prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — Jo, det beror alldeles säkert till mycketstor del på bristfälliga kommunikationer, i vilka ett mycket viktigt inslag äratt den vikliga gamla fina slutar som en blindtarm i . Vi kommer alltså inte att släppa tanken att man, när viändå blir tvungna att bygga en ny bro över , skulle kunnaöverväga att bygga den bron i två våningar med lågtrafik i undervåningen ochlandsvägen ovanpå. Den blir alldeles nödvändig inom inte alltför . Vi kommer inte all släppa tanken att fortsätta en riktigjärnväg ända in i grannlandet , men medan vi väntar på det kan vi i varjefall inte ha en bana som man då och då måste stänga av på grund avtjälskjutning, som inte till ens hälften av sin sträckning kan uppfylla de kravnär det gäller högsta hastighet efter vilka lidtabellen är uppgjord och som ärgammal, skranglig och tråkig att åka med trots att det annars är sä roligt attåka tåg. Jag har, herr talman, skrivit ihop ett särskilt yrkande.För att komma in på rätt plats har jag blivit tvungen att använda rubriken"beträffande " men sedan har jag sett till att få inordet . att med anledning av motionerna 1986/87:T202yrkande 2. 1986/87:T212 yrkande 3, 1986/87:T222 yrkande 2, 1986/87:T514 och1986/87:T525 a) hos regeringenhemställer om snara åtgärder för upprustning av till en standardsom medger en högsta tillåten hastighet på hela sträckanGöteborg-Strömstad, b) hos regeringenhemställer om utredning av möjligheterna till vidarebyggnad av Bohusbanannorrut för anslutning till det norska järnvägsnätet. Yrkandet har delats till kammarens ledamöter. 101 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skall 102RUNE () replik: All är en pionjär inommoderata samlingspartiet på många områden har han visat tidigare - harhan visat att han är pionjär även på järnvägsområdet; såvitt jag känner till ärhan den förste moderat som när vi här i kammaren har diskuteratjärnvägstrafiken har föreslagit en satsning på en enskild bana. Jag vill bara helt kort hänvisa till all Bohusbanantillhör riksnätet. Den kommer all vara kvar för trafik inom överskådligframlid. ingår i det översynsarbete som pågår och som skall liggatill grund för den proposition som har att la ställning till nästaår. Med utgångspunkt från den praxis som utvecklats här i altriksdagen inte tar ställning till enskilda projekt ber jag att få yrka avslagpå särskilda yrkande. 103 (): Jag skulle endast vilja säga några ord omBohusbanan - det är, som sade, en fortsättning påvästkustbanan, som slutar i . Jag har under de fem är jag haft förmånen att varariksdagsledamot ställt flera frågor och interpellationer om och dessupprustning. De synpunkter som jag vid de tillfällena anfört och som jag ocksåvarit med om att framföra i motioner står jag till för även ifortsättningen. Jag anser också att det borde utbetalas öronmärkta pengartill SJ för , eftersoni SJ själv inte anser att börprioriteras. Vi vet alt är i ett mycket dåligt skick och är oroligaför dess framtid. Därför vill jag, herr talman, yrka bifall till del särskildayrkande som har framlagt. Sedan, herr talman, vill jagsäga några ord till ViolaClaesson, som nämnde milt namn i sitt anförande men som efter vad jag kan seinte finns kvar i kamniaren och som alltså även avvikitföre debattens slut. Troligen har blivit felunderrättad eftervårt möte i . Jag har nämligen svårt att tro all ViolaClaesson medvetet använder lögnen som vapen. Men del kan lätt bli sä, när maninte kan stanna till slut. Jag ifrågasatte inte vad sade somrepresentant för trafikutskottet-det gick inte all undvika-men jag har svårtalt förstå all man bedriver politisk propaganda när man skall representera etthelt utskott. Vad jag sade var att jag var kritisk till atttrafikutskottet inte representerades av sin ordförande eller vice ordförande.Eftersom delta nu inte gick all åstadkomma ansåg jag m. fl. alt någon frånvarje parti borde ha suttit med i panelen. En av de andra kvinnliga vpk:arnasom var med på mötet ställde sig också bakom delta. kan vara säker påatt även i fortsättningen skall kämpa för och dessframtid - med eller ulan vpk:s hjälp! 