prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck ibl. a. denna motion och understryker vikten av att kraftfulla åtgärder vidtasmot havsföroreningar. Man säger också att regeringens förslag i storutsträckning tillgodoser syftet i motionen, som rör miljösituationen i vårakustvatten och havsområden. Det talas om olika åtgärder som vidtagits under desenaste åren för att motverka föroreningarna av haven nationellt ochinternationellt. Förklaringen av Ringsjöområdet och somföroreningskänsliga områden, syftet att bättre kartlägga de allvarliga problemsom uppstått; åtgärdsprogram som beslutades ,aktionsgrupper, aktionsplaner osv. anser man vara nog. Under den senaste tidenhar regeringen också kommit med ett åtgärdsprogram. Man har fattat beslut om speciella krav och skyddsåtgärderför , åtgärder som berör inte minst näringslivet och kommunerna iområdet utefter bukten. Det är fråga om åtgärder som det kanske finns anledningatt diskutera vidare i annat sammanhang. Det är alldeles uppenbart att dessa påvissa punkter lämnar en hel del övrigt att önska. beskyllde jordbruket för att ha vållat destora problemen, men det är ju så att många bönder har en balanseradproduktion. Inte minst bönder i området utmed och även längre uppi och in mot skogsbygden kommer att beröras mycket negativt av deföreslagna åtgärderna. Bönder som har en väl balanserad produktion kommer attdrabbas hårt av de kraftiga nedskärningar av antalet djur som föreslås. Deföreslagna åtgärderna kommer inte att innebära några snabba förbättringar, utanförbättringarna kommer först på litet . Det är, herr talman,beklagligt att man inte inser att snabba åtgärder mot de akuta problem somredan finns både behövs och kan genomföras. Det skulle kunna vara till stortvärde för framtiden och för andra problemområden om man redan nu kunde utförade försök som föreslagits i motionen och därmed skaffa erfarenheter. Jag är glad att mina moderata utskottskamraterförstått vikten av denna fråga och reserverat sig för motionen. Jag beklagarsamtidigt att inga andra i utskottet ännu insett behovet av det särskildamiljövårdsprojekt som här föreslagits. Jag yrkar bifall till reservation nr 6 samttill samtliga övriga reservationer som är undertecknade av iutskottet. 232OVE (): Bara en kort kommentar till det somutskottets ordförande sade. Han tyckte att socialdemokraternahar varit passiva i natur- och miljövårdsfrågorna. Det är ändå på det sättetatt socialdemokraterna är de som har varit pådrivande och mest aktiva, bådelokalt, regionalt och centralt, när det gäller miljöfrågorna. Det finnsanledning att notera att vårt parti på olika sätt har försökt ta tag inaturvårds- och miljöfrågorna och driva på bättre än något annat parti. Miljöfrågorna, som vi behandlar , tycker jag ärmycket viktiga. Detta är en fråga som bör ha en självständig ställning inom densvenska väJfärdspoJit/ken. Det är av mänga skäl angeläget att slå vakt omnaturvården, så att vi för kommande generationer kan visa upp en godlivskvalitet som en del av välfärden. Jag har velat säga detta som eninledning, innan jag kort bemöter reservationerna 8-13. Under anslaget B 7. Mark- och naturvården finns ett anslagpå 40 milj. kr. för att förvärva värdefulla naturområden. 1 reservation 8 villfolkpartiet höja detta anslag till 50 milj, kr., och i reservation 9 villmoderaterna sänka anslaget till 20 milj. kr. Syftet med anslaget är att detskall finnas möjligheter att köpa mark för att kunna skydda representativaområden och unik svensk natur som är av betydelse för artbevarandet, för denvetenskapliga naturvården och för friluftslivet. Vi är således överens om att skydda områden som är avsärskilt stor betydelse från naturvårdssynpunkt. Det gäller att prioriteravilka områden som skall förvärvas, och anslaget är så väl tilltaget att det börvara möjligt att klara av förvärv av de mest angelägna områdena. Det finnsockså en bred majoritet för detta i utskottet. Med tanke på den splittring