prot · GA0917 · 1986-12-31 00:00:00 — Den meningen skrivs årefter år ned av era rådgivare, läses upp och tas in i propositioner och i andratexter. Det ärfakfiskt en ynkedom atf ni infe far itu med den här frågan på ett Om beredskapsplaneringen för hälso- och sjukvården i krig Om beredskapsplaneringen för hälso- och sjukvården i krig Prot.1986/87:17 seriöst sätt. Beredskapen för hälso- och sjukvården kommer inte attfungera och inte heller det militära försvaret kommer aftfungera, om inte en lösning kommer till stånd. Jag vill vidare ställa en följdfråga tillförsvarsministern öm de medel som redan är anslagna, försvarsbeslutanslogs några mindre summor för en förbättring på det aktuella området. Pågrund av konflikter mellan , dvs, landstingskommunerna, ochstaten om vem som har ansvaret för att sätta i rörelse de miljoner som mäntrots allt har fått och göra något på detta område ligger t, o, m, dessa medeloutnyttjade. Det är väl detta som åsyftas med uttalandet om att 1982 årsförsvarsbeslut har försenats i vissa delar. Tänker försvarsministern ochregeringen i övrigt göra något åt def här förhållandet? Den frågan berör ju detgamla försvarsbeslutet och borde därför kunna besvaras , Som jag redan har sagt övervägssocialstyrelsens programplan av försvarskommittén och inom regeringskansUet,Jag har sagt att sjukvårdsfrågorna inte får spela en sekundär roll iberedskapsplaneringen. Jag har vidare sagt att hälso- och sjukvården i krigkommer aft bli en av de viktiga frågorna försvarsbeslut, GunnarBiörck i får tills vidare nöja sig med detta uttalande. Jag är såledesinfe beredd att mera i detalj gå in på de frågor som har väckt,så länge som det aktuella arbetet pågår inom försvarskommittén ochregeringskansliet. Till vill jag säga att det ärlandstingen som i krig skall svara för verksamheten inom hälso- och sjukvården.Jag är övertygad om att landstingshuvudmännen redan i- fred känner ett starktansvar för denna uppgift och är beredda att skötaden på bästa sätt. Det finns ingen anledning aft se tillbaka och kritisera denlånga tid som det tagit att komma i gångmed landstingens beredskapsplanering.Vi bör i stället se framåt och sträva efter ett förbättrat klimat församarbetet mellan stat och landsting, 38 (vpk); Jag håller visst med om det. Men det ärfaktiskt så att några tiotal miljoner i denna utpräglade bristsituation harblivit liggande därför att stat och landsting inte har kunnat komma överens omhur arbetet skall sättas i gång. Om detta upprepas i samband med det nyaförsvarsbeslutet, så atf det inte blir klart vem som har ansvaret för attåtgärder som fakfiskt har beslutats här i vidtas, kommer vi aldrig utur det bottenläge som vi här har talat om. Det gäller här en detaljfråga, som jag egenfiigen tyckerinte är så viktig i detta sammanhang, men den visar ändå något av dennonchalans som trots vackra ord visas när man kommer fram fill de reellabesluten, 39 i (m): Jag får acceptera att försvarsministern vilarpå hanen tills försvarsutskottet och i vår tar ställning till den totalaförsvarsplane ringen. Jag räknar med att försvarsministern - som framgår av hans uttalande 58 i interpellationssvaret - kommeratt göra allt vad han kan för att stötta upp sjukvårdensberättigade del i totalförsvaret. Men jag kan inte underlåta att ansluta mig till vad OswaldSöderqvist här har antytt, nämligen att det finns en bristande vilja frånlandstingssidan aft leva upp till de förväntningar som rollfördelningen mellanstat och landsting numera på sjukvårdens sida egentligen motiverar. Om jag infeminns alldeles fel har i sådana här sammanhang hänvisattill begränsningskungörelsen. Jag tror att det behövs ganska mycket handfastövertalning från regeringssidan för atf förmå landstingen att leva upp tilldet ansvar som de så att säga har arbetat sig fram till att få. ' Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m.m. 40 Försvarsminister : - Jag vill fill säga att detfinns en ekonomisk ram på 115 milj. kr. har det tecknats avtal i 22landsting för 104 milj. kr. Jag tror inte att man ay de summorna kan draslutsatsen att ingenting görs på det här området. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Meddelande om svar på interpellation 1986/87:48 Med hänvisning till riksdagsordningen 6:1 fårjag meddela aft jag, på grund av att inte har möjlighet attinfinna sig i kammaren , inte inom den föreskrivna tiden fyra veckorkommer ätt besvara hans interpellation om försvarsindustrins beroende avmilitära beställningar. Jag har för avsikt att besvara . 10§ Svar på interpellation 1986/87:11 om iakttagande i av konventionen ommänskliga rättigheter, m. m. har ställt följande frågortill mig: Har några demokratiska framsteggjorts efter det att och andra länder återkallade anmälan mot iEuroparådet? 1 vilka, avseenden bryter Turkietmot om de mänskliga rättigheterna? Vilkaåtgärder kommer regeringen att vidta för att skall uppfyllaEuroparådets stadga och om mänskliga rättigheter? Jag kunde som svarpå en fråga av om utvecklingen i sammanfattningsviskonstatera atf framsteg gjorts i demokratiseringsprocessen samfidigt somväsentliga inskränkningar i de demokratiska fri- och rättigheterna kvarstod. som därefter gått har ytterligare steg idemokratisk riktning tagits som mycket ännu återstår att göra innanTurkiet kan kallas en fullvärdig demokrati. Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. Debatten i det turkiska parlamentet får betecknas som frioch livlig. Detta gäller också debatten i massmedia. I praktiken förefaller deti dag vara få journalister som känner sig förhindrade atf framföra kritik avaktuella förhållanden av rädsla för åtal. kvarstår för såväljournalister som andra förbudet att diskutera de förhållanden som ledde framtill militärinfer-ventionen . Inte heller får militärstyret under åren1980-1983 kritiseras. Det återstår således mycket, herr talman, innanfullständig pressfrihet råder i . De fyllnadsval till parlamentet som hölls i slutet avseptember genomfördes med deltagande av samtliga demokratiska partier.Valen visade att den politiska oppositionen och turkiska massmedia på ettverksamt sätt kan driva på utvecklingen. Valets negativa sida bestod i att debåda framstående tidigare polifiska ledarna för det konservativa resp. detsocialdemokratiska partiet visserligen deltog i valkampanjen men endast kundegöra detta genom att trotsa det tioåriga förbudet att delta i polifiskverksamhet som militären ålade dem . Ett stort antal åtal har väckts motdem båda för framträdanden under valkampanjen. Hur domstolarna kommer attställa sig återstår att se. Mycket kvarstår därför, herr talman, att göra innandet demokrafiska systemet har full funktionsduglighet. Avvecklingen av undantagslagarna har fortsatt. Militäraundantagslagar gäller i 5 av 67 provinser, samfliga längsgränsen till , och . Civila undantagsregler gäller i ytterligareelva provinser, däribland och . I gränsprovinserna förekommerfortfarande sammanstötningar mellan turkisk militär och polis och företrädareför etniska minoriteter. Den turkiska regeringen bör sträva efter atf skapasådana förhållanden i de östra delarna av landet att de olika etniska gruppernakan leva i fred, få del av den ekonomiska utvecklingen och bibehålla sinakulturella särdrag. En sådan utveckling kan infe främjas med våld, iår bombade det turkiska flygvapnet kurdiska byar i , Detta skedde uppenbarligenméd den irakiska regeringens medgivande. Den far avstånd från allaaktioner som endast kan leda till en upptrappning av våldet mellan regeringenoch kurdiska grupper. Den uppmärksammade rättegången mot de 59 intellektuellasom undertecknat en petition om mänskliga rättigheter har avslutats medfrikännande. Detsamma gäller rättegången mot Jehovas vittnen. Däremot fortsätter rättegångarna mot den fackligahuvudorganisationen och fredsförbundet, I kräveråklagaren inte längre dödsstraff utan fängelse på upp fill . Antaletåtalade uppgår till drygt 800 personer. De senast häktade i rättegångarna motfredsförbundet