104GÖREL (): 1 ell antal moderalmolioner har pekats pånödvändigheten av bättre kommunikationer i och pä behovet av järnvägsulbyggnader.Vi har dä nämnt bl. a. en Arlandabana, en Mälarbana och en Svealandsbana samtjärnvägsstationen , och vi har utvecklat våra synpunkter imotioner. Kommunikationerna i är dåliga -fungerar dåligt kommunikationsmässigt. Stockholmsområdetutgör då också ett lås för landet i övrigt. Såsom utskottets talesman sade fören stund sedan får förseningar inom återverkningar på helalandets järnvägsnät och för den delen även för hela landets vägnät. Under rubriken behandlas ett antalmotioner om bl. Syd'och Arlandabanan.Stockholmsregionens gränser ligger egentligen norr om och Nynäshamnsamt söder om och , vilket jag betraktar som olyckligt,eftersom man ur planeringssynpunkt ser på ett för snävt område. Gränserna förStockholmsområdet skulle behöva sprängas, och man borde tala mer om helaMälardalsregionen inkl. som en gemensam arbets- ochbostadsmarknad samt en marknad där det behövs avsevärt bättre kommunikationer. behandlade vi förslaget om inrikesflygetsflyttning till . Då vann i kammaren den socialdemokratiska reservationenoch förslaget att flytta ut inrikesflyget till , I den reservationen,som' alltså blev beslut, formulerades kravet på en Arlandabana, Ibeslutet stod t,o,m, att en Arlandabana är ett ofrånkomligt krav. Till arbetsformer, kutym ochpraxis hör att man avvaktar pågående utredningar. Det har också utskottethänvisat till i sin mycket positiva skrivning med anledning av de motioner somrör Mälardals-området och , Man vill avvakta den särskildautredarens synpunkter och givetvis också avvakta förslagen till finansiering.Att inte göra det och inte ha klart för sig hur finansieringen skall ske tyckerjag vore oseriöst. Det är helt enkelt inte möjligt för att taställning, om den inte vet vad de olika förslagens genomförande skulle kosta. Det är också viktigt att , såsom har uttalats ien rad betänkanden, inte tar ställning till enskilda objekt. Det hängernaturligtvis samman med att vi i anser att vi inte skall lägga oss iett verks planering, utan fastställa ramarna för dess arbete. Det är enligt minuppfattning inte rikligt att nu ta ställning till de föreliggande yrkandena,utan vi bör avvakta resultatet av den utredning som pågår. Utskottet formulerarsig så här: "Utskottet anser därför att motionsyrkandena inte nu påkallarnågon åtgärd från sida och avstyrker följaktligen desamma,""Inte nu" brukar betyda att man ställer sig positiv till de förslagsom har framlagts i motionerna. Med hänvisning till vad jag nu har sagt och med hänsyntill vad trafikutskottet anför i sitt betänkande 15 yrkar jag bifall till demoderata reservationerna i trafikutskottets belänkande 15 och i övrigt tillutskottets hemställan. 