prot · GA0958 · 1986-12-31 00:00:00 — Men def är allvarligare om regeringen intehar förtroende för själva grunden för vårt flygvapen. Många riksdagsledamöter har, som jag, förgäves försökt fåur försvarsministern något annat än de färdigskrivna svar han haft med sig,men han har ju sina medarbetare med sig öch är inte försvarslös. Var då för engångs skull inte heller svarslös! För att vinkla min fråga något annorlunda: Är det brist påförtroende för och kustkorvetterna som gör att regeringen inte vill haden Viggendivision och de två ytterligare korvefter som moderata samlingspartietföreslagit? Pengarna räcker till dem också. Låt mig först säga till atthon har ringa möjlighet aff veta vad jag har medverkat i och inte medverkat idå def gäller förberedelserna och genomförandet av förhandlingarna som harföregått den överenskommelse som träffats. Hon kanske tror sig veta, men det ären helt annan sak än att veta. Som jag sade i svaret fullföljs de beslut som tidigarefattats om beställningar av fler flygplan. Det innebär aft flygvapnet kommeratt få ytterligare , Viggensysfemet är internationellt sett mycketkonkurrenskraftigt och kommer att utgöra stommen i def svenska luftförsvaretunder , I uppgörelsenfinns också pengar avsatta för att ytterligare förbättra Viggen-systemef, Defhandlar om både beväpning och annan utrustning. När def gäller nysatsningar ärdef dock mer befogat att rikta in dessa på J AS-systemet än på . JAS blirett flygplan som svarar mot 2000-talefs krav på stridsflygplan. efter det aft jag tillträdde som försvarsminister1985 fattade jag beslut om en beställning på ytterligare fyra kustkorvetter.Den beställningen ligger fast, och det innebär att vi totalt kommer att få sexkorvetter. Tillförseln av de nya fartygen ger en ökad kapacitet, I uppgörelsen har vi inte ansett att det finns skäl attgöra en utökad beställning av korvetter. För att förbättra invasionsförsvarethar vi i stället valt att prioritera flyget, ubåtssystemet ochkustrobotförbanden. Def sker genom att antalet ubåtar utökas genom enlivstidsförlängning av Sjöormen. Vi får på så sätt 14 ubåtar. Antaletkustrobotförband utökas kraftigt, och den svenska sjömålsroboten 15 anpassasför att användas av . AnL 27 (): Jag vet mycket väl vilka positiva saker somfinns i försvarsbeslutet, och def är bra att dessa finns där. Men jag harfortfarande inte fått svar på min fråga. Pengarna hade räckt även till denViggendivision som flygvapnet och överbefälhavaren har prioriterat mycket högt,och de hade räckt till två ytterligare kustkorvetter. Det är riktigt aff kustkorvetternaframför allt skall användas för invasionsförsvaret - de är byggda för det - menav olika anledningar har de varit tvungna att jaga ubåtar under de senasteåren. Den förstärkning som marinen nu får räcker inte till för aft jaga ubåtarpå mer än ett ställe åt gången, och därför får man antagligen fortsätta att iytterligare jaga ubåtar förgäves, till skam för omvärlden. Skall jag ta det som försvarsministern säger om satsningarpå JAS som ett löfte om att def verkligen blir en J AS-division ? med har man bara lovat att studera frågan, ochdet är till intet förpliktigande. Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga. Det finnspengar till och kustkorvetterna. Pengarna räcker också fill aft skapa enbred enighet om försvaret. Om det inte är bristande förtroende för materielensom är orsaken fill återhållsamheten, måste det vara viljan som fattas. AnL 28 Försvarsminister : Tillsammans med har vi gjort ensaklig bedömning av hur inriktningen av försvaret skall vara de närmaste fem ätio åren. Vi står fast vid den inriktningen, och vi år beredda att medverkafill dess fullföljande. Det ar naturligtvis litet ledsamt för aft infeha haft någon möjlighet att öva inflytande på försvarsuppgörelsen, men def ärmera en intern fråga för moderata samlingspartiet - jag tänker i varje fallinte bekymra mig om den i fortsättningen. Prot.1986/87:58 AnL 29 (); 22 januarrl987 Herr talman! Först måste jag tacka försvarsministern för att han hargått ., j , j- upp i en debatt. Kors itaket här i kammaren - det har infe hänt så många Om åtgärder mot djur- f & plägeri isamband med =5 . . , Sedan måste jag också tacka