prot · GA0925 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:25 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: partigrupp har som suppleant ikonstitutionsutskottet under ledighet anmält hennes ersättareKersti . Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i () 2 § Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 3 § Svar på fråga 1986/87:7 om rätten till offentligförsvarare har frågat mig om jag avser attföreslå någon ändring i nu gällande bestämmelser om rätten till offentligförsvarare. De nuvarande reglerna om möjligheterna förbrottsmisstänkta personer att få offentlig försvarare trädde i kraft den 1januari 1984. De dllkom mot bakgrund av att domstolarna ansågs ha börjatförordna offentliga försvarare också i situationer när behov av sådana inteförelegat. De nya reglerna innebar en precisering av förutsättningarna försådana förordnanden. Syftet var att återföra domstolspraxis till vad som gälldeddigare. Självfallet skulle även de nya reglerna ge rätt dll offentligförsvarare i alla de fall där det är befogat från rättssäkerhetssynpunkt. Regeringen uppdrog åt domstolsverketatt utvärdera de nya reglerna. Verkets rapport överlämnades tilljustidedepartementet där de nu bereds. Det är ännu för tidigt attsäga om det behövs några lagändringar. Om åtgärder för att stoppa oetisk kontaktförmedling Anf.3 (); Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Avolika anledningar har detta svar dröjt. Det kunde ha haft det goda med sig attjustitieministern kommit med något mer konkret och att han med bestämdhetkunde ha sagt någonting om vad som kommer att stå i budgetpropositionen närden läggs fram . Detta är nämligen en mycket allvarlig fråga. När de nuvarande reglerna om rätten till offentligförsvarare infördes skedde det av statsfinansiella skäl. Det skulle leda besparing på 5 milj. kr. Det har det också gjort, men till priset av atträttssäkerheten har gröpts ur. Det är allvarligt att en tredjedel av alla som döms tillfängelse inte har offentlig försvarare. Tycker justitieministern att detär tillfredsställande? Jag tycker att detta faktum är alarmerande. Det finnsanledning att motionsledes återkomma i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1986/87:101 om åtgärder för att stoppaoetisk kontaktförmedling har med hänvisning till vissauppgifter i massmedia om organiserad förmedling av kvinnor från utlandet tillmän i frågat om regeringen är beredd att vidta åtgärder för att stoppaen sådan oetisk kontaktförmedling. Jag vill till en början framhålla att jag är ense medGunilla om att den typ av kontaktförmedling som beskrivs i frågan oftaförefaller bedrivas i former som är högst diskutabla från moralisk synpunkt. har jämfört förmedlingsverksamheten medkoppleri. Som hon säkert känner till syftar den koppleribestämmelse som gällersedan den 1 juli 1984 till att motverka olika former av prostitution. Detfordras alltså att den ena parten ger den andra ersättning för en tillfälligsexuell förbindelse. Om det går till så i de fall vi nu diskuterar kan alltsåförmedlingen vara straffbar som koppleri. En straffbestämmelse som kanske i vissa fall kan ligganärmare till hands än koppleribestämmelsen är den om sexuellt utnyttjande.Sådant föreligger bl.a. om någon förmår annan till sexuellt umgänge genom attgrovt missbruka dennes beroende ställning. Det torde dock mycket ofta förhålla sig så att denförmedlingsverksamhet som avser inte kan stoppas med nuvarandestraffbestämmelser. Jag är emellertid inte beredd att ta initiadv till någonändring av bestämmelserna om sexualbrott på det underlag som jag har förnärvarande. Enligt min mening är straffbestämmelser också ett något trubbigtvapen för att komma till rätta med problem av det här slaget. Jag vill peka på att frågeställningen också kan sägasbelysa vikten av en omsorgsfull prövning av ansökningar om uppehållstillstånd.Svårigheterna är emellertiduppenbara om kvinnan förnekar att det rör sig om kontaktförmedling av det härslaget. Även om jag alltså för dagen inte är beredd att vidtanågra särskilda åtgärder på detta område anser jag att det finns anledning atthålla sig noga underrättad om den fortsatta utvecklingen. 