somfinns på den borgerliga sidan finns det väl anledning att notera att vi harhamnat på ett rätt väl avvägt belopp. Därför yrkar jag här bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. Vad gäller vård av naturreservat finns möjligheter attsamarbeta med arbetsmarknadsmyndigheterna. Utskottet har också hänvisat tilldet lämpliga i att det sker samarbete med länsarbetsnämnden. Möjligheternatill vård av naturreservat genom skötselavtal med markägare, som tas upp ireservation 10, är säkert någonting som kan utan att läggersig i den frågan. Jag tror säkert att de naturvårdande myndigheterna ärmedvetna om möjligheterna att träffa skötselavtal med markägare. Om det isärskilda fall föreligger möjligheter att träffa sådana skötselavtal, är detnaturligtvis ingenting som hindrar detta, och har heller ingenanledning att motsätta sig det. Med hänvisning till de möjligheter som redan nufinns att komma överens om skötselavtal och det översynsarbete i form avnaturvårdsförvaltningskommitténs förslag, som behandlas ideparte- 9 protokoll 1986/87:118 Prot.1986/87:118 mentet, ser jag ingen anledning till någon åtgärd från riksdagenssida. Med detta vill jag yrka avslag också påreservation 10. Den fråga som behandlas i reservation 11 har varit föremålför debatt i , senast . Jagframhöll då att samma principer bör gälla beträffande markägaren. Det som häntsedan dess är att även domänverket måste tillerkännas ersättning, om produktivskogsmark tas i anspråk för. Jag har samma principiella uppfattning som tidigare,nämligen att det inte finns någon anledning för domänverket att självmantöverföra mark utan ersättning till naturvårdsfonden. Reservation 12 gäller också frågor som har varit föremålför debatt . Utskottet hänvisar till den översyn avhaturvårdsförvaltningen som har skett. förslagbereds, som jag har sagt, i departementet. Vi får avvaktaeventuella förslag i anslutning till det arbetet. När det gäller möjligheternaatt betala mark genom ett avtalssystem vill jag framhålla att sådanamöjligheter finns . Det som påpekas i reservationen gäller såledessådant som redan förekommer. Det är därför naturligt att vi följer utskottetsförslag. Reservation 13 handlar om kemikalieinspektionen. Man ärsnart klar med första omgången av en avgiftsdebitering. Det bör föreliggaerfarenheter av nuvarande avgiftssystem innan några förändringar av denuvarande förhållandena övervägs. Nuvarande förordning bör gälla, ochkemikalieinspektionen bör kunna få besluta om kemikalieavgifterna skall sättasned eller efterskänkas - om det nu skulle finnas särskilda skäl därtill. Med hänvisning till dessa synpunkter yrkar jag avslag påreservationerna 8-13 och bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 233 (): konstaterar attsocialdemokraterna är det parti som driver naturvårdsfrågorna bättre än övrigapartier. Med det konstaterandet låter han sig nöja när det gäller föreliggandebudgetförslag. Jag vill ställa några frågor till : Hur är detmed utbyggnadstakten när det gäller nationalparkerna? Hur är det med denomfattande diskussionen om de fjällnära skogarna? Hur är det medvåtmarksinventeringarna? Det här är bara några exempel på frågor därresultaten inte har varit särskilt lysande. I och för sig kan det vara möjligt att trorpå vad han här säger. Oavsett hur vi för den här diskussionen kommer han bara att konstatera det faktum som gäller, nämligen att socialdemokraterna driver en tillfredsställande politik. Jag vill.