prot · GA0957 · 1986-12-31 00:00:00 — Nog måste väl statsrådethålla med om att den här biten när det gäller fillämpning av arbefsmiljölagenskulle kunna vara bra också för eleverna i årskurserna 1-6. På låg- ochmellanstadierna behöver man kanske inte ha en lag för att allt skall fungera pådet sätt som avses. AnL 13 (): Skolministern säger att ochLarz inte har några konkreta förslag. Apropå vad jag sade omskolstorlekar åberopade han sedan någon professor - jag uppfattade inte namnet-, som hävdar att def inte finns något samband mellan skolstorlek å ena sidanoch oro och mobbningsbekymmer ä andra sidan. Def skulle inte heller ha någotatt göra med klasstorlek. Jag bestrider, , bestämt dessapåståenden. Jag faller inte till föga bara därför att någon professor i någonavhandling har gjort sådana här uttalanden. För min del har jag för mycketerfarenhet och för många referenser i skolvärlden för att göra detta. Jag föreslog andra konkreta saker, men fick inget svar.När kommer förslag som skulle kunna stärka elevdemokratin i skolan och geeleverna större inflytande och därmed också ansvar i skolan? När kommer förslagmed åtgärder mot videovåldet, som en mycket stor majoritet av människorna isamhället anser ha stor betydelse i detta sammanhang? sade att han inte tänker ta upp någonbudgetdebatt. Nej, det skall vi inte göra, men eftersom besparingarna i åruteslutande handlar om socialnedrustning i skolan har de faktiskt ett visst samband med den diskussionen. Visäkrar den undervisning som skolan har, sade . Resurserna försärskilda åtgärder i skolan, som ju fill stor del försvinner, består av tvådelar. Def finns en särskild del som går till handikappade elever, och denkommer aft finnas kvar. Sedan finns det en allmän del, och det är den största delen.Den försvinner nu helt och hållet. Den allmänna delen skall till minst hälftenanvändas för undervisningsändamål. Detta känner skolministern till. Och därförgår det inte att stå här och säga att "vi säkrar undervisningen iskolan". 71 milj. kr. försvinner ur förstärkningsresursens ickeundervisningsbundna del, och det är, som sade, inga rastvakfersom försvinner. Def handlar om obligatorisk schemalagd verksamhet. Manberäknar att ungefär 60 speciallärare försvinner i . Om BengtGöransson hävdar att sådana saker inte har med den här debatten aft göra ärBengt illa ute. Jag kan rekommendera till läsning ett brev som jagtror aft också skolministern har fått. Def kom från skoldirektören i ,tidigare departementsråd på och överdirektör iskolöverstyrelsen. Jag påstår att han vet vad det här handlar om. Dekonsekvenser som han säger aft årets besparingar kommer aft få, inte minst iStorstockholmsområdet, är förödande för skolan, och de motverkar sannerligeninte de tendenser fill oro, våld och mobbning som vi nu diskuterar. Om våldet i skolan och lärarnas arbetssituation AnL 14 ALFWENNERFORS (m): Hur kunde det ske som skedde i -två fall av allvarlig mobbning? Vem har ansvaret? Varför har det gjorts sålitet rent konkret, ? Jag har sett efter hur Hallandstidningarna har bevakat detsom hänt. En enorm mängd läsare har lämnat synpunkter, och jag ber att här fåcitera vad en person skrivit i . Det står bl.a. följande:"I samband med fall av mobbning här i och i krävde jagför i upprop tillsammans med ett stort antal föräldrar, aftlänsskolnämnden skulle utfärda riktlinjer för ingripande vid fall av mobbning.Vår begäran bifölls inte." Det var en syo-funktionär som skrev detta. kunde man läsa i omskoldirektörens rapport fill skolministern och chef. Defframgår där att först nu skall en Hem och skola-förening bildas, affregelbundna klasskonferenser skall införas, att frånvarokontrollen skallaktiveras, att det snabbt skall vidtas åtgärder mot skolk, att det skall blibättre tillsyn under icke-lektionstid samt att det skall anordnas kurser förlärare och föräldrar om mobbning. Det är en lång lista med åtgärder som harförsummats . Låt mig säga att är ett exempel därunderlåtenhetssynder, näsfan tjänstefel, har begåtts. Det finns andra