5 (): Jag tackar justitieministern för svaret på min fråga. Då och då uppmärksammas i massmedia organiserad förmedlingav kvinnor från fattiga länder till . Det rör sig om en hantering sominte kan jämföras med seriös kontaktförmedling. Verksamheten och uttalandenavisar att kvinnorna betraktas som handelsvara. Drivkraften är förhoppningenatt tjäna stora pengar. Många människor har upprörts av detta tillvägagångssätt.Inte minst har kvinnorna reagerat och gett uttryck för solidaritet med de ungakvinnor som så obarmhärdgt blir utnyttjade i en förtvivlad situation. Vi känneross kränkta som kvinnor. Kvinnor utbjuds utan egenvärde till hugade spekulanter.Vi är tillbaka till de värderingar som rådde på tid och som hanmotarbetade, nämligen att kvinnan jämställdes med åsnan, kamelen ochvattenbuffeln. Min fråga gällde om justitieministern ville ingripa, ellersåg någon möjlighet att ingripa, mot detta förfarande. Som framgår av svaret ärjustideministern ense med mig om att denna typ av kontaktförmedling bedrivs iformer som är högst diskutabla från moralisk synpunkt. Justitieministernredogör för vilka möjligheter till ingripande som finns. Han säger dock att hananser att det inte finns anledning att göra något just nu men att han kommeratt hålla sig noga underrättad om den fortsatta utvecklingen. Jag är tacksamöver det beskedet och att frågan uppmärksammats. Om uttagande av tull på gåvoförsändelser m. m. i vissautvecklingsländer Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1986/87:6 om uttagande av tull på gåvoförsändelser m. m. i vissautvecklingsländer har frågat utrikesministernom han är beredd medverka till förhandlingar som leder till att tull inte uttaspå material som inköpts för biståndsmedel eller som är insamlade gåvor.Frågeställaren uppger att vissa länder fr. o. m. augusti tar ut tull påbiståndssändningar och hänvisar särskilt dll . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. I samband med genomförandet av ekonomiska reformer harZaire avskaffat ddigare gällande befrielse från tull för bistånds- ochgåvosändningar. Som skäl har anförts åtskilliga fall av missbruk. Jag har från biståndsministern erfarit att och deländer med vilka vi har utvecklingssamarbete har kommit överens om tullfrihetför varor som Om uttagande av tull på gåvoförsändelser m. m. i vissautvecklingsländer importerasför detta samarbete. Vad gäller mottagarländerna och har vienats om tullfrihet även för projekt som administreras av enskildaorganisationer och som finansieras med biståndsmedel. pågår enöversyn av proceduravtalen mellan och programländerna, varvid ocksåfrågan beaktas om tullfri import för sådana varor, som enskilda organisationerimporterar och som bekostas med bidrag från biståndsanslaget. är emellertid inte svenskt programland. Någonmotsvarande överenskommelse finns inte med detta land. Regeringen avseremellertid rikta en förfrågan till regeringen i om man skulle varaberedd göra undantag från de nya föreskrifterna, så att svenskagåvoförsändelser inte behöver belastas med tull i . 7 vice talman (): Precis som statsrådet påpekar är bakgrundentill min fråga det chockbesked som kom om att vissa länders regeringarlägger tull på gåvoförsändelser och biståndsmaterial, vilket drabbar derasfolk. När svenska hjälporganisationer. Röda korset ochmissionsorganisationer, samlar in exempelvis barnkläder får de inte barabetala dyr frakt, utan de måste också enligt de nya bestämmelserna betala enkännbar tull. I fallet barnkläder och begagnade kläder ligger tullen på 100 kr.per kilogram enligt de nya bestämmelserna. Tullen på förbandsmaterial ligger på75-80 kr. och på byggnadsmaterial för skolor och sjukhus på avvärdet. Vad får detta för effekt? Jo, organisationerna kan intefullfölja sina insamlingar. säger: Vi ligger lågt