frisläpptes . Genom att dessa rättegångar fortsätterhar de utvecklats till något av en symbol över militärregimens åtgärder. Så länge de fackliga fri- och rättigheterna fortsätter atf vara starktinskränkta kan inte räknas som en fullvärdig demokrati. Även om det enligt flertalet både utländska och inhemskabedömare knappast längre förekommer systematisk tortyr döljer inte detta detfaktum atf tortyr och misshandel alltjämt tillgrips, I sin framlagdarapport drar Amnesty fram flera flagranta fall som inträffat under senare delenav år 1985, Ävenom man vidtagit åtgärder för att beivra och förebygga torfyr så åligger det denturkiska regeringen aft se till att de förbud som finns efterlevs i realiteten.Också pressen och den politiska oppositionen har här en viktig uppgift attfylla. Som Amnesty också påpekar i sin rapport har inga dödsdomarverkställts . Enligt en lag som antogs omvandlasdödsstraff automatiskt till fängelse under förutsättning att parlamentetinte beslutar aft straffen skall verkställas. Drygt 100 dödsdomar ligger förnärvarande på parlamentets bord för avgörande. Jag delar aft det vore en viktig humanitär åtgärd av parlamentet att fattaett snabbt beslut i dessa fall och att stadfästa att dödsdpmar inte längreskall verkställas i . Något förslag om allmän amnesti har inte lagts fram. Imars beslutades om andra liberaliseringar i straffverkställighetslagen avinnebörd atf reglerna om villkorlig frigivning ändrades därhän atf frigivningkan ske efter det att av ett straff har avf j anats. Dessa regler äravsedda att ersätta en amnesti i egentlig mening. Många hotas såledesfortfarande av åtal och fängelse för utövande av den åsiktsfrihet som är ensjälvklarhet i övriga västeuropeiska länder. Det är väsentligt fördemokratiseringsprocessen att parlamentets viktiga roll åter hävdas. Det ärframför allt på parlamentet det ankommer att fatta beslut i utvecklingen mot demokrati,som vi hoppas kommer att fortsätta. Som viktiga etapper i en sådan process serjag upphävande av de politiska bannlysningarna, liberalisering av denrestriktiva fackföreningslagstiftningen och modernisering av 1926 årsstrafflag. Som bekant anmälde tillsammans med ,, och 1982 till den europeiskakommissionen för de mänskliga rättigheterna för brott mot den europeiskakonventionen i detta hänseende. träffades en uppgörelse mellande anmälande staterna och . Förlikningen mellan parterna inför kommissionen i decemberi fjol innebar självfallet inte att en frisedel utfärdades för den turkiskaregeringen utan skedde på vissa villkor och med vissa åtaganden från Turkietssida på de mänskliga rättigheternas område. Såsom den svenska regeringenuttalade vid detta fillfälle var förlikningen inledningen på en period, dåkommissionen aktivt skulle kunna medverka till en fortsatt förbättring av demänskliga rättigheterna i . har enligt den utfästelse som gjordes iförlikningen avgett skriftliga rapporter till kommissionen , i julioch om vidtagna åtgärder i fråga om tortyr, amnesti ochundantagstillstånd. Kommissionen har därtill besökt föratt studera utvecklingen. Ett nytt besök kommer atf genomföras före årets slut.Det material som framkommit är emellertid ännu inte tillgängligtutanför kommissionen. skall en slutrapportföreligga, som skall tillställas alla stater anslutna till nämnda konvention.Rapporten framläggs gemensamt av kommissionen och med möjlighet ocksåför vardera parten att framlägga var sin bedömning. Med anledning av denna rapport kan en slutlig bedömninggöras av de demokrafiska framstegen i efter förlikningen. Det kan dåockså bli Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. anledningatt överväga eventuella initiafiv som kan bidraga till en fortsatt demokratiskutveckling i . Regeringen kommer också i fortsättningen att noga följautvecklingen i och begagna de tillfällen som bjuds att informera oss omläget i landet och fortsätta en uppriktig dialog med turkiskaregeringsmedlemmar, politiker och andra företrädare både i direkta kontakteroch inom ramen för medlemskapet i . 