exempel iandra skolor. Jag kan inte, som en vanlig riksdagsman i opposition, göranågonting åt detta som sker i en del skolor ute i landet, men en skolministerkan aktivt vidta åtgärder, liksom , länsskolnämnden,skoldirektör och rektor kan. Varför har de då inte gjort tillräckligt underdessa år, ända ? Händelserna tyder på att det har skettalldeles på tok för litet. Om våldet i skolan och lärarnas arbetssituation Det var verkligen inte min avsikt att beskriva statsrådetsom en alkoholliberal politiker. När jag läste svaret föreföll det mig som omstatsrådet såg alkoholbruket som en förmildrande omständighet, men det ärmöjligt att jag misstolkade det. Varför kommenterade infe statsrådet sin syn på1 § i skollagen? AnL 15 (): Jag har inte sagt att enbart sänktskolpliktsålder skulle göra skolans arbetsmiljö bättre. Däremot har jag givitexempel på flera åtgärder som tillsammans skulle göra att skolan bättre kananpassas fill varje elev och bli meningsfull för var och en. Def gäller affstärka föräldrarna genom att ge valfrihet, förändra skolans organisation samtstärka lärarna, inte minst genom att låta lärarutbildningen ge dem godakunskaper. har i en intervju i Skolledaren sagtföljande när det gäller utslagning, våldstendenser och arbetsmiljö i skolan: "Det kanske inte går att ha en undervisning anpassadefter eft genomsnitt. För vissa elever ska det kanske få ta längre fid än nioår aff klara . Större hänsyn till individuella variationer, ökadorganisatorisk smidighet och möjligheter att prioritera vissa baskunskaper ochbasfärdighefer på bekostnad av annat, i sig aldrig så angeläget, måsteskapas." Jag tolkar detta uttalande av som ett stödför def jag har sagt om de organisatoriska förändringar som måste ske. Vad som är mycket vikfigt just nu är aft lyfta framskolans fostrande roll, att ge riktlinjer som når fram till lärarna iklassrummen. Jag var själv lärare när normgruppen tillsattes av ,och jag vet vilken betydelse den hade. Den gav en signal direkt till oss iklassrummen, ett budskap som nådde fram till oss men även till föräldrar ochelever, och den stärkte oss i vår roll som lärare. Jag vill därför upprepa mina frågor: Hur villskolministern lyfta fram den fostrande rollen i skolan? Instämmer skolministerni yttrande? AnL 16 (vpk): Pengarna blir konkretion för , säger . I sitt svar talar brister i arbetsmiljön, nedsliten utrustning och dåliga skollokaler. Ivetskap om aft socialdemokraterna tillsammans med beskärkommuner-rias ekonomi är det inte så konstigt att även en minister söker en möi , och då försfår man aff resurser infe kan bli konkretion, inteens för en skolminister. Elevdemokrati kostar ingenting. Aff ta bort de orättvisabetygen kosfar ingenting. Aff ta till vara och utgå från elevernas villkorkostar ingenting. Att säga nej till batonger kostar ingenting. Att främjalärarlag kostar ingenting. Att säga nej till våld i skolan kostar ingenting.Men att skära ned resurser, som kan användas för att nå övergripande mål ochför att motverka en social utslagning i skolan blir till slut mycket dyrt,, AnL17 (): Jag måste komplettera deninformafion jag lämnade när det gäller den aktuella skolan, därför aftbeskrivningen annars blir alltför orättvis. Det är självfallet riktigt attpåstå att det inte har gjorts tillräckligt, vare sig på denna skola eller på deandra platser där sådana här tragiska händelser inträffar. Det är emellertidfel, att påstå aft ingenfing har gjorts , utan att dessa händelser harutlöst en verksamhet. Den aktuella klassen har varit föremål för åtgärder sedandet blev känt vad som hade skett, och det har vidtagits åtgärder även i deandra fallen. Fortbildningen har infe kommit till stånd med anledning av dessahändelser, utan det har bedrivits en mycket ambitiös fortbildningmed kursprogram för lärarrollen, klassföreståndarrollen osv. Nya system förfrånvarokonfroll har också prövats . När man talar om två allvarliga fall just vid denna skolabör man känna till aft det var pojken i det enafallet gick på skolan, Han var därefter