så länge dehär bestämmelserna finns. beklagar sig och säger: Fortsätterdetta måste vi avstå. säger; Vi har löst ut encontainer med . Vi har två stående där vi lämnat . ibankgarantier, och vi får se hur det hela utvecklas. Norska baptistsamfundethar via sin ambassad tagit upp förhandlingar och tror att de finner en lösning. tackar jag statsrådet för svaret. Jagtackar alldeles särskilt för den sista meningen, för löftet att regeringen ärberedd att agera. Jag utgår ifrån att regeringenagerar direkt, och jag skulle vilja fullfölja med att fråga; När trorstatsrådet att organisationer och folkrörelser kan räkna med ett besked i denhär frågan, så att det lossnar igen, för folkens skull? Vi lovar att tala med regeringen i ,men hur snabbt vi kan komma fram till ett svar vågar jag inte stå här ikammaren och säga. Men jag hoppas liksom att vi skall kunnalösa den här frågan på ett vettigt sätt, som vi har kunnat göra i.våraprogramländer. 9 vice talman (): Frutalman! Jag önskar det också. Och jag vill säga att det är värdefullt attstatsrådet är så positiv. Jag tror att det hon anfört väl tolkar helaregeringens inställning, min inställning och folkrörelsernas inställning.Dessutom har vi så att säga ambassaden på vår positiva sida. Jag har ett brev med ankomstdatum därambassadören i ordagrant säger: "Detta" - dvs. de nyabestämmelserna "innebär att import till våra missonärers högstvälbehövliga och välsignelsebringande arbeten numera belastas med nog såbetungande tullar. Åtgärden har bekräftats i samtal med högsta ledningen förtullverket." När alla myndigheter vill ha en lösning tycker jag att vigemensamt ska|l sätta en press på regeringarna, i de länder som infört dessaoerhörda belastningar. Om jordbrukarnas ekonomiska villkor Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1986/87:112 om jordbrukarnas ekonomiskavillkor har frågat mig vad jag avser attgöra åt det oacceptabla förhållandet att en jordbrukare som inköpt sin gård dllav lantbruksnämnden fastställt pris och som därefter börjat sin rörelse snartfinner att rörelsen blott förräntar halva det kapital som han nedlagt i sinrörelse. De kostnadskrävande överskotten av jordbruksprodukter, somnu ökar bl.a. dll följd av de snabbt försämrade världsmarknadsförhållandena,påverkar naturligtvis lönsamheten i jordbruket i negativ riktning.Förränt-ningen varierar emellertid självfallet från företag till företag. Detär alltid den enskilde jordbrukaren som måste avgöra avkastningskravet ochsåledes själv ta den ekonomiska risken vid en investering. Lantbruksnämndensprisprövning vid förvärvsdllstånd innebär endast ett godkännande av ett avtalsom jordbrukaren själv har träffat. Det är helt nödvändigt att få enbättre balans mellan produktion och konsumtion. Endast på så sätt kan lönsamheteni näringen, som frågar om, på étt avgörande sätt förbättras. Förnärvarande arbetar den s. k. spannmålsgruppen med att söka få fram olikaåtgärder för att begränsa överskotten och främja en gynnsammare inriktning avproduktionen i jordbruket. 11NIC (); Jag tackar jordbruksministern för detta svar,som till én början är av mycket god kvalitet. Jordbruksministern tycks nämligeninstämma i att det är ett oacceptabelt förhållande att en av vårt lands mestcentrala näringar egentligen inte kan existera. Hur man än bedriver denna verk.samhet kan man alltså baraförränta ungefär halva sitt kapital, och det är givetvis en situation som viinte kan leva med. Det är alltså inte alldeles riktigt att säga - somjordbruksministern gör -att det är den enskilde jordbrukaren som skall ta denekonomiska risken vid investeringen. Detta skulle ju betyda att vi inte längreskulle kunna ha en föryngring och en utveckling av svenskt jordbruk - och detkan vi inte leva med. När det gäller att bedöma lönsamheten hos jordbruket, fårman väl ändå Om jordbrukarnas ekonomiska villkor opereramed två av sidorna, nämligen både kostnads- och intäktssidan. På kostnadssidanhar det på grund av att jordbrukskrediterna