till grund för reservation nr 5 avmoderater och folkpartister. ^Håvik - socialdemokrat och ordförande, isocialförsäkringsutskottet - föreslår i motion ^1986/87;Ub255 tillsammans medLena ^Öhrsvik och ^Elm - också socialdemokrater - att man skallförbättra reglerna för ^grundvuxstudier, grundutbildning för vuxna. De reglersom nu gäller försvårar för deltids- och ^skiftarbetande att delta. Reglernamissgynnar också dem som vill satsa på att snabbt bli färdiga med utbildningen,^Håvik har som ordförande i socialförsäkringsutskottet god insikt istudiesociala frågor. Hon förordar bl. a, större flexibilitet i reglerna för^grundvuxstudier och att ^terme^u^ deltidsstudier får användas för studier upptill . får man bara kalla det deltidsstudier om det ärhögst . Det ärbeklagligt att ett klokt förslag från en socialdemokratinte får stöd av fler änmoderater och folkpartister. En poäng med ^Håviks förslag är också attdet inte skulle kosta mer pengar än med nuvarande regler. I^betänkartde ^UbU 28 behandlas regeringens förslag om en särskild studiekampanjför invandrare inför valet . Folkpartietanser att det är bra med en ökad satsning på information till invandrare. Vitycker dock att det är de politiska partiernas uppgift att ansvara för detta. Därföryrkar vi avslag på proposition 1986/87:109 och önskar att regeringenåterkommer till med förslag om stöd till partierna för informationtill invandrare inför valet. Vi förutsätter att de politiska partiernautnyttjar "sina" information till invandrare.Ansvaret för informationen bör dock ligga på partierna. Jag yrkar bifall till samtliga reservationerna som stöds av folkpartieti ^betänkanderta ^UbU 1986/87:22 och 28. 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. 142 ^LARZ (): Låt mig börja med några ^inledartde principiella synpunkter påvuxenutbildningen. De senaste årens utveckling när det gäller vuxenutbildningsområdet,med en gymnasieskola för alla, med förnyelsefonder, med en ökad ^satsrtirtg på^persortalutbildning av olika slag, med den nya företeelsen uppdragsutbildningetc, har naturligtvis skapat vissa nya förutsättningar för vuxenutbildningen.Jag tycker emellertid att såväl socialdemokrater som moderater ochfolkpartister har en övertro på effekterna av dessa nya inslag. De tar gärnadetta till intäkt för att visa en viss återhållsamhet och för att görabesparingar. ärverkligheten litet annorlunda. är det många som ställs utanförgymnasieskolan - under det år som har gått har många ställts utanför.Fortfarande finns det många ^lågutbildade ute i arbetslivet. kommerdet många invandrare till med låg eller i vissa fall ingen utbildningalls. Jag såg en uppgift om att av de vuxna invandrarna heltsaknar skolutbildning, med de anspråk som det ställer på dels naturligtvissvenskundervisning, dels också ^grundvux, ^komvux och arbetsmarknadsutbildning.