prot · GA09100 · 1986-12-31 00:00:00 — I rapporten står det såhär: "Endast en lokal institutionsnivå/vårdhemsnivä skall finnas iframtiden. Ett stopp läggs på all utbyggnad av långvårdskliniker ochövriga liknande institutioner (ålderdomshem etc)." Det är med anledning av dessa dubbla budskap som jag harställt frågan fill statsministern. Vi har två former av statsbidrag, dels statsbidrag inombostadsfinansieringens ram, där vi lyckats få fram ett enigt uttalande isocialutskottet efter två bordläggningar, dels statsbidrag tillpersonalkostnaderna. När det gäller denna viktiga del vill den socialistiskamajoriteten inte ställa upp. Det är därför jag har frågat: Vad gäller? Jag har läst på vad som står imoderaternas ekonomiska motion: Den kommunala sektorn skall inte expandera. Ettskattestopp skall införas inom den kommunala sektorn. De specialdestineradestatsbidragen skall tas bort. Samtidigttalar om valfrihet inom äldreomsorgen. är lika väl medveten som jag om att vi haratt vänta en explosion av behovet av vård och service i framfiden. Inte ens medbästa vilja i världen får jag det att gå ihop, att , som vill minskastatsbidragen fill kommunerna med 3,1 miljarder utöver regeringens förslag,skall kunna klara en äldreomsorg värd namnet. Jag är rädd att jag måste tolkaden ensidiga satsningen på ålderdomshemmen som ett sätt att hålla standardennere och hålla kraven nere på en utbyggnad och en standardförbättring aväldreomsorgen. 24 (): När ett statsråd blir trängd hoppar han in påett sidospår. Jag är beredd att ta en ekonomisk debatt med biträdandesocialministern när som helst. gäller det frågan var socialdemokratin stårbeträffande ålderdomshemmen. Om ålderdo/nshem-men Från moderat sida har vi slagit fast; De som vill bo hemmaskall få göra det. De som vill bo i skall få göra det. De som villbo i ålderdomshem skall få göra det. Det behövs ingen lång utvärdering, som densocialdemokrafiska majoriteten i socialutskottet kräver, innan slårfast hur vi skall ha det i denna självklara fråga. Det är det som är detviktiga i detta sammanhang. Socialdemokratin kan inte ge ett klart besked, utan manhänvisar enbart till ett ställningstagande i socialutskottet och vägrar att gebesked då det gäller de andra viktiga komponenterna i denna frågeställning. Vilka åtgärder är biträdande socialministern beredd attvidta för att bromsa upp nedläggningen av ålderdomshemmen utifrån vadbiträdande socialministern nu har sagt? Får jag avslutningsvis än en gång hänvisatill vad ett ålderdomshem är för oss socialdemokrater och säga därutöver attGöte och jag kan bli överens om att de många former som han nu räknadeupp som mål för utvecklingen inom äldreomsorgen är de riktiga. Det är detta viskall satsa på - med ett tillägg: vi vill också ha en standardförbättring avålderdomshemmen. Sedan skulle vi kunna vara överens. Däremot är vi inte beredda att lägga om statsbidraget tillhemhjälpen på ett sådant sätt att det faktiskt blir ett dråpslag mot självahemtjänsten för att ge statsbidrag till de ålderdomshem som inte uppfyller dekrav som socialutskottet alldeles har formulerat. Vi tycker att det ärologiskt och att det är felaktiga signaler i ett för mycket trängtläge, 26 (): Om det är någon som har krävt att de dåligaålderdomshemmen skall byggas om så är det moderata samlingspartiet. Det ärdärför vi har mofionerat om att man skall få samma låneregler för ombyggnad avålderdomshem som för , och det är utifrån denna och andra borgerligamofioner som socialutskottet nu har enats på denna viktiga punkt. Biträdande socialministern skall inte skapa ettmotsatsförhållande mellan ålderdomshem och social hemtjänst, som biträdandesocialministern gjorde . I uttalandet säger socialministernså här: kommer avinstitutionaliseringen av långvård, ålderdomshemm.m. att medföra ett ökat tryck på . Ja, det är just vad det kommer att bli, och därför är detså viktigt att vi inte skyndar på med denna avinstitutionalisering snabbare änvad de enskilda människorna vill. Då blir det ju dåUgt både i och iden form av boende med helinackordering som kallas ålderdomshem. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1986/87:480 om barnomsorgstaxorna har frågat mig yilka åtgärderregeringen tänker vidta för att komma till rätta med orättvisorna vad beträffarbarnomsorgstaxorna. Låt mig inledningsvis konstatera att det är kommunerna sombeslutar om avgifterna i den kommunala barnomsorgen. Jag delar emellertiduppfattningen att det är olyckligt om barnomsorgstaxorna konstrueras så attvissa grupper utestängs från möjligheten att låta barnen delta i en vikfigpedagogisk verksamhet. Regeringen har givit i uppdrag attbelysa orsakerna' till den sociala snedrekryteringen till barnomsorg.När detta uppdrag redovisats bör dét finnas ett bättre underlag för att bedömaeventuella åtgärder för att komma till rätta med den sociala snedrekryteringen. Prot.1986/87:100 . Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 28 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Barnfamiljerna har drabbats hårdare än andra av denreallöneförsämring som skett efter 1979, och många barnfamiljer anser sig i daginte ha råd att ställa krav på en barnomsorgsplats. Skillnaden mellankommunerna när det gäller avgiftens storlek för barnomsorg är djupt orättvis.Vi har en differens på , mellan högsta och lägsta avgift.Dessutom har flertalet kommuner fatfat politiska beslut om att endast barn tillhelfidsarbetande föräldrar kan komma i fråga för en daghemsplats, och då ocksåfill helfidsavgift. Detta drabbar framför allt LO-arbetarnas barn, eftersom deflesta deltidsarbetande återfinns just bland LO-grupperna. Det drabbar ocksåalla unga föräldrar som ännu inte har fått ett fast arbete utan går påtillfälliga vikariat. Med tanke på dessa fakta är det inte ett dugg konstigt attLO-gruppernas barn inte återfinns inom barnomsorg, och ännu mindre pådaghem. Statsrådets svar är att regeringenhar uppmärksammat snedrekryteringen, och det är bra. Men barnomsorgstaxorna då?Jag vill fråga statsrådet: regeringen beredd att vidta åtgärder för att fåenhetliga och rättvisa barnomsorgstaxor över hela landet? Låt mig påminna om att det ärkommunerna som sätter taxorna, både inom barnomsorgen och i andra delar avsocialtjänstens verksamhet, 1 praktiken är det således inom kommunerna somdessa frågor måste lösas. Jag har sagt att jag delar bekymren när det gällertaxepoUfiken i en del kommuner. Men det gäller fakfiskt inte bara barnomsorgenutan också Om barnomsorg i föreningsregi exempelvishemtjänsten och färdtjänsten. Personligen menar jag att skillnaderna håller påatt bli orimUgt stora. Om taxorna blir så höga att de får en menlig inverkan påmänniskors möjligheter att utnyttja servicen, har det naturligtvis gått förlångt. När det gäller att uppmärksamma skillnaderna, att skapa debatt ochväcka.opinion kring den politik som förs och att föra ut dessa frågor i vårteget parti är jag och regeringen i övrigt beredda att medverka. 30 (vpk); Det låter bra. Men allakommunerfastställersina taxor utifrån ett demokratiskt synsätt. I en delbarnomsorgsplaner kan man läsa att taxan skall vara progressiv, I andra stårdet att taxan skall vara bilUg för vissa, I andra åter kan man läsa att taxanskall ha rejäla marginaleffekter - eller tvärtom, I en del kommuner har manprocenttaxa. Det finns också någon kommun som har två taxor. Föräldrarna därtvingas själva räkna ut vad som blir billigast för dem. Vi måste göra något åt detta, för kommunerna klarar inteatt själva sätta taxorna. Jag frågar : År regeringen beredd att,när fakta väl ligger på bordet, utarbeta taxor som är enhetliga för helalandet? Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1986/87:488 om barnomsorg i föreningsregi har - mot bakgrund av attsocialstyrelsen lämnat underhandsbesked om att statsbidrag inte utgår tilldagbarnvårdare som vill bedriva barnomsorg i föreningsregi - frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder med anledning av tolkning avandan i gällande bestämmelser. Enligt beslut lämnas statsbidrag till daghemoch fritidshem som drivs av en sammanslutning av föräldrar, som gemensamt taransvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn, eller ensammanslutning som erbjuder en speciell form av pedagogik; har anknytning ideell organisation eller har andra liknande ideella grunder. Verksamhetenfår dock inte drivas i vinstsyfte. Dessutom måste daghemmet eller fritidshemmetgenom beslut av kommunfullmäktige finnas upptaget i kommunernasbarnomsorgsplan. av dagmammor uppfyller inte dessa krav. Vidare lämnas statsbidrag till kommunala familjedaghem.Med kommunala familjedaghem avses kommunalt anställda dagbarnvårdare som isitt eget hem vårdar andra föräldrars barn. En förening av dagbarnvårdare sombedriver barnomsorg uppfyller inte dessa krav. Mot den bakgrunden och med hänsyn till behovet av klaradefinitioner av olika verksamhetsformer avser jag inte att vidta några åtgärdermed anledning av fråga. 32LARS (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret,som jag emellerfid finner ganska svårbegripligt. Jag kan inte förstå vad det urstatens synvinkel gör för skillnad om barnomsorg i föreningsregi bedrivs på ettdaghem eller i ett antal enskilda hem. Bakgrunden till mitt synsätt är, att det finns ett mycketstort behov av förnyelse av barnomsorgen i , Jag tycker att detta ocksåborde prägla statsrådets syn på dessa frågor. Vi måste hitta billigare ochbättre former för barnomsorgen. Här rör det sig om en grupp dagmammor och föräldrar i enkommun norr om som vill bedriva familjedaghemsverksamhet i delvis nyaformer. De tror att de genom att samarbeta mera med varandra kan skapaplusvärden i barnomsorgen. Kommunen är positiv till detta och skulle gärna taupp föreningens verksamhet i sin barnomsorgsplan. Men när man från kommunen,mest för formens skull, kontrollerade med fick man detsynnerligen förvånande beskedet att statsbidrag inte kan påräknas. En av flera orsaker till att det här initiativet kommitupp är det missnöje med ersättningsreglerna som gäller för dagmammor som finnspå många håll i . Dessa dagmammor tror att de kan lösa problemen genomatt bedriva verksamheten i egen regi. Detta skulle inte alls ske i någotvinstsyfte utan i form av en ideell förening som de menar skulle tillföraverksamheten en ny pedagogisk idé. Kan statsrådet förklara vari skillnadengentemot annan barnomsorg i föreningsregi egentligen ligger? Om barnomsorg i föreningsregi Först kanske vi måste göra klart om det gälleren grupp föräldrar eller en grupp dagmammor. Om det gäller en grupp föräldrar som vill ta vård om sinaegna och andras barn kan de naturligtvis bilda ett föräldrakooperativ. De kandå driva etf föräldrakooperativt daghem enligt de regler som finns och som ävenåtergavs i mitt svar. Om det däremot gäller dagbarnvårdare är förutsättningenför att statsbidrag skall kunna utgå att de är anställda av kommunen. Bakomdetta ligger uppfattningen att vi på förskolan, som vi nu utvecklar i olikaformer, måste ställa ganska bestämda krav när det gäller både verksamhet,lokaler och utrustning. Daghemmen utgör en del av förskolan. Det gör ocksådeltidsgrupperna och den öppna förskolan. Dagbarnvårdarnas barn skall också hamöjlighet att få del av förskolan, och det sker i allmänhet genomdelfidsgrup-pér eller i den öppna förskolan. Vid den lösning som föreligger förutsätts alltså inteatt den pedagogiska verksamheten bedrivs av dagmammorna. Tanken är att derasbarnomsorg, som naturligtvis i och för sig är utomordentligt värdefull, på denpedagogiska sidan skall kompletteras med den gruppverksamhet som daghem,deltidsgrupper och öppna förskolor kan erbjuda. Detta är skälet till att denlösning som nu skisserade inte faller inom dessa ramar. Om barnomsorg i föreningsregi 34LARS (): De flesta dagmammor har egna barn som de tarvård om som de tar vård om andras barn - men de egna barnen ingårsjälvfallet inte i bidragsunderlaget. Kan jag tolka statsrådet så, att om dagmammorna i frågaockså har egna barn, skall de kunna bilda en förening och driva barnomsorg isina