43 HANS (); Jag tackar utrikesministern för det utförligasvaret, som på åtskilliga punkter var välgörande kritiskt. har ännu inte uppfyllt utfästelserna att avskaffaundantagstillståndet. Visserligen upphävs det i ytterligarenågra provinser, men kommer därefter att kvarstå i 13 turkiska provinser, varav5 med militärt undantagstillstånd. Vi måste med skärpa framhålla atf ingetundantagstillstånd är försvarligt efter militärkuppen. Det är givet attde pplitiska val som förekommit efter militärkuppen under här angivnaförhållanden inte kan betecknas som fria. Bannlysningen av politiker drabbarinte bara och , den gäller även andra tidigare parlamentsledamöteroch politiker. Det borde vara en självklarhet för ett land som gör anspråk påatt vara medlem i atf genast upphäva sådana restriktioner. måste tillsammans med andra länder skärpa sinhållning mot den turkiska regeringen. Den uppgörelse som träffades med Turkietför har inte lett till avsedda resultat. Om inte före den1 februari gjort stora dempkratiska förändringar, bör det övervägas attåterigen göra anmälan mot inför ; är skyldigtatt liksom alla andra medlemmar i följa dess stadga och Europakonventionenom de mänskliga rättigheterna. Det kan inte godtas att det inom Europarådetsram finns en dubbelstandard i dessa avseenden. Varje land har en plikt att tillseatt överträdelser och kränkningar av stadga och konvention upphör. kani längden inte vara medlem i , om landet inte uppfyller villkprenför medlemskap. bör givetvis utnyttja alla tillfällen att påverka deturkiska myndigheterna men iaktta en viss återhållsamhet i relationerna iövrigt med . Dess värre undviker man i det turkiska parlamentet att taupp de mest centrala demokratiska frågorna, nämligen en förändring av denodemokratiska konstitutionen, ett avskaffande av den antifackligalagstiftningen, en omprövning av den ordning som lett till atf hundratusentalspersoner avskedats från sina anställningar eller vägrats anställning av s.k.politiska säkerhetsskäl. Man undviker också att ompröva de regler och beslutsom lett till atf mer än 8 000 personer av politiska skäl förlorat sinaturkiska medborgarskap efter militärkuppen. Även kunde vi konstatera attpressdebatten var mer fri än efter statskuppen. Men det som vii dag måste rikta uppmärksamheten emot är följande. Justitieminister offentliggjorde iår att myndigheterna inlett förhör med 203 journalister . Författaren bok i vattnet förbjödsoch konfiskerades . Organisationssekreferaren i landsorganisationen strax före fyllnadsvalet inför en s.k. nationell säkerhefsdomstol iIstanbul, med hot om fängelsestraff på upp fill , för följande yttrandepå ett fackligt möte: Vår målsättning är att få bort fosterlandspartief. Defgällde det nuvarande regeringspartiet. Många fler exempel skulle kunna ges, men detta får räckaför att belysa aft yttrande-, mötes- och organisationsfriheten är mycketbristfällig. Enligt en färsk pågick fram fill marsmånad detta år inte mindre än 813 polifiska rättegångar inför militärdomstolar.Under de senaste sju åren har närmare 50 000 personer dömts till fängelse avsådana domstolar. Där tillgodoses ofta inte de minimikrav som Europakonventionenuppställer för en korrekt rättegång. Utrikesministern säger aft det knappast längre förekommersystematisk tortyr i . Till detta vill jag säga atf enligt officiellauppgifter var antalet anmälningar om torfyr 1984 och 1985.Siffran torde ligga på samma nivå. Men det är bara ett mindre antal fallsom blir anmälda. Amnestys förre generalsekreterare framfördenyligen på grundval av gjorda undersökningar att tortyr är vanligtförekommande i . Den turkiske parlamentsledamoten socialdemokratenCuneyt Canver uppgav att 113 persöner avlidit efter tortyr från militärkuppenfram till . Till detta kommer, vilket kanske är allvarligast, atfca 800 arresterade och fängslade försvunnit under frihetsbe-rövandet eftermilitärkuppen. Mer än 900 personer har enligt turkiska tidningsuppgifterunder dömts till döden. Bara en intensiv opinion kanförhindra verkställigheten av dödsdomarna. Trots utfästelser om amnesti för politiska fångar harnågot sådant förslag ännu inte framlagts vare sig av regeringen eller ipariamentet. I detta sammanhang måste påtalas den diskriminering som deturkiska myndighe-ternautsätter de politiska fångarna för. Samtliga politiskafångar får i sina identitetshandlingar en stämpel om att de avtjänatfängelsestraff, vilket är oacceptabelt. Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. 44OSWALD (vpk): Det är angeläget att vi hålleruppmärksamheten på vad som händer i levande, också här hemma hos oss. Interpellationssvaret är ganska långt, men jag tycker ändåatt tonen i det pä något sätt är ganska positiv gentemot den turkiskaregeringen. Jag skulle gärna ha önskat att utrikesministern hade varit litethårdare i sina bedömningar än som framkommer här. Som har sagt; Mycket har verkligen intehänt, även om vi kanske hoppades att det skulle hända en del saker . Jag tror framför allt aft återkallandet av den anmälan somhade gjorts mot var olyckligt. Det stärkte den turkiska militärjunfan,som fortfarande finns bakom kulisserna, och den marionettregim som tillkomgenom de' fingerade val som vi alla känner, till. Av den turkiska regeringenoch av Om iakttagande i Turkiel av konventionen om mänskligarättigheter, m.m. turkiskpress framställdes def också som ett stort framsteg och en diplomatisk framgångför att anmälan dragits tillbaka. Def var mycket olyckligt, och defborde inte ha skett. Jag behöver inte här upprepa saker som alla känner till. Iinterpellationssvaret falas det om DISK, den fackföreningsrörelse som fannstidigare. Ordföranden och många i ledningen för sitter fortfarandefängslade. Som framhöll kan inte ens ledarna för Tiirk-Is -vari ingår de föreningar som betecknats som svarta eller gula, eller vad man nuvill kalla dem-som ändå har godkänts av regimen, yttra sig utan att blistraffade. Bara detta säger ju något oni hur jämmerligt tillståndet är. Jag hoppas alltså att vi från den fårse exempel på litet kraftigare avståndstaganden, framför allt inom ,eftersom är medlem där och vi kan agera på det planet. Vi kommer att få möjlighet att på nytt diskutera de härspörsmålen, eftersom vår motion om ligger för behandling iutrikesutskottet och kommer upp till debatt i kammaren . Jag vill också något beröra den kurdiska frågan, som jaghar engagerat mig mycket i tidigare och som är högaktuell i det härsammanhanget. Kurdernas situation berörs i interpellationen av Hans GöranFranck - jag tycker det är bra atf den frågan nu tas upp öppet - och till vissdel också i utrikesministerns svar. Det finns ungefär tio miljoner kurder iTurkiet. De omfattas inte av de mänskliga rättigheterna, oavsett vilken regimsom sitter eller har suttit vid makten. Här får vi rikta kritik mof BiilentEcevit och hans parti, medlem av Socialistinternationalen, som inte har varitett dugg bättre än andra partier och regeringar i när det har gällt denkurdiska frågan. Vi vet ju att Biilent vid sitt besök här för något årsedan som vanligt tog avstånd frän den och sade att det inte fanns någotkurdiskt problem. Därifrån kan man alltså inte vänta någon hjälp, om det nuskulle bli så att och hans parfi kommer tillbaka till makten. Det var intressant att frågan togs upp om de provinser därdef råder undantagstillstånd. nämnde att det var trettonprovinser. Militärt undantagstillstånd råder i fem av dem och utefter gränsenIran-Irak-Syrien, vilket betyder . De kurdiska områdena ligger justdär, och det är naturligtvis där det är viktigt att hålla en sträng militärkontroll. Där finns över huvud taget inte någonting av de lättnader som mantrots allt kan peka på när det gäller de andra delarna av . I de härkurdiska områdena tillåts ingen insyn över huvud taget. Detta återverkar också på personer som har sökt skydd häri . Jag har fått brev - jag vet att ett liknande har gått också fill UD- där man uppmärksammar en kurd som är