borta i ungefär och gick på enskola i en annan stad en termin. Detta inte sagt för att på något sätt förringaproblemen eller försköna situationen på just den skolan, men vi gagnar intesaken om vi far som utgångspunkt aft leta efter syndabockar. Jag tror tvärtomatt vi då drar uppmärksamheten från de verkliga problemen, och def vore synd. Om våldet i skolan och lärarnas arbetssituation Jagvill upprepa för att miftpåpekande om resurserna inte är ett försök aft förneka det förslag som läggsfram i årets budgetproposition, Def måste göras en avvägning för aft det, bl,a, med en gemensam finansiering, en regionalpolifisk satsning, skall blimöjligt för orter att existera; för företag att finnas kvar pä och förmedborgare att bo kvar på sina hemorter, där det skall finnas skolor. En budgetpå 43 miljarder måste också i några stycken medverka till det. Vi har då valtaff koncentrera de statliga insatserna på det som är statens ansvar, nämligenundervisningen i skolan. Detta är fakta. Vi får i övrigt återkomma till dendiskussionen. Jag noterar att det alltid är de generella åtgärderna somredovisas, hänvisar fill den typen av åtgärder, t. ex, mindreklasser och mindre skolor. Han säger aff han inte tror på , men manbehöver inte tro på varje professor, inte ens på alla professorer tillsammans.Det kanske är angeläget att stiger upp i talarstolen och sägeraft han intygar att han aldrig har hört falas om någon liten skola där man haftmobbningsproblem, Def gör infe LarzJohänsson, därför att han naturligtvis vetatt det finns sådana skolor. Om det vore så enkelt att mobbning bara förekom i storagrupper! Men mobbning förekommer ju i familjer, och det förekommer isyskongrupper om exempelvis tre stycken att ett syskon mobbas. Det jag pekar påär att detta faktiskt är ett mycket allvarligt, ett mycket komplicerat problem,som inte kan lösas med generella metoder. Är det så aff enbarnsfamiljens barnalltid är lyckligare än trebarnsfamiljens? Det går inte att i kvanfifafivatermer beskriva mobbningseffekfen. Utan att fortsätta den alkoholpolitiska diskussionen villjag också säga några ord till , som gjorde ett mycket häftigtangrepp på Om våldet i skolan och lärarnas arbetssUua-tion tidningsartiklarrörande skolledning och skolstyrelse i , Det är möjligt att han harrätt. Men jag har icke fått sådana uppgifter att jag är beredd att biträda AlfWennerfors uppfattning här . Jag hade en lång genomgång med skoldirektöreni , där han redovisade olika åtgärder. Jag kan inte stå här italarstolen och vara domare då det gäller vem som har rätt eller fel i dettafall. Väldigt mycket av de diskussioner som förs i media handlar ju om vem somhar gjort rätt och vem som har gjort fel, Det vi här diskuterar är hur vi skallkunna skapa sådana förutsättningar att dessa problem inte behöver uppstå igen.Det är detta diskussionen handlar om. Jag delar uppfattningen aft man skall ge tid åt den sombehöver ha tid, , I själva verket känner jag en vissupphovsrätt till formuleringen, eftersom jag använde den i en budgetpropositionhäromåret då def gällde kampen mot utslagningen. Jag sade: Vi måste se tidensom en resurs i skolan och vara beredda att ge tid åt den elev som behöver haytterligare tid för att lära sig, I det stycket behöver jag alltså intesärskilt solidarisera mig med uttalanden som andra har gjort. Jag nöjer mig medatt upprepa mitt eget uttalande. Men jag kan konstatera att det jag fåttredovisat för mig ger inte belägg för att det genomgående är de barn som harsvårt aft lära sig som vare sig mobbar eller utsätts för mobbning. Så enkla ärinte sambanden. Även därvidlag finns således en rad mycket svåra orsakssamband,som vi inte utan vidare kan klarlägga. skrift är ett inlägg i diskussionen. Och jagkommer aft ta kontakt med den erfarne läkaren som även han har ägnat sig mycket åt mobbningsproblemen samt be honomatt förse med en analys av några av de fall som harförekommit. Jag gör detta för att vi från en läkare med erfarenhet på det härområdet skall få ett material som kan ge oss