förerkännandet att moderata samlingspartiet inte harfått möjlighet att vara med och utöva något inflytande på den här uppgörelsen.Det bekräftar vad som har sagts av vår partiledare och vad som harframskymtat i den allmänna debatten: vi har inte haft en reell möjlighet Detta har gjorts upp bakom ryggen pä två av de partier som skulle hahaft rätt aft diskutera frågan ingående. Fortfarandekan jag konstatera att eftersom det inte är fråga om brist på förtroendeför materielen och inte fattas pengar, så är det brist på vilja hos de tvåfördragsslutande parfierna när det gäller att få med det som skulle ha behövtsför att nå en bred enighet kring det svenska försvaret, AnL 30 Försvarsminister : Jag trodde aft varförtrogen med händelseförloppet. Moderata samlingspartiet har deltagit iförhandlingarna men i slutskedet valt aff ställa sig utanför överenskommelsen, AnL 31 (): Moderata samlingspartiets liksom centernspartiledare kom till s, k, förhandlingar i en försvarsuppgörelse och fickbesked om aft "det här är klart, dét kan icke förhandlas om detta; det kanmöjligen talas om nyanser inom den här ramen i försvarskommiffén", Defkallar jag inte för att ges möjligheter aft vara med och ha ett inflytande. Hade det funnits en vilja från regeringens sida, så hadedet inte varit någon större svårighet att överbrygga de små skillnader somfanns, i synnerhet inte som man genom tvåpartiuppgörelsen har anvisattillräckligt med pengar för aft kunna rymma allt def som vi hade velat ha med. Överläggningen var härmed avslutad. 9 8 Svar på fråga 1986/87:279 om åtgärder mot djurplågerii samband med svinslakt AnL 32 Jordbruksminister : har frågat mig om regeringen harför avsikt aft vidta några åtgärder för att förhindra djurplågeri i samband medsvinslakt. Gällande bestämmelser om slakt av husdjur syftar till attförhindra att djuren åsamkas lidande. Det åligger i första handbesiktningsveterinär att tillse att bestämmelserna iakttas. Det har förekommit rapporter om att slaktsvin återfårmedvetandet efter placering i skållkaref, Def är enligt min mening oacceptabeltatt sådant inträffar, Lantbrukssfyrelsen är den myndighet som har högstatillsynen över djurens vård och över behandlingen vid bl, a, slakt,Lantbrukssfyrelsen har medanledning av rapporterade missförhållanden i samband med slakt tillskrivitsamtliga överveterinärer vid slakthus och konfrollslakferier för att få enredovisning av situationen och, om missförhållanden har funnits, vilka åtgärdersom vidtagits med anledning härav. Svaren bereds inomlantbrukssfyrelsen. Jag utgår från att denna översyn leder fill ettåtgärdsprogram för att förhindra påtalade missförhållanden. Reglerna för förfarande vid slakt av husdjur ingår även iarbetet med en ny djurskyddslag som sker inom , AnL 33 (vpk): Tack för svaret! Jag noterar som positivt attjordbruksministern tycker att det är oacceptabelt att sådant hår inträffar,aft lantbruksstyrelsen har begärt aff få en redovisning av situationen och attjordbruksministern utgår från att den översyn som skall ske leder till ettåtgärdsprogram för att förhindra påtalade missförhållanden. Kvar står emellerfid frågan varför detta ändå harinträffat, inte minst mot bakgrund av den stora reklamkampanj somSlakteriförbundet startade om bättre omsorg om djuren. Denomsorgen omfattar tydligen inte sådana fall som har påtalats. Problemet är naturligtvis mycket allvarligt, inte minstmed hånsyri till att även om det tycks vara helt klart att djurplågeri enligtbrottsbalken 16 kap, 13 8 har förekommit, så har polisen ända efterpolisanmälan lagt ner förundersökningen och sagt aft def infe finns anledningmisstänka aft brott förövats. är detta inte jordbruksministerns bord, menjag vill ändå påtala det som en egendomlighet i sammanhanget. Grundorsaken till att detta hänt är naturligtvis den högtuppdrivna takten i samband med slakten - 180-200 grisar - enhantering som för övrigt mycket träffsäkert har beskrivit iMitt i för någon vecka sedan och som jag utgår från affjordbruksministern, som var nämnd, har tagit del av, beskriverdet på följande sätt: Det är ett helvete konstruerat av människor för attavliva största möjliga antal djur med största möjliga hastighet och understörsta möjliga stress