är väldigt långa nu blivit så, attmånga jordbrukare är bundna av kreditavtal med räntenivåer som i jämförelse meddagens är mycket höga. Jag tror att jag kan ge jordbruksministern exempel påfall där jordbrukare som ganska har startat sin rörelse kanske betalar4-5 % över dagens marknadsränta. Jag vill fråga om jordbruksministern inte seren möjlighet att medverka till att detta stora problem kommer närmare sinlösning. Vi äter snask i vårt samhälle för ,medan överskottsproduktionen på animaliesidan värderas till 1 miljard kronor.Ser inte jordbruksministern, liksom jag, däri en möjlighet att genomutbildning, påverkan i skolor, etc. och framför allt också genomkonsumentrörelserna försöka få den svenske konsumenten att i ökande grad övergesnask till förmån för exempelvis svensk filé? Förvisso vill jag medverka till att vi inteskall bygga upp ett snaskberg här i - hellre då ett berg av havrekakor,men inte som överskott. tar upp de höga räntorna. Utan att ge någonlång förklaring till dessa - vilket tidsramen icke tillåter - vill jag säga attdet räcker med att hänvisa ekonomiska politik, som drevfram en nyetablering med de följande utomordentligt höga räntorna. Dennuvarande regeringen har ju gått in med vissa åtgärder för att underlättasituationen för de mest skuldtyngda jordbrukarna. Slutligen: gör enjämförelse mellan löntagare och jordbrukare och framhåller att jordbrukareninte kan ta ut en lön i sitt företag. Självfallet kan han inte det.Jordbrukaren är egen företagare. Vid inkomstjämförelser mellan företagare ochlöntagare måste man givetvis ta hänsyn till att privatekonomin för enföretagare på landet inte alltid helt kan skiljas från ekonomin i företaget.Det belopp en företagare har disponibelt för privat konsumtion och sparandeavviker ju vanligen från löntagarens, även vid lika taxerad inkomst. 13NIC (): Vi är fortfarande ense om att dettaförhållande är oacceptabelt. Jag tycker att man då inte kan peka finger bara ien riktning. Vi moderater begär inte att samhället skall subventioneranäringar. Vi vill att de skall leva på sina egna villkor. Vi kan alltså konstatera att utvecklingen av räntenivån ärmycket olycklig på den kapitalmarknad som fastighetsägandet och framför alltjordbruket har att arbeta. Det funnes alltså en resurs tillgänglig för enjordbruksminister som ville vara aggressivt stödjande för den näring han harfått att förvalta. Det mått av framtidsriktad jordbrukspolidk som kommer tilluttryck i uppgörelsen med LRF tyder på att jordbruksministerHellström har en sådan syn på jordbruksnäringen och dess svåra problem att vivågar vänta oss ett aggressivt och aktivt stöd till näringen på detsätt som jag här bl. a. har föreslagit. överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på frågorna 1986/87:131 och 145 omförsöksverksamheten med samordnad länsförvaltning i har frågat mig om anledningentill den ändrade tidsplanen för den samordnade länsförvaltningen och på vilketsätt utvärderingen av försöksverksamheten i kommer att kunnaligga till grund för ställningstagande. har ställt en liknande fråga till mig. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Utvärderingen av försöket i skall, vilkettidigare redovisats för , göras så att en proposidon om samordnadlänsförvaltning kan läggas fram före . Denna tidsplangäller fortfarande. Jag bedömer att förberedelsetiden i och detförsta året för den nya organisationen där skall ge goda erfarenheter tillgrund för ställningstagandena i propositionen. I gäller detsärskilt frågan om lekman-nainflytandet och ledningen och samordningen inomlänsstyrelsen. Dessa och andra frågor studeras just nu av statskontoret ochlänsstyrelsernas organisationsnämnd. Jag vill också nämna att jag efterregeringens bemyndigande förordnat landshövdingen att varasakkunnig i departementet för att utvärdera erfarenheterna av arbetet iNorrbottens län och medverka i utarbetandet av en proposidon i frågan. Jag räknar således med att i en kommande proposition omsamordnad länsförvaltning kunna redovisa dels en fullgod utvärdering averfarenheterna från den nya organisationen i , dels annatutredningsmaterial som bl. a. bygger på erfarenheter från andra län där nyasamverkansformer prövas. 