hem, eller är det just detta att man går till en särskild byggnad somkallas daghem som är det absoluta kriteriet för att få statsbidrag fillbarnomsorg i föreningsregi? Vidare: Om de här dagmammorna kan påvisa att de harpedagogiska idéer i sin verksamhet som skiljer sig från normaldagbarnvårdarverksamhet, anser statsrådet att de i så fall skall kunna fåstatsbidrag till barnomsorg i hemmet? Det är förenat med betydande problem att pådetta sätt från två talarstolar diskutera en viss typ av verksamhet, där viinte - i varje fall inte jag - känner till huruvida flera av inslagen är sådanaatt de kan godtas som statsbidragsberättigad verksamhet. Jag tycker att viskall taupp det här fallet och pröva det utifrån gällande regler. Jag vill emellertid säga att det ligger en viss skärpa imitt avslutande resonemang, där jag vill understryka kravet på attbarnomsorgsverksamheten verkligen kommer att bedrivas i de olika former som vihar velat ha. Jag tror att det är mycket viktigt att försökaupprätthålla principen att hålla vinstsyftet utanför bilden. Det är skälet tillatt vi i detta fall måste vara litet formella och se till att de regler vi harsatt upp verkligen också gäller. Börjar det bli en glidning därvidlag kommerdet att utnyttjas i vinstsyfte. Det känner vi oss övertygade om. 36 (): Jag uppskattar öppenheten i statsrådetssenaste inlägg. Jag tror att det inifiativ som har föranlett min fråga är braoch att vi ufifrån bådas våra utgångspunkter egentligen borde stödja ochuppmuntra just den typen av initiafiv. Jag delar i och för sig inte statsrådetsdogmatiska syn på vinstmotiv i barnomsorgen, men det står alldeles klart attföräldrarna i det här fallet vill bilda en ideell förening, som utan vinstmofivskall förnya den viktiga form av barnomsorg som familjedaghemmen utgör; Derastanke är just att åstadkomma den pedagogiska samordning med andra former avbarnomsorg som det talas så mycket om i måldokument och andra sammanhang mensom i praktiken oftast saknas. De tror att de skall kunna samverka medföreningsdrivna daghem och uppnå just den önskade samordningen. Jag hoppasalltså på en positiv prövning av detta ärende . Överläggningen var härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1986/87:447 om de luftförorenande utsläppen från bensinpumpar 37 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att utsläppen vid bensinstationerna skall minska. Vid bensinstationer avdunstar kolväten i samband medtankning av bilar och vid fyllning av stationernas cisterner. Totalt släpps iSverige ut omkring kolväten . Drygt beräknaskomma från hanteringen av bensin vid depåer, tankbilar och bensinstationer,varav knappt hälften från tankning av bilar. arbetar med ettprogram för att minska kolväteutsläppen i . Åtgärder vid bensinstationernaingår i detta arbete. Verket har bl, a. tagit inifiafiv till överläggningarmed berörda branschorganisationer och företag om de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för att återvinna kolväten inom ett sysfem som täcker ett såstort antal hanteringsled som möjligt. Jag anser det angeläget att åtgärder snabbt vidtas för attminska kolväteutsläppen, då dessa medför risker för både hälsa och miljö, IStockholm har OK infört ett system för återvinning av bensinångor vid leveranstill bensinstationer. Vid Prajs bensinstationer i används redan eriteknik för återvinning av bensinångor vid tankning av bilar vilken fidigare harinförts i delar av med gott resultat. Det är mycket positivt att vi nu harfått de första anläggningarna av denna typ i , och det är viktigt attdenna introdukfion fortsätter. I mina kontakter med oljebranschen kommer jaggivetvis att verka för att system för återvinning av kolväten införs så snartsom möjligt i alla hanteringsled. 38 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag medger att ta emot svaret. 