ändå ställa en konkret fråga till : Statsrådet säger i budgetpropositionen att det bara finns medel för att säkerställa av de objekt som det är nödvändigt att bevara i naturvårdssammanhang. Men på vilket sätt kan de objekten, , säkras inom en rimlig tid med hjälp av de 40 miljoner som finns anslagna? Och vad skulle det reellt, budgetmässigt, innebära för domänverket, om man direkt överförde de objekt som skall sparas till naturvårdsfonden - genom en nedskrivning av budgeten - och på det sättet säkerställde dem? Det här är ju 130 inte sådant som är ekonomisktbärkraftigt på vanligt sätt, utan det gäller sådant somdirekt kunde avskrivas. På vilket sätt skulle det försämra domänverketsekonomiska läge? Det vore intressant att få de frågorna belysta av OveKarlsson. Anf, 234 (); Jag vill säga ytterligare något till OveKarisson- om naturvårdsfonden och domänverket. är samhälletsegendom, och om det skall ha ersättning - vilket man kan acceptera - innebärdet bara att pengar tas ur den ena fickan och läggs i den andra. Jag kån inteförstå den motvilja som ni försöker uppbjuda i detta sammanhang. Om det är såsom säger, dvs. att många av områdena inte är ekonomisktbärkraftiga, skulle det inte spela någon roll - då finns det inte ens någrapengar att flytta mellan fickorna. Jag begärde ordet för att kommentera påstående att socialdemokraterna är det pådrivande partiet när detgäller miljöfrågor. Det är egentligen ganska meningslöst att diskutera vem somär bäst. Vid val m. m. vill vi naturligtvis i de olika partierna tala om att viär duktiga-jag har respekt för att alla partier gör det. Jag tror säkert attOve också kan hitta ett antal områden där socialdemokraterna har varitpådrivande. Jag nämnde tidigare i debatten områden där centerpartiethar tagit initiativ och drivit på regeringen. Det gäller havsmiljön,luftvårdsfonden, freonerna, avgasreningslagen för bilar, ett tillägg när detgäller parken av begagnade bilar. Vi har lagt fram långtgående krav, som intekommer att behandlas under vårriksdagen, när det gäller det internationellainiljövårdsarbetet -som jag tror det blir intressant att föra en debatt om tillhösten. Det har för del gällt inte minst energipolitiken, där ingenkan säga annat än att vi har drivit på socialdemokraterna och regeringen föratt komma längre både när det gäller hushållning och när det gäller attavveckla kärnkraften. Jag vill bara slå fast att det kategoriska påståendet attdet skulle vara socialdemokraterna som i varje läge skulle vara mera pådrivandeän andra får stå för själv - historien visar nog någonting annat. Prot:1986/87:118 / 235IVAR VIRGIN (m): Vi har i den moderata partimotionen ettomfattande avsnitt om nationalparker, naturreservat och andra möjligheter attvårda vår vackra natur. När det gäller nationalparker konstaterar vi att detskydd som de skall ha skall vara ovillkorligt. har betydandeingrepp skett i nationalparkerna, och de har i allmänhet skett på statligtinitiativ. Det är olyckligt, och därför bör de områden där denna typ av ingrepphar skett föras till naturreservat och få en annan status, så att respekten förnationalparkerna bibehålls. I vår motion föreslår vi dessutom en ny nationalpark,, som jag tror att alla är medvetna om har de unika egenskaper somfordras för att ett område skall bli nationalpark. När det gäller naturreservat har vi moderater också enmera restriktiv hållning än vad som har kommit till uttryck i senare tidersdefinitioner på naturreservat. Det skall vara till för att bevara särskildanaturtyper, t. ex. biotoper för hotade arter och geologiska formationer. Prot.1986/87:118 naturreservat av friluftsskäl. Det skall heta något annat ochske på annat sätt. Vi pekar i vår motion påmöjligheterna att utnyttja de enskilda i natur- och kulturvård,I själva verket har lantbrukarna varit de mest effektiva naturvårdaresom har haft. Hela vår inställning till dessa frågor utgår från att manskall utnyttja den enskilda människans intresse. På det sättet kommer vi framtill en annan anslagsstruktur än övriga partier. Vi vill minska det statligaägandet och öka det enskilda inflytandet och stimulera den enskilda omsorgen omvår natur. Det är själva idén bakom den reservation som . Jag kan konstatera, att där staten har gått in har detverkligen inte skett med någon större framgång. Jag kan bara nämna ett område -5:3-bidraget. Där har statliga bidrag styrt naturvården åt ett visst håll. Manhar ersatt fina områden med i vissa fall stötande annan