och ångest för dem som skulle avlivas. Om åtgärder mot djurplågeri i .samband med svinslakt Jag tror att vi kan konstatera att ToreClaeson och jag har en mycket likartad syn på dessa missförhållanden, som äroacceptabla. De närmare sambanden försöker lantbrukssfyrelsen nu få fram, mendet är .sannolikt att den högt uppdrivna takten är en av orsakerna, Frägan ärdå vad nian kan göra. Räcker det med att enbart sänka takten eller måste ocksåandra åtgärder till? Def får inte vara så att djuren - även om de snart skalldö - i sina sista livsögonblick skall leva under en stress som är ovärdig. Jag har egentligen ingenting annat att tillägga än att vimed stort intresse skall ta del av resultaten av lantbruksstyrelsens översyn,både för att det bör vidtas snabba åtgärder och för att det är viktigt, när vinu inom arbetar med en ny djurskyddslag, att fä klararebegrepp om hur produktionsförhållandena ser ut när def gäller bl.a, slaktsvinmen också andra slaktdjur. Om fiske efter gråsej och långa i EG:s Nordsjözon AnL 35TORE (vpk): Jag tackar för de förtydliganden ochytterligare uppgifter som jordbruksministern nu lämnade. Jag vill emellertid säga att def inte bara gällersvinslakt. Med tanke pä de djurfabriker som har byggts upp finns def allanledning aft regeringen och de myndigheter som är satta att övervaka dessafrågor skärper övervakningen. Det har gått en viss slentrian i kontrollen. Jaghar vid samtal med flera länsveterinärer, som egentligen borde ha bättreuppsikt över förhållandena, fått bekräftat att det finris åtskilliga brister ikontrollen på detta område. Jag tolkar jordbruksministerns svar och hans tillägg härså aft man med uppmärksamhet kommer att följa ärendet och vidta de åtgärder somär nödvändiga för en bättre efterlevnad av de bestämmelser som finns och så attstörre hänsyn tas fill aft djuren på sitt sätt är som människor och kännerplåga och lidande. Överläggningen var härmed avslutad. 10 8 Svar på fråga 1986/87:292 om fiske efter gråsej ochlånga i EG:s Nordsjözon AnL 36 Jordbruksminister : har frågat mig om def ärtillåtet för svenska fiskare att i EG:s Nordsjözon bedriva riktat fiske eftergråsej och långa av den kvot "others" eller "övriga arter"som erhöll i överenskommelsen med EG omfiskeutbytet , Svaret är ja. Den kvot, "övriga arter", på 150ton, som erhöll tillkom främst för att tillfredsställa svenska önskemålom ett bättre tillvaratagande av fångster i av i första hand gråsejmen även av vissa andra fiskslag som infe är kvofreglerade iEG-överenskommelsen, Kvoten kan även användas för riktat fiske efter långa. Med tanke på EG:s hårda motståndmot att ge andra länder möjlighet att fiska efter nya, tidigare icke medgivnafiskslag i så är def en posifiv förändring att svenska fiskare nu fårmöjlighet att fånga gråsej och andra nya arter i EG:s Nordsjözon, AnL 37JENS (): Jag tackar jordbruksministern för svaret pä min fråga. Frågan jag ställde var av sådan art att man praktiskt kansvara ja eller nej, och def tycker jag att jordbruksministern har gjort. Svaretär kort, det är koncist, och det är positivt. Det är bra för mig att kunna gebesked till de fiskare som ställer frågor om detta är tillåtet eller inte. Detär bra för mig, om min båt ligger fast borta i eller vad det nu kanvara. att kunna telexera eller telegrafera ett direkt utdrag ur riksdagensprotokoll att det här är tillåtet. Det är värdefullt. Man slipper då att iefterhand försöka tolka vad som avsågs och vad som inte avsågs. Jordbruksministern säger i svaret att det är nya arter somvi har fått kvoter på. För mig är det inga nya arter. Vi har alltid fiskatdessa arter i , Vi har avtradition fiskat såväl makrill och gråsej söm alla andra arter som finns i Prot. 1986/87:58 , räkor och allt vad det nu kan vara. Det är inga nyaarter. Tyvärr upphörde detta , menvi har ändå gammal tradition aff fiska dessa arter. Jag tackar än en gång försvaret. Det var positivt. Överläggningen var härmed avslutad. 