ytterligare underlag för olikaöverväganden och bedömanden. Så tillnågra konkreta frågor! Hur går det med videovåldsutredningen? Ja, det är enmycket omfattande utredning, eftersom den berör ytfrandefrihetslagstiftningen,Def kommer en delrapport - en kartläggning - och det kommeren slutrapport , enligt de uppgifter jag har. När det gäller "Skola för delaktighet" vill jagnämna aff jag kommer aft lägga förslag om att tillsätta enparlamentarisk beredning för skolans styrfrågor, där vi får anledning att förain de olika grupper och organ som skall svara för skolans ledning och skolansstyrning. Jag förutsätter att vi i def sammanhanget också får möjlighet affväga in frågor av denna typ. Slutligen några ord fill omtillämpningsföreskrifternas roll. Självfallet kan tillämpningsföreskrifternahjälpa oss aft ställa de rätta frågorna. Jag tror att en av de mest konkretapunkterna att gå in på är att trots allt möjliggöra för elever aft delta i ettskyddsarbete, för det kan ha ett pedagogiskt värde att eleverna knyts tillarbetsmiljöarbetet. Av det skälet är jag litet ledsen över att arbetsmarknadensparter ännu inte har lyckats lösa den frågan. Men vi har braarbetsmarknadsparter i def här landet - de kommer säkert att lösa frägan . AnL 19ULLA TILLÄNDER (c): Det är självklart så aft även de problem somvi nu diskuterar har med skolans ekonomiska resurser att göra. Från centernssida har vi krävt aft skolan skall få behålla sina resurser. Det är en viktigförutsättning för att upprätthålla skolans kvalitet, anser vi. Om man, somregeringen gör, år ser skolan som ett sparobjekt kommer denalarmerande situafion som man har i många skolor att förstärkas. Jag skall bara kommentera en punkt i statsrådets svar, medanledning av diskussionen om små och stora skolor. I svaret säger statsrådetatt all skolans personal skall ingripa när mobbning och annan råhet förekommer.Detta är lätt att säga. Men jag vet att det finns många lärare - på låg- ochmellanstadiet och även på högstadiet - som varken kan eller vågar säga fillelever i andra klasser. De tycker aft det är meningslöst att säga till eleverpå högstadiet. Lärarna möts av en axelryckning, ett överlägset leende eller eftförnedrande kraftuttryck och kanske av åskådarringens gapflabb. En sådantendens är mycket starkare i en stor skola än i en liten, I en dylik situation är rådet att ingripa inte mycketvärt. Egentligen avslöjar det aft skolans högsta ansvariga står ganska rädiösaoch rådvilla, Def vore ett steg framåt om man insåg detta. Då skulle man kunnaställa sig pä samma nivå som lärarna, och vi kunde med gemensamma krafter börjaom från början. Om våldet i skolan och lärarnas arbetssituation AnL 20LARZ (): Jag blir litet besviken över skolministernsdebatteknik när han försöker utmana mig att gå upp och säga aff mobbning aldrigskulle kunna förekomma i en liten skola. Det är ju inte detta resonemang viför. Vad jag hävdar är att det finns ett samband mellan skolstorlek och oro ochvåldstendenser i skolan. Sådant är vanligare i större skolor, det ärallvarligare i större skolor och det är framför allt svårare aft upptäcka istörre skolor. Skolministern säger vidare aff det hjälper inte medgenerella åtgärder. Men resurser av den typ som vi har diskuterat och som nukommer aft försvinna- resurser som i och för sig är generella till sinkaraktär-är ju ändå behovsinriktade. Det är mycket klart utsagt ända fråntillkomsten aft dessa resurser skall styras dit där behoven är som störst,SÅS-resursens allmänna bit fördelas ute i länen just utifrån dessautgångspunkter - rikfas mot kommuner där man har sociala problem, där man harmycket invandrare, där man har hög andel obehöriga lärare och där man harenlång rad problem som gör att skolarbetet är tyngre och kräver större resurser.Man riktar alltså resurserna speciellt dit där behoven är som störst. Även omåtgärden eller resursen kan kallas generell, så är den alltså klartbehovsinriktad. Jag skulle önska att skolministern tog avstånd från detpåstående han gjorde här och som han