naturtyp. Våruppfattning är att man i stället skall Jobba med att stimulera lantbrukare ochenskilda att bevara naturen på ett fint sätt. 236 (): Låt mig bara helt kort säga något om det somIvar Virgin senast nämnde, 5;3-bidraget. Jag tror att det har inneburit mycketstora fördelar för många skogsbrukare och litet skador i naturvården på deställen där det har använts mest, nämligen i de inre delarna av skogslänen, därman kunnat göra insatser och förbättra skogen på ett förnämligt sätt. När det gäller mark för naturvård är borgarnas förslag vittskilda. vill minska anslaget och vill höja det. Jagtror att vi har hamnat bra när vi har stannat för 40 milj. kr. Och visst är 50miljoner mer än 40 miljoner. Men säger här att statsrådet harsagt att av objekten kan säkerställas med nuvarande anslag. Då skulle maninte nå så många procent över det med det anslag som vill ha. Vidriver på i dessa sammanhang och vi kommer att fortsätta att göra det. Som jag har sagt tror jaginte att man utan ersättning skulle kunna överföra mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden. Vi har - vilket har betonats inte minstfrån borgerligt håll - varit angelägna om att ställa stora krav på domänverketbeträffande bra avkastning. Då kan man inte lägga över alltför mycket mark fråndomänfonden till naturvårdsfonden. Men vi vet att domänverket självt haröverfört mark från domänfonden till naturvårdsfonden. Vi vet också, och detskall vi vara glada över, att domänverket har avsatt s. k. domänreservat, somär till stor glädje och nytta för många människor och som de sköter själva påett förnämligt sätt. Vi kan gott fortsätta att arbeta så som man har gjortunder . Det kommer att kunna fungera. Vi kommer att ha mark tillgängligför människor att ströva i och vi kommer att kunna visa upp många reservat, sommänniskor kommer att vara glada för. 237 (): Vi har olika förslag, säger , ochdet är riktigt. Jag beklagar det. Jag hade naturligtvis mycket hellre sett att de borgerliga 132 partierna varit överens om attockså anslagsmässigt stödja de oundgängliga Den fråga jag ställde till och som jag intefick svar på var: Inom vilken tidrymd tror att man kan säkerställade som finns kvar? 40 milj. kr. är inte detsamma som 40 milj. kr. Även om inflationen inte har varit så hög är det reellt en urholkning avanslaget. Så till överföringarna från domänverket. Jag vet attdomänverket gör mycket bra saker, att det finns domänreservat och mycket annat,men det räcker inte. Jag sade förut att huvudparten av dessa områden är sådanasom utan vidare kunde föras över. Det är klart att det kan finnasurskogsområden och annat som också har avverkningsvärde, men det är viktigt attockså sådana områden kan föras över och att man på det sättet sammanlagt kangöra avskrivningar och överföringar fill naturvårdsfonden. Men frågan gälldetidplanen, , När tror att dessa områden kan varasäkerställda? 238 (): Som svar på fråga vill jagsäga att varken eller jag kan svara på när man kan säkerställaalla de orriråden söm man från olika håll vill överföra till naturreservat. Menjag tror att ambitionen från socialdemokraterna är högre än vad den sammantagetär från de borgerliga partierna för att säkerställa områden av högt naturvärdeför bevarande till eftervärlden., Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) jordbruksutskottetsbetänkande /87:18 om livsmedelskontroll. 239INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1986/87:18behandlas motioner och frågor kring livsmedelskontroll. Nuvarande importkontroll fungerar i stort sett väl. Den ärdock inte tillräcklig för att garantera konsumenterna produkter fria frånrestsubstanser av ämnen otillåtna i . Kontrollen garanterar inte attkonkurrens på lika villkor skapas mellan inhemsk och utländsk produktion avlivsmedel, I beslutas t. ex. om förbud mot användning avvisst preparat eller viss behandling av livsmedel. Ofta uppstår då en situationdär produkfionen försvåras och fördyras, lagringsförmågan i bufik förkortasosv. utsätts inte utländska producenter för motsvarande krav, ochimportören kan alltså presentera en produkt som har till synes högre kvalitetoch bättre lagringsduglighet. går det ej att påvisa sådan mängdrestsubstanser i produkten att den kan stoppas. Då får den föras in för konsumfioni , trots att varan producerats på sätt som ej är tillåtet i vårt land.Man säger att Prot.1986/87:118 : . det skulleuppfattas som handelshinder om man skulle ställa samma krav som för svenskaprodukter. Om'utvecklingen får fortsätta opåtalt i dennariktning kommer fler och fler varor som producerats i att slås ut,lagstiftar bort sina egna möjligheter- slår undan benen för sig själv.Risken är stor att vi sedan får ännu svårare att konkurrera och att deninhemska produktionen blir ännu dyrare. Kraven på lägre gränsskydd kan därvidkomma att öka. Därmed kan produkter som framställs på sätt som man velat skyddaden svenska konsumenten från bli dominerande på den svenska marknaden. Är detvad regeringen vill? Vi anser att det nu är dags att se till att de högstatillåtna halterna av vissa substanser sänks till så låga värden att garantierdärigenom skapas för att i otillåtna ämnen inte används i produktionenutomlands. Vi moderater samt utskottets folkpartister reserverar oss för dettai reservation 1, genom vilken vi vill ge regeringen detta till känna. Jag yrkarbifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan. 240KARL (): Kvalitet är ettpolitiskt värdeord, ochmatkvalitet är betydligt viktigare än kvantitet. Vi vet nämligen att vihar alldeles tillräckligt med mat i . Vi vet också att de flesta av ossäter alldeles tillräckligt med mat. Den svenska livsmedelsproduktionen är omgärdad av ettganska utvecklat regelverk. Det handlar om restriktioner när det gälleranvändning av kemikalier, när det gäller användning av kemoterapeutika och närdet gäller hantering och lagring av livsmedel. Syftet är atttillgodose konsumentens krav på bra livsmedel. I det sammanhanget nöjer vi oss i inte med att mätarestsubstanser av exempelvis kemikalier och antibiotika utan vi går längre - vit.o.m. förbjuder användningen av vissa medel som vi anser vara särskiltfarliga. Vi har inte heller givit några tillstånd att bestrålalivsmedel. Det finns inget jämställt förhållande mellan den svenskaproduktionen och importen - på den punkten instämmer jag i vad . Vid de stickprov som görs när det gäller restsubstanserna upptäcker manför höga halter i mångdubbelt fler fall när det gäller importerade livsmedel ännär det gäller svenska livsmedel. Men det hindrar inte att vi fortsätter attimportera livsmedel, som alltså genomsnittligt är av lägre kvalitet. ' I betänkandet har reserverat sig på en radpunkter. Den första gäller just frågan om restriktioner för importen avlivsmedel. För att skapa jämförbara förhållanden mellan importerade livsmedeloch inhemska livsmedel räcker det inte - jag vill understryka det isammanhanget - med att skärpa gränserna för restsubstanser, som på och som krävs i och reservation; det gårinte att upptäcka så små mängder som skulle behövas för att garantera att dessamedel inte används. Med hänsyn til| den svenska konsumentens krav förordar vifrån att man inför ett förbud möt import av livsmedel som harframställts på ett sätt som inte är tillåtet i . Det är ju en ganskaenkel regel. Det har anförts att detta-skulle innebära handelshinder, men jagtycker att det äratt betrakta som en undanflykt när det gäller människors krav på livsmedel avgod kvalitet. Det finns några andra områden som vi tror att det ärviktigt att ta ställning till. Det gäller exempelvis frågan om märkning, där viförordar ett system med märkning av ursprungsland och även märkning medviktigare ingredienser. Just därför att man vet att det förekommer merasubstanser i importerade livsmedel, skulle konsumenten kunna ta ställning ochkanske välja ett renare och bättre svenskt livsmedel. Betänkandet behandlar också frågor