turkisk medborgare och bosatt i som heter . Han greps , den 8oktober, på en gata i i östra delen av . Ingen vet vart hanhar tagit vägen. Han har vistats här i , men han greps avsäkerhetspolisen, och har man inget som helst begrepp om vad han blir utsattför eller vad som händer med honom. Varje kurd eller för den delen också varje turk som hardeltagit i något slags opposition mot regimen löper samma fara aft bli fängsladoch - vilket jag tror är viktigt att framhålla - torterad och misshandlad. mellanpolismisshandel och torfyr kan väl bara den avgöra som själv blivit utsatt fördet. De ordvändningar i interpellationssvaret som talar om aftförhållandena ändå har förbättrats, att det finns möjligheter atf överblickasituationen, aft man skall få rapporter från regimen och sådana saker tror jagi mångt och mycket är en skrift i vatten. Men jag hoppas atf de uttalanden somgjorts om aft regeringen följer utvecklingen skall leda till resultat och attvi genom aft agera kraftfullt i mof de krafter som om - den konservativa kamarilla som härskar i och i vilkenäven vår svenska höger är med och friar den turkiska regimen - kan få bättreförhållanden till stånd. Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. 45HÄDAR (): Tillåt mig först bara kommentera två punkter,där jag tycker att svaret inte är helt rättvisande. Det står på s. 2 att valengenomfördes "med deltagande av samtliga demokratiska partier".Verkligheten är väl den atf de gamla partierna alltjämt är förbjudna och attdef var de nya partier som har bildats, partier som de gamla ledarna ger sittstöd bl. a. genom medverkan i dessa partiers valarbete, som delfog i valet.Samtliga demokratiska partier deltog inte i valet, såvida utrikesministerninte menar att de gamla partierna var odemokratiska, men det tror jag inte atthan menar. Utrikesministern nämner litet längre ned på samma sida i svaretatt den negativa sidan bestpd i att "de båda framstående tidigarepolifiska ledarna för detkonservativa resp. det socialdemokrafiska partiet ". Ja, det är rikfigtmen de är inte de enda personerna. Svaret ger intryck av att det bara är tvåpersoner som inte får delta. I själva verket är def många politiker. Dessa tvåär de mest framstående men även andra politiker som var aktiva före detmilitära maktövertagandet är förbjudna att delta. Det bör också framhållas. På dessatvå punkter tror jag att ett klargörande vore riktigt. Sedan kan jag i väsentliga stycken instämma i den kritiksom utrikesministern, och i viss mån även riktat mot bristerna i den demokrafiska utvecklingen i . Jag villstarkt understryka att detta långt ifrån är ett uttryck för en ovänliginställning till . Tvärtom drivs jag här av en stark känsla för dettahistoriskt rika, mänskligt, ekonomiskt och säkerhetspolitiskt fascinerandekulturianc. Det förtjänar enligt min uppfattning atf vara en både fullvärdigoch fullständig demokrati i och en bärande brygga mellan ochAsien, Jag vill gärna korrigera mittinterpellationssvar på de två punkter som påtalade. Det är ettriktigt påpekande. Sedan delar vi alla som deltagit i den här debattenkritiken mot bristerna i det turkiska samhället i vad gäller den demokratiskautvecklingen. skulle vi vara mycket orättvisa om vi ändå infe medgavatt det har gjorts vissa framsteg på prakfiskt taget alla demokratins områden, I vad gäller kurderna sade jag i mitt svar, och det ärmycket allvarligt menat det också, att def är nödvändigt atf låta de etniskagrupperna, däribland kurderna, leva i fred, få del av den ekonomiskautvecklingen och bibehålla 5 protokoll 1986/87:16-18 Om iakttagande i av konventionen om mänskligarättigheter, m. m. Likaså har regeringen tidigare fördömt de bombningar ochdet våld som har förekommit för att kuva den frihetslängtan som bär upp dekurdiska aktiviteterna. Vi delar alltså kritiken. Vi har samma krav påutvecklingen. Kvar är då närmast en taktisk fråga: Vilket uppträdande frånsvensk sida har den största utsikten atf påskynda den demokratiska utvecklingeni ?