15 (): Jag tackar civilministern för svaret på min fråga. beslutade om försöksverksamhetmed en samordnad länsförvaltning i , en försöksverksamhet somskulle bedrivas . Vid länsstyrelsernas sammanträden ute i landet togman naturligtvis fasta på detta. Försöket skulle ju utvärderas och därefterligga till grund för generella ställningstaganden. I propositionen talades omen minskad sektorisering och ökad effekdvitet beträffande länens utveckling ochframtid. Detta skulle kunna ske antingen genom en ny organisation eller genomett ökat samarbete mellan befintliga myndigheter inom den nuvarandeorganisationens ram. En av de länsstyrelser som tog fasta på riksdagsbeslutetvar i . Man hade där goda erfarenheter av försökmed samordnad statlig personalutbildning. Det visade sig att de besparingarnavar så stora att samordningen fortsätter äveri efter försökstidens utgång. Nuär man i gång med att utveckla en s. k. Kronobergsmodell, där man samlar olikaregionala organ till konkreta projekt på olika nyckelområden för länetsutveckling - en Om försöksverksamheten med samordnad länsförvaltning iNorrbottens län 7 protokoll 1986/87:23 -28 Omförsöks verksam -heten med samordnad länsförvaltning iNorrbottens län modell somborde kunna ge bättre regionalt samarbete, en modell därförtroendemannainflytandet inte minskar och där byråkratin inte ökar. kom så till länsstyrelserna enbegäran från en arbetsgrupp inom.civildepartementet om synpunkter på samordnadlänsförvaltning. Av denna begäran framgick att Norrbottensmodellen skullekomma att gälla över hela landet men med små nyanser som man välvilligt lätlänsstyrelserna tycka till om. Det är inte utan att detta kändes förnedranderned tanke på beslut om utvärdering av försöket i ocheventuellt andra försök i andra län. Jag måste få ställa ytterligare en fråga tillcivilministern: Vad menar civilministern med "före den 1 juli1989"? Kan det innebära , eftersom redannu tillfrågar länsstyrelserna? 16 (m): Jag ber först att få tacka för svaret. Det är klart att man kanske lever i någon form av enfald,även om man har jobbat med politiken. Jag trodde nämligen att försöksverksamhetinnebar att man genomförde försök och vann en del erfarenheter för att meddessa erfarenheter som grund skriva propositioner eller genomföra någonting.När man går igenom den skriftväxling som sker mellan departementet ochlänsstyrelserna kan man på ett ungefär tolka känslan iförtroendeman-nastyrelserna runt omkring i landet - att harinställningen att vad göras skall är allaredan gjort. Jag menar att icke har tillräckligtunderlag för att skriva en proposition. Via arbetsgruppen och man in en redovisning av erfarenheterna före . Manskriver: "Arbetsgruppen skall vara färdig med sitt arbete före sommaren1987. Utvärderingen av försöksverksamheten måste därför i hög grad bygga på de erfarenhetersom olika medverkandefått under förberedelsearbetet--------------- ". Man haralltså väldigt litet praktiska erfarenheter. Jag frågar mig: Tillmäter inte civilministernerfarenheterna i framöver något som helst värde? Detta skulle varaintressant att få höra. Är det så att det arbete som sker i de andralänsstyrelserna efter inte har något värde och inte kommer att.vägas in i propositionen? Den reform somcivilministern nu tydligen är på väg att genomföra kommer att radikalt minskaförtroendemannainflytandet. Det är klart att det är värdefullt att reformera,men det är också vikdgt att genomföra en analys av vad eventuella reformersyftar till. Denna finns inte redovisad, och därmed är risken att denna reformblir ett hastverk och ett hafsverk. Det skulle vara intressant att få höracivilministern redovisa ett klart svar på frågan: Vad är det som fårcivilministern att låta bli att vinna några erfarenheter - och