omkonsumtionsutbildning och konsumentupplysning. Vi menar attkonsumtionsutbildningen har en stor betydelse och att utbildningen i skolan ärgrunden för den folkbildningsuppgift som det faktiskt här är fråga om. Vi troratt kunskapen hos folkflertalet tyvärr har minskat . Vi tar också upp frågan om matkvaliteten när det gällerstorkök och i synnerhet kopplingen till skolmaten. Vi tror att det är angelägetatt eftersträva så stor närhet som möjligt mellan matlagningen och konsumtionen,att försöka komma bort från de riktigt stora köken och den industripro-duceradematen vid skolmåltiderna. Naturligtvis har ett småskaligt och decentraliseratsamhälle lättare för att tillgodose kraven på goda livsmedel. Avslutningsvis vill jag också nämna reservation 6 omförbud mot bestrålning av livsmedel. Jag nämnde tidigare att det intehar getts fillstånd för att bestråla livsmedel, men livsmedelsverket har ändåantytt att det skulle kunna ske i vissa fall. Vi vet att joniserande strålning kan vara farlig och attlivsmedel som har strålats kan få en konstlat lång hållbarhet, så attkonsumenten egentligen inte kan avgöra om livsmedlet verkligen är färskt ochfriskt eller om det är gammalt och dåligt. Av den anledningen vore det bättreatt inte bara som ha en möjlighet att ta ställning från fall till fall utani stället slå fast i lag att det är förbjudet att bestråla livsmedel. Med detta vill jag yrka bifall till decenterpartistiska reservationerna i betänkandet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 241GRETHE (): Vi har en ofta återkommande debatt i fråganom s.k. restriktioner för importen av livsmedel. Man hävdar att vi skulleställa mindre krav på de livsmedel som vi importerar än på dem som viproducerar här i landet. Vi har faktiskt i princip samma krav på livsmedel som viimporterar som på dem vi producerar här i landet, men vi har inte råd att haden omfattande kontroll som det skulle innebära att kontrollera vartenda paketeller varenda låda av t. ex. grönsaker från utlandet. Om man nu tycker att det skall vara ytterligare kontroll.tycker jag att man borde lägga fram förslag om nya laboratorier och flerakontrollörer och tala om vad det kostar, för det blir dyrt. Jag beklagar självatt man inte kan ha en noggrannare kontroll. Det görs .stickprovskontroller,och det är i min egen hemstadsom den största verksamheten finns. Men vi är som sagt helt överens om och harsamma uppfattning som ni att kvalitetskravet skall vara detsamma på det viimporterar som på det vi producerar här i landet. Enda skillnaden är att man i vissa har problemmed insekter och sjukdomar, vilket kräver speciella åtgärder. Men vi är heltöverens om att det inte får finnas restsubstanser kvar av kemikalier som inteär tillåtna här i landet. Jag vill gärna hävda att jag egentligen tycker att dessareservationer är relativt onödiga. Vi har samma uppfattning, i princip skalldet finnas samma regler. Kommer man på importörer som har restsubstanser i sinaprodukter, ger man sig på dem, och man reser också utomlands och kontrollerarhur det är ställt. När det gäller märkning av livsmedel vill jag gärna sägaatt det finns en märkning av färdigförpackade livsmedel medursprungslandet och när det är producerat och förpackat i utlandet. Man kandock inte få alla ingredienser angivna, vilket föreslås i reservation 3. Därkrävs också mer kunskap om uppfödningsformer och kvalitetsmedvetande. Jag tycker det är en intressant reservation. Jag har lästtidningen där man haft en mycket intressant debatt i vilken mångamänniskor krävt att man på livsmedelsförpackningarna talar om att det finnsutländska ingredienser. , mejeriföreningarnaoch Lantmännen vill inte gå med på detta. Det är nämligen så att även i en heldel matvaror som vi tror är svenska-matfett, korv och en del filprodukter-finnsutländska ingredienser. Jag tycker att om ingredienserna fyller uppställdakvalitetskrav skall vi inte behöva reagera. Det skall vi göra bara om det ärdåliga ingredienser.