105ELVING,(): Vad gäller kommunikationssituationen iBohuslän är det framför allt två olika objekt och trafiksystem som diskuteras,nämligen dels E 6, delsBohusbanan, Det finns planer på, funderingar orn och till viss del redan beslutom all rusta upp E 6 till motorvägsstandard. För däremot ärframtiden oviss. Själv vill jag prioritera en satsning på järnvägen. I har vi emellertid en ganska olycklig ochbesvärlig planeringsordning. Vi gör inte en total kommunikalionsplanering,utan vi diskuterar och beslutarom vägsatsningar och omjärnvägssalsningar vid ett annat tillfälle. Därför får vi inte ordentligamöjligheter all väga kostnader och nytta mot varandra vid olika former avsatsningar. I finns stora bekymmer med skogsskador ochförsurningsskador, till vilka bl. a. trafiken åren stark bidragande orsak, inteminst långtradarlra-fiken. Vid den senaste trafikräkning som genomfördes visadedel sig all mer än 500 långtradare passerade den svensk-norska gränsenvid . Det borde vara en målsättning att försöka fä över en del av denlångväga och tunga godstrafiken från långtradare på landsväg till spårbundentrafik på järnvägen via . Det är stora miljömässiga vinster all görapå ell sådant byte. I en replik till alldeles sade RuneJohansson alt skall vara kvar inom överskådlig framlid och tillhörariksnätet. Det var glädjande att få det beskedel av honom. 1 en artikel itidningen , där uttalar sig, är tongångarnalitet annorlunda. I artikeln säger han all risken är myckel stor för att norradelen av skall läggas ned. Men det är alltså glädjande alt nu få ellannat besked. Det vore bara intressant all veta vilket av uttalandena somgäller. Kanske kan vi fä ett klarläggande pä den punkten. Kommunikationsfrågorna i är inte bara enangelägenhet för , utan de utgör både ett nationellt och ettinternationellt problem i och med alt det förekommer myckel långvägainternationell trafik och mycket transittrafik. Genom en utbyggnad avjärnvägsnätet från med anknytning till skulle många vinsterkunna göras, inte minst miljömässiga. Ur såväl norsk som svensk synpunkt är detvärdefullt all få en bra förbindelse från och Östfoldsområdet med Bohuslänoch . Det gäller för både person- och godsbefordran. En upprustning ochutbyggnad av Bohus- och västkustbanorna med vidare anknytning till del danskajärnvägsnätet skulle innebära en järnvägsförbindelse som var bra både förOsloregionen, för och sann vidare ut motkontinenten. Jag ber därför, herr talman, alt få yrka bifall till detsärskilda yrkande som har presenterat för kammaren. 106RUNE () replik: påstår att tongångarna frånmig var annorlunda i en tidningsartikel än vad de är i dagbeträffande . Föralldel inte skall kvarstå något missförstånd villjagsäga alt min uppfattning var densamma då som . Del handlar omjournalisters förmåga att korrekt återge vad som sägs i en diskussion. Jag villklart slå fast attdet inte har varit och inte är aktuellt ineden nedläggning avBohusbanan. Den tillhör riksnätet. Som jag sade tidigare kominer denjärnvägslinjen all inom överskådlig framtid vara kvar för både person- ochgodstrafiken. 107OVE (): Prot. I betänkandet behandlas fyra motioner underrubriken 29april 1987 Västerdalsbanan. I motionerna krävs att banansnuvarande sträcka rustas upp och elektrifieras samt attdet sker en återuppbyggnad av banan till Salen. Utskottet hänvisar till att berörda kommuner har tillsatten arbetsgrupp som utrett frågan samt till att frågan är föremål för översynoch utredning i särskild ordning. Sedan säger utskottet att kostnaden förprojektet skulle vara 700 milj. kr. Orsaken till att jag har begärt ordet äratt man enbart nämner de 700 miljonerna som en kostnad. Det är rätt att de berörda kommunerna har utrett frågan och all i länställt sig bakom deras förslag. är det så att arbetsgruppen har utrett trealternativ. I det ena alternativet skulle befintlig bana rustas upp till enhastighet av . i ett annat till 100 och i ett tredje fill llOkm/fimUpprustning /lim, skulle kosta 85 miljoner. Upprustning till 100km/lim skulle kosta 300 miljoner, och upprustning skulle kosta350 milj, kr. Återuppbyggnaden till Salen skulle kosta 250 miljoner, ochelektrifieringen skulle kosta 100 milj, kr,, allt i mycket runda siffror,90-kilometersalterna-tivet