skrivapropositionen ? Jag är något förvånad över och Sdna Gustavssonsfrågor. Det är ju klart redovisat att försöket i skall utvärderasoch ligga till grund för senare proposition om samordnad länsförvaltning.Ingenting har ändrats i de förutsättningar som har redovisats har vi inför starten i bakomoss förberedelsearbete, och därefter kan försöksverksamheten pågå undertiden. Det betyder att vi kommer att få fullgoda erfarenheter avNorrbottensförsöket. Till vill jag säga att jag väl kännerförhållandena i . Det är bl. a. de synpunkter som har framförts frånKronobergs läns länsstyrelse och vissa andra länsstyrelser som har föranlettden arbetsgrupp som leder att gå ut till övriga länsstyrelser ochbe om ytterligare utredningsunderlag för en bedömning inför kommandeproposition. Det betyder att får dels BD, dels det vidgadeerfarenhetsunderlaget. 18 (): Med anledning av det senaste civilministernsade måste jag be att få läsa upp vad som står i den skrivelse resp. länsstyrelsersförtroendeman-nastyrelser har fått från arbetsgrupp: "Genom olika beslut har slagit fast attförsöksverksamheten i skall ligga till grund för en framtidasamordnad länsförvaltning i hela landet. Då försöksverksamheten delvis utgårfrån för specifika förhållanden bör arbetsgruppen nu prövamodellens allmängiltighet. För att få ett underlag för en sådan prövning gesnii samtliga länsstyrelser möjlighet att redovisa sin syn på hur den samordnadelänsförvaltningen bör kunna se ut med hänsyn till det egna länetsförutsättnirigar." Jag vill veta: Är det Norrbottensmodellen där femstyrelser skall ingå som föreslås, eller kommer det att kunna bli andramodeller, t. ex. sådana samverkansmodeller som man har i ? 19 (m): Låt mig fullfölja . Innebär det senåste som civilministern sade att han nu ärberedd att i avvaktan på att man vinner erfarenheter även i andra län änNorrbotten, exempelvis med Kronobergsmodellen, fundera i banor av enramorganisation för länsförvaltningen som ger större utrymme för regionalanpassning, så att man t. ex. i ett län som skulle kunna ha ensamordnad skogsvårdsstyrelse och lantbruksnämnd? i de förslag som finns har man låtit försöksverksamhetenomfatta lantbruksnämnden men inte . I ett län som Kronobergslän, där det råder ett intimt samspel mellan jord och skog, är det fullständigtbisarrt att ha en länsförvaltning som inte omfattar de båda nämnda enheterna. Med andra ord: Det går inte att stöpa hela i exaktsamma form, om man inte har en rammodell som innebär att det finns utrymme förlokal variation. Det vore således värdefullt om man på något sätt analyseradesituadonen i stället för att påtvinga hela landet en dålig reform. Om försöksverksamheten med samordnad länsförvaltning iNorrbottens län För det första är tanken inte att vi i dagskall fatta beslut om hur en samordnad länsförvaltning skall se ut, utanmeningen med det hela är att skall få ett underlag.Norrbottensförsöket är avsett att ligga som grund. Försöksverksamheten iNorrbotten skall emellertid utvärderas, och det betyder att man får möjlighetatt ta ställning och vinna erfarenhet. För det andra har vi under resans gång inhämtat just dentyp av synpunkter som här talar om. Det skulle vara av värdeatt också inhämta andra synpunkter - jag bortser alltså från de synpunkter somgäller Norrbottensförsöket - när det gäller att lägga grunden till en kommandeproposition. Det är detta som föranlett skrivelsen i fråga. Se alltså det härsom en breddning av det arbete som pågår när det gäller utredningsunderlaget! Försöket får göras, och i det sammanhanget skallsynpunkter inhämtas, vilka skall bearbetas i departementet i vanlig ordning föratt sedan föreläggas . Först därefter kan vi ta upp en slutligdiskussion om de konkreta frågor som de båda frågeställarna har ställt. 21 (m): Som jag tolkar civilministerns uttalanden grupp som leder kanske anledning att skicka en nyrundskrivelse exempelvis till de centrala verken. Före skall judessa svara på den nu aktuella skrivelsen.