39 (): Jag tackar miljöministern för svaret påfrågan, som var ställd av , Det är glädjande att konstatera att delaroron över utsläppen av bensinångor. Om miljöministern själv tankar sin bilnågon gång, hoppas jag att hon delar uppfattningen att man får en mycketobehaglig känsla när man andas in bensinångorna vid tappstället. Förkonsumenterna handlar det om , men de som arbetar påbensinstationerna har detta obehag i sin dagliga arbetsmiljö. Det sker också endaglig påverkan vid intilliggande bostadsområden, lekplatser, arbetsplatser ochannat. Det är inte heller små mängder det rör sig om. Jag såg ien tidningsartikel att det bara i varje årsläpps ut bensinångor. Av de 42 bensintapparna som finns ligger 36närmare än från närmaste bostadshus, I en annan artikel kunde manläsa att bensinångor släpps ut i , Det är bra att arbetar med ett programför att minska kolväteutsläppen, och det är viktigt att en central samordningsker i denna fråga. Tekniken finns ju redan, och många bensinstafioner måsteföre den 1 Om de luftförorenande utsläppen från bensinpumpar Om de luftförorenande utsläppen från bensinpumpar juli 1987utföra vissa ombyggnader för att kunna tillhandahålla blyfri bensin. Det vorebåde billigast och mest praktiskt att installera ocksååtervinningsanläggningarna. Kan miljöministern ge sådana signaler beträffandebensinstationerna att man redan nu kan räkna med att det kommer ettförslag fill återvinningsprogram? Det skulle innebära att man kunde planera enminskning av de farliga utsläppen som man arbetar med installationerför att tillhandahålla blyfri bensin. 40Miljö- och energiminister : Vår familj med flera barn hör till den gruppfamiljer som framlever sitt liv utan bil. Men vi bor i ett bostadsområde, därdet finns ett stort antal bensinstafioner,.så jag har i hög grad personligerfarenhet av vilka miljöproblem det innebär för de kringboende. Jag anser att det är mycket vikfigt att åtgärder kommertill stånd. Det har tidigare funnits både tekniska och ekonomiska svårigheternär det gäller att införa ett sådant här system i , men dess bättre ärde nu övervunna. Tekniskt har man nu lyckats modifiera systemen så att de kanfungera i vårt klimat. Ekonomiskt har förutsättningarna för installation avåtervinningssystem förbättrats avsevärt sedan regeringsrätten slogfast att den återvunna bensinen inte skall drabbas av dubbel beskattning. Deproblem som har funnits är alltså övervunna. Det är riktigt att oljebolagen själva, inte minst avarbetsmiljöskäl och av hänsyn till bensinstationernas kunder och kringboende,har mycket goda skäl att installera återvinningssystem för bensinångori de olika hanteringsleden. Det behövs ingen lagstiftning för detta. Som jagsade redan i mitt inledningsanförande kommer jag att på allt sätt verka för -vilket också gör - att detta system blir allmänt förekommandei alla hanteringsled i , 41 (): Det är just detta mål vi vill nå, eftersomtekniken redan finns. Det handlar inte enbart om bensinstationerna utan detgäller återvinning i tre led - när tankbilen fyller på i depån, när tankbilensedan fyller på bensinstationens tankar och när vi själva tankar våra bilar. Man skall också komma ihåg att det har visat sig attångorna från den oblyade bensinen inte alls är ofarliga. Samma problem gälleralltså även den blyfria bensinen. Därför är det utomordentligt vikfigt attåtgärder snabbt vidtas. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1986/87:464 om vissa industriutsläpp i av miljöfarligaämnen 42 Miljö- och energiminister : har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen har vidtagit för att få det finska bolaget attminska sina utsläpp av miljöfarliga ämnen från anläggningarna i iFinland. Jag vill först framhålla att regeringen är väl medveten omde problem för miljön även på den svenska sidan om gränsen - främst iHaparandaregionen -som utsläppen av bl. a. krom och andra tungmetaller frånbolagets anläggningar i ger upphov till. Bolagets utsläpp till vatten sker i det område längsgränsen som omfattas av gränsälvsöverenskommelsen mellan denna ankommer det på den finsk-svenska gränsälvskommissionen att frånmiljöskyddssynpunkt pröva tillåtligheten av utsläppen till vatten ochföreskriva