118 Svar på fråga 1986/87:295 om fruktimporten AnL 38 Jordbruksminister : har frågat mig om anledningenfill aft importstoppet för äpplen hävs nästan en månad än förraåret. Importregleringen på äpplen och päron handhas av statensjordbruksnämnd, som beslutar om första fria imporfdag efter förslag frånrepresentanter för odling och importörer. Parterna hade flera resultatlösaöverläggningar , Ärendet kom därför upp fill behandling ijordbruksnämndens styrelse : Styrelsen beslutade dåenhälligt aff tillåta licensfri import av äpplen fr, o, m, fredagen den 23januari 1987- det torde vara . Vid en fortsatt normal försäljning beräknades de svenskalagren vara tömda , räknat per . För enmjuk övergång mellan svensk och importerad frukt med garanterad tillgång aväpple till rimliga priser hade nämnden att finna en tidpunkt inomtreveckors-perioden. De svenska priserna konstaterades ligga övermotsvarande danska och västtyska kvaliteter. Dessutom hade de svenska prisernaökat med över fjolårefs nivå. Från konsumentsynpunkt bedömdes behovetav komplefferingsimport motiverad, eftersom även vissa brister påtalatsbeträffande kvalitet och sortimentsfördelning i den nu marknadsförda svenskafrukten. Detta är anledningen till attjordbruksnämndens styrelse beslöt att häva importstoppet för äpplen en knappmånad fidigare än . AnL39 (): Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Genom modernlagringsteknik kan vi lagra den svenska höstskörden av framför allt äppleunder många månader. Vi har alltså möjligheter att efter skördenäta svensk frukt, . Vi har från den tid när vi börjar skörda den svenskafrukten ett importstopp. Det gäller till ; tidpunktenförhandlas fram och varierar . var def, som jag harsagt i min fråga, som var frisläppandedatum, är det satttill , dvs, nästan en månad tidigare. Det fanns ungefär lika storalager som , Eft tidigare datum kunde ha varit motiverat om den svenskafrukten hade varit slutsåld eller hade haft en dålig kvalitet. Men frukt finns,och av hög kvalitet. , den dag.som importstoppets upphävandedatumfastställdes. fannsenbart i den ekonomiska föreningen i cirka tre miljonerkilo i kyllagren. Det kunde ett fiotal av riksdagsledamöter själva seför sedan. De hade tillfälle att på ort och ställe besöka företagetoch konstatera att där fanns utmärkta varor kvar i kyllagren. Att intekonsumera den svenska frukten är nationalekonomiskt slöseri, och det är oroandeför sysselsättningen i de delar av landet där fruktodling, hantering ochindustri är mycket dominerande inslag, I svaret säger statsrådet att den svenska frukten kan varaslutsåld när den importerade frukten kommer. Jag tror inte def. Beställningarav svensk frukt har varit mycket små sedan datumet för hävandet avimportstoppet blivit känt. Det blir inte någon mjuk övergång. Båtarna är redanpå väg till . Frukten ligger i frihamnarna långt innan importstoppethävts. Statsrådet hänvisar till att de svenska priserna liggeröver de danska och västtyska. Detta beror pä aft EG dumpar stora kvantitetersom kommer från de subventionerade odlingarna inom EG. Näringen har inte någotstöd från staten Och vill inte heller ha det. Jag tycker det vore en rimlighjälp att inte häva importstoppet tidigare än , när man vet att detfinns så pass stora kvantiteter frukt av god kvalitet. Jag tycker intestatsrådets svar är tillfredsställande. AnL 40 Jordbruksminister : De kriterier som jordbruksnämnden använder isina bedömningar är: uppgifter om odlingens lager, sortiment och kvalitet,prisutvecklingen för svenskodlad frukt i relation till prisutvecklingen förannan frukt, förväntad försäljningsutveckling och restlager. Jordbruksnämndenhar gjort den bedömningen att de som fanns i lagren den 12 januariskulle gå åt på vid normal försäljning. Beträffande prissituationen kan jag säga att oberoende avi vilken män de västtyska och danska priserna är mer dumpade än tidigarekvarstår att de svenska priserna har ökat över fjolårets nivå. Det haruppenbarligen vägts in i def enhälliga beslut som jordbruksnämndens styrelsehar fattat. Dessutom har handeln påtalat vissabrister beträffande kvaliteten i de kvarvarande svenska äppellagren. Det äruppenbarligen så att dessa fre faktorer har spelat en roll vid det enhälligabeslut som jordbruksnämnden fattade. AnL41 (): Jag undrar om statsrådet harkontrollerat lantbruksnämndens uppgifter om kvantiteterna inför morgondagennär importstoppet hävs. Det kunde vara intressant att veta om teorierna ärriktiga. Enligt den informafion jag