har gjort i massmedia, att man värnarundervisningen, säkrar den undervisning som skolan har. Skolministern är medveten som jag om att SÅS-resursens allmänna del - och det är fråga ommycket pengar, - fill minst hälften skall användas förundervisningsändamål. hette det aft den till minst en tredjedelskulle användas för undervisningsändamål, men detta har skärpts till minsthälften, just av de orsaker jag nämnt. Detta tycker jag att erkänna. Om våldet i skolan och lärarnas arbetssituation AnL 21 (): Vi kan inte sätta oss fill doms över detta,säger skolministern. Nej, def är möjligt att skolministern inte kan diskuterasaken här i kammaren - det kan jag ha förståelse för. Men def är som politikeri oppositionen som jag frågar: Vem har ansvaret? Jag menar att det som har skett och det som sker i skolantyder på aff det har gjorts för litet , har jag talat med åtskilligaskolmänniskor och med föräldrar. En skolledare i uttryckte sig påföljande sätt: Det är ofattbart att sådant här kan ske. Varje lärare, varjeskolledare, varje vuxen i en skola har ett stort ansvar för vardagstillvaron isin skola. Varje förälder måste ta sitt ansvar. Skolledaren säger att han i samband med sinpensionering har skrivit ett brev till sin personal där han uttryckt sig påföljande sätt, vilket jag tycker kan vara en bra avslutning och kanske tolkaockså min syn på hur det bör vara i skolan: Jag har en dröm, som egentligenborde vara en självklarhet, att varje elev och varje vuxen kunde gåmed lätta och glada steg till skolan och där uppleva trygghet, värme ochomtanke. Vi borde alla få arbeta bland vänner. Då presterar vi mest och bäst. Allra sist: Det är klart att de som lyssnar, herrskolminister, och de som läser protokollet efteråt nästan skulle kunna säga aftriksdagsmännen utövar något slags vuxenmobbning mot skolministern, gör viverkligen inte. Även om vi kan vara kritiska vill vi uppmanaskolministern att göra så mycket han någonsin kan, och då skall vi också stödjahonom. AnL22 (): Det är mycket bra att skolministern så klart säger sigdela uppfattningen att man skall ge mer tid till den som behöver . Men minaförslag innehöll mer av åtgärder för att ge eleverna en skola som passar varoch en, och det sades också mer i SÖ-chefens yttrande, Def hade varit bra omskolministern också hade instämt i att eleverna behöver ha fler valmöjligheter.Det behövs ett mer flexibelt lågstadium, sänkt skolpliktsålder, mer frihet aftvälja skola, möjligheter att komplettera det man av olika skäl har missat. Detär oerhört väsentligt att skolan är anpassad efter varje elev och att varjeelev får välja efter sina förutsättningar, får tid att öva - det år vi överensom -och att utvecklas efter sina förutsättningar. Då blir skolan merameningsfull. Jag beklagar att skolministern inte här tagit upp hur manskall stärka lärarrollen och skolans fostrande roll. Det är avgörande. Skolansfostran måste gå hand i hand med undervisningen, Detär inte så lätt attundervisa, och def är inte lätt aft öva eller inhämta kunskaper och fräna färdigheter,om det är bråkigt i klassrummet eller om man mobbas. Skolans centrala uppgiftatt ge kunskaper och färdigheter sätts åt sidan i dagens situafion, I och för sig har skolministern i sitt svar redovisatåtgärder som vidtagits, men det är för det mesta centrala åtgärder, och jag ärrädd aft dessa inte när till klassrumsgolvet. Det vore oerhört värdefullt förden hår debatten att få svar på frågan hur skolministern vill lyfta fram denfostrande rollen för att göra skolan bäftre. Överläggningen var härmed avslutad. 