de villkor som kan behövas. Så har också skett i ett flertal beslutrörande anläggningarna i , I sarnband med den planerade utbyggnaden avanläggningarna har gränsälvskommissionen bestämt att bolaget senast den 31augusti 1987 skall inkomma med en ny ansökan rörande samtliga till havetutgående avloppsvattenutsläpp från produktionen vid Torneåverken. Utsläppen till luft är det från miljöskyddssynpunktdominerande problemet vid Torneåverken, Luftutsläppen - som bl, a, innehållerstora mängder stoft och krom - prövas av finska myndigheterenligt den finska luftvårdslagen. Outokumpu har idenna prövning enligt uppgift åtagit sig att installera reningsutrustning förstoft- och kromutsläppen. , som enligt den nordiskamiljöskyddskonventionen har talerätt inför de finska myndigheterna, har iärendet yrkat att bolaget vidtar åtgärder utöver vad bolaget åtagit sig så att utsläppenav stoft samt krom och andra tungmetaller nedbringas radikalt. Naturvårdsverketbedömer åtgärderna som tekniskt okomplicerade och ekonomiskt rimliga attutföra. Den finska prövningsmyndighetens beslut kan överklagatill den finska högsta förvaltningsdomstolen. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att utsläppen tillluft och vatten från Outokumpus anläggningar i prövas avfinsk resp. finsk-svensk myndighet. bevakar och företräder detsvenska allmänna miljöskyddsintresset i dessa prövningar. Regeringen följeruppmärksamt frågorna om Outokumpus föroreningsutsläpp. 43 (): Jag ber att få tacka miljö- ochenergiministern för svaret, men jag vill med en gång säga att jag är besvikenöver det. Vi har sett mycket litet konkreta resultat avmiljöministerns arbete - det har närmast stannat vid vackra ord. Dagens svar ärett klart bevis för det påståendet. Miljöministern och regeringen följer frågan - längre än såsträcker hon sig inte, trots att jag har frågat vilka åtgärder miljöministernavser att vidta för att förmå företaget att minska sina utsläpp. Om vissa industriutsläpp i av miljöfarliga ämnen Om vissa industriutsläpp i av miljöfarliga ämnen Det här är en allvarlig fråga för det område som berörs.Utsläppen av miljöfarliga ämnen från Outokumpus anläggning i riskeraratt skapa problem för befolkningen i området. De dominerande utsläppen bestårav stoft som är metallhaltigt och innehåller framför allt krom men även zink,molybden, nickel och bly. Som man kan läsa i yttrande har detgjorts beräkningar av att utsläppen uppgår fill . Det är tregånger så mycket som totalt släpps ut i hela vårt land. Därför nöjer jag miginte med detta besked. Jag vill fråga miljö- och energiministern: interegeringen någon högre ambition i en så allvarlig fråga än att följautveckUngen? Vilka direktiv har regeringen givit exempelvis naturvårdverket?Har regeringen haft kontakt med motsvarande organ på detta område i ?Detta är ju ett vitalt finsk-svenskt intresse. Luftföroreningarna stannar infevid gränsen. De gör inte halt vid . De sprids över betydligt störreområden. Därför tycker jag att miljö- och energiministerns svar ärotillräckUgt, 44 Miljö- och energiminister : När jag utformade svaret utgick jag från attPer-Ola känner till vilka konventioner och lagar som reglerarregeringens och svenska myndigheters handlingar. Av inläggförstår jag att han inte tagit reda på det. Den nordiska miljöskyddskonventionen är så utformad attregeringarna fill myndigheterna har överlämnat rätten att driva sådana härfrågor när det gäller luftföroreningar. Regeringen kan alltså inte formellt taupp frågan med den finska regeringen utan att bryta mot miljöskyddskonventionen.De nordiska regeringarna har gemensamt kommit överens om att man skall förfarapå det sättet. Däremot så driver regeringen, och jag själv och minamedarbetare, tillsammans med , och med sominstrument, mycket aktivt denna fråga. De utsläpp som förekommer är utomordentligt allvarliga.Självfallet utnyttjar jag också möjligheten att informellt ta upp saken medmina nordiska kolleger - i det här fallet mina finska kolleger - när vi träffasregelbundet.