har fåft stämde infe teorierna i början avdenna vecka. När det gäller kvaliteten sade jag fidigare aft eft antalriksdagsledamöter har kunnat konstatera att den frukt som ligger i modernalager med ordentlig tillslutning - som hos Förenade Frukt bl, a, - kan klarakvaliteten . Vi kunde konstatera aft kvaliteten varutmärkt. Jag tror inte aft importörernas synpunkter är riktiga. Det är klartatt dessa gröna, vackra äpplen som vi får in från utlandet ser mycket smakligaut. De är ju badade i kemikalier, kemikalier som vi här i inte fårbespruta fruktträden med ens 14dagar före skörd. Jag undrar hur detta kan ligga till grund för ett åberopandeav kvaliteten i det här sammanhanget. Men detta är en annan del avproblemkomplexet som vi inte skall diskutera . Jag vågar hävda att det fortfarande finns storakvantiteter i lager. Jag tycker def är nationalekonomiskt slöseri, statsrådet,att handskas med detta på det här säftet, frihandelsvän som jag är. Överläggningen var härmed avslutad. 12 8Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1986/87:151 av i (m) tillsocialministern om bostadsförhållandena för personer med sociala problem: I ett regionalt TV-program - Sydnytt- uttalade generaldirektören för , ,att kommun bryter mot socialtjänstlagen. Bakgrunden till uttalandet var att kommun haftsvårigheter i enstaka fall att ordna bostad åt familjer med sociala problem. T,ex, har en familj bott på hotell till en kostnad av 65 000kr, . Bland ansvariga i kommun är man förvånad och upprördöver generaldirektörens uttalande. Enligt dessa har generaldirektören infe kontaktatsociala myndigheter i kommun innan uttalandet gjordes, vilket måste ansesförvånansvärt. Om så hade skett hade förhoppningsvis generaldirektören integjort sitt uttalande. Inom kommun har man gjort stora insatser för aftäven människor, med sociala problem skall kunna erhålla en bostad. Storaekonomiska och personella resurser har satts in för att lösa dessa problem. Som alla med erfarenhet av social verksamhet borde kännatill är det svårt att ordna bostad åt människor med sociala problem. De socialamyndigheterna i är medvetna om att hotellboende inte är en bra lösning! Mot denhär bakgrunden frågar jag statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidta för aft stödja utsatta kommuner i deras strävan att lösa bostadsproblemenför kommuninnevånare med sociala problem? Prot.1986/87:58 13 § Meddelande om frågor Meddelande om frågor Meddeladesaft följande frågor ftamsfällts 1986/87:306 av (vpk) till finansministern omanvändningen av miljövänligt papper: Enligt vad jag observerat skallriksskatteverket upphandla en ny typ av kuvert för skattemyndigheternasräkning. Man avser tydligen att gå över från de bruna kuverten av mermiljövänligt papper till vita, klorblekfa kuvert. Det gäller en storupphandling. behandlade finansutskottet och frågorom användning av miljövänligt papper. uttalade då att statensmyndigheter i större utsträckning borde använda sådant papper. Möjligheternaatt minska användningen av klor och klorblekt papper sammanhänger med att manfår bredare marknad för miljövänligt papper. Motbakgrund härav vill jag fråga finansministern: Avser finansministern aft vidtaåtgärder för att bringa RSV:s beställningar av pappersprodukter i bättreöverensstämmelse med uttalanden? 1986/87:307 av () till statsrådet om kommunernas inflytande vid ufplaceringen av flyktingar: kommun har förklarat sigvillig att ta emot ett tjugofemtal chilenska flyktingar. Allt var planerat ochklart för detta mottagande, när invandrarverket nu meddelat att kommunen istället skall ta emot iranier. Kommunen har helt byggt upp mottagandet för en viss gruppflyktingar och har planerat för folkservice, boende, framfida arbetsmöjligheterosv,, när man plötsligt får besked om att invandrarverket beslutat sända enannan grupp, för vilken konimunen inte anser sig ha någon beredskap. Det skedda tycks tyvärr innebära aft kommunen inte allskommer aff ta emot några flyktingar , Ianledning av det skedda vill jag fråga invandrarministern: Är invandrarministern beredd aft verka för att koriimunerna skall fåmöjlighet att själva bestämma vilken grupp flyktingar de vill ta emot? 14 8Kammaren åtskildes kl, 15,29,