skulle således, om man lägger samman summorna, kostatotalt 440 milj, kr,, 100-kilomelersalternativet 650 milj, kr, och 110-kilometersalternativet700 milj, kr. Om man ser på de här siffrorna är det lätt att konstateraatt skillnaden mellan 700 och 440 miljoner är 260 miljoner. Vilken är dåtidsvinsten med att göra den här upprustningen för de 260 miljonerna för att höjahastigheten ? Då menar jag alt det inte finns motiv för att satsa 260miljoner för att göra en total tidsbesparing av på de drygt 20 det kan röra sig om. Det måste räcka med att man satsar pä något av debilligare alternativen. För min del tror jag att de flesta skulle nöja sig med90-kilometersalternati-vet, för trafikeras sträckan medmotorvagn, som kan hålla högst . Pä den andra sträckan får man resamed landsvägsbuss eller bil, och där går det naturligtvis inte alls att hållade hastigheler som det här är fråga om. Salen är en av landets största turistorter. Praktiskttaget alla människor som skall besöka området måste åka endera med busseller med bil. De flesta åker bil, och vi måste minska biltrafiken pålandsvägen mot Salen. är trafiken så betungande att det är heltoförsvarbart ur flera synpunkter. Om del går bortemot 10 000 bilar i vardera riktningen iveckan, förstår vem som helst att det är en oacceptabel siffra med de vägar ochde förhållanden i övrigt som råder under stora delar av året, framför alltvintertid. Det skapas både miljöproblem och sociala problem. Därför är det nödvändigt med en upprustning och utbyggnadav Västerdalsbanan. Det är nödvändigt därför att vägarna måste avlastas denenorma trafik som går där. Även om behov självfallet också finns av enväguppruslning, måste järnvägen vara huvudalternativet. Frågan om upprustningav huvudalternativet järnvägen måste nu få ett avgörande i positiv riktning,så att man verkligen kan vara säker på att landsvägen avlastas det stora antalbilresor som sker där . 108 (): Det är viktigt att rustas upp ochbyggs ut - jag återför nu debatten till den delen av . Argumenten ärganska enkla. Det aren miljöfråga. Det gäller kommunikationerna med Norge.Bohuslän är ett långt och smalt landskap, där'går rakt igenom ochdärför har stor betydelse för kommunikafionernä. Vi har tidigare från socialdemokratiskt håll motioneratoch interpellerat, och vi har varit med om att ta initiativ till denarbetsgrupp som talade om. En av våra ledamöter här i kammaren,, deltar i denna arbetsgrupp. Det finns också en större arbetsgrupp,där jag är med. Jag förmodar för övrigt att blir föremål för denöversyn som skall göras inför propositionen som skall komma 1988, Vi kommer från socialdemokratiskt håll i attstödja det särskilda yrkande som har framställt under debattensgång, och jag ber att få yrka bifall till det. Överläggningen var härmed avslutad. 3(opinionsbildning mot droger) Utskottels hemställan bifölls med 196 röster mot 111 förreservation 1 av m, fl, - Mor/i. 10 (definition av narkotika) Utskottels hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservation 2 av , Mom. 11 (lokal och regional samordning av åtgärder motmissbruk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avGöte m, fl, - bifölls med acklamation, Mo/n. 14 (anslag till Bidrag till missbrukarvård m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGöte -m, fl, - bifölls med acklamation, Mo/n. /7 (anslag till Bidrag till organisationer) Utskottets hemställan bifölls med230 röster mot 78 för reservation 5 av m, fl. Mo/n. 18(stöd till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avDaniel Tarschys m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (stöd till föreningen i Samhället//) Utskottels hemställan bifölls med 260 röster mot 48 förreservation