3 8Svar på interpellation 1986/87:118 om riksradions och televisionens bevakningav de politiska partiernas verksamhet AnL 23 Statsrådet ; har frågat utbildningsministernom denne anser att det ur demokratisk synvinkel är rimligt attprogramföretagens eventuella brott mot avtalet med staten när det gällerspegling av polifiska parfier endast i efterhand kan föranleda reprimander frånradionämnden, har - för det fall utbildningsministern inte anserdet - frågat om denne kommer att vidta åtgärder, t, ex, ta initiativ tillöverläggningar med koncernledning för aft förmå företaget aft levaupp till avtalets innebörd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att def är jag somskall svara på interpellationen. Mitt svar på första fråga år: Ja! Därmed ärdet inte aktuellt att svara på den andra frågan. Skälet till mitt svar ärföljande. På radio- och TV-området finns ett lagstadgat förbud motcensur. En myndighet eller annat allmänt organ får inte förhandsgranska def somett programföretag tänker sända. Denna inställning är gammal och har varitpolitiskt odiskutabel. Den verksamhet som bedrivs av Radio-koncernenstår i allmänhetens tjänst. Den skall vara självständig, dvs,programverksamheten skall stå fri i förhållande till såväl staten som tillandra maktcenfra, Censurförbu-def, som finns i radiolagen (1966:755), kompletterasdärför med en föreskrift om aft programföretagen ensamma avgör vilkaprogram,som skall förekomma i deras sändningar. Företagen skall därvid iakttabestämmelserna i övrigt i radiolagen och i resp, företags avtal med staten. granskar i efterhand om programföretagenutövat sin sändningsräft i enlighet med lag och avtal. Programföretagenförväntas fa hänsyn till radionämndens uttalande i sin framtida verksamhet, AnL 24 (): Jag tackar skolministern för svaret.Bakgrunden till min interpellation är att radionämnden efter att ha studeratSveriges Radiokoncernens bevakning av under valrörelsen ,fällt koncernen för brott mot avtalet mellan koncernen och staten. stred bevakningen "mot i första hand kraven på allsidighet,granskning och spegling enligt 11 8 i 1979'års avtal mellan staten och SverigesRiksradio resp, ", Genom etermediambnopolet och radions och televisionensenorma genomslagskraft spelar en betydelsefull rollnärdet gäller de politiska partiernas möjligheter att presentera sitt budskapför allmänheten och på så sätt också indirekt för valresultaten. Monopolet harmakt att genom välvillig förmedling av information - eller genom aft inte allsspegla eller negativt spegla vissa åsiktsriktningar - styra allmänhetenstyckande och tänkande. Programföretagen harsåledesen mycket central roll i vårdemokrati. Både når det gäller nyhetsbevakningen och den speciellavalrörelsebevakningen har monopolet skyldighet att spegla andra partier än dei Om riksradionsöch televisionens bevakning av de politiskapartiernas verksamhet Om riksradions och televisionens bevakning av de poUtiskapartiernas verksamhet framhåller i sitt beslut, medstöd av förarbetena till radiolagen och avtal, aft programföretagen ärskyldiga att "tillhandahålla en mångsidig eller allsidiginformation". Den skall vara "så allsidig att medborgarna får deninformation de behöver för aft vara orienterade och ta ställning i bl, a,samhällsfrågor". Vidare skall programmen "i görligaste måntillgodose även mindre gruppers intressen". beslöt att fälla riksradion och televisionenför brott mot avtalet mellan staten och koncernen för aff koncernen infeförmått aff leva upp till avtalet, vilket i detta fall måste betraktas somytterst allvarligt ur demokratisk synvinkel. Men detta berör tydligen inteBengt , och jag är synnerligen förvånad över det. hävdar att "samtliga här nämndaskyldigheter får enligt nämndens mening speciell aktualitet i samband medbevakningen av en valrörelse, med tanke på Riksradios och SverigesTelevisions monopolställning och på deras ansvar att fungera i allmänhetenstjänst". Exemplen på att koncernen avstår från attredovisa den politik som de mindre parfierna företräder är närmast legio. Närnågon gång ett mindre parti får utrymme i monopolet ägnas dessa inslag närmastundantagslöst åt aft lyfta fram udda företeelser och ovidkommande detaljer.Detta har också radionämnden funnit, och man skriver att nyhetsinslag"till stor del är inriktade på svårigheter för eller protester frånpartiet i olika avseenden". När nu statsrådet svarar på min interpellafion säger hanatt det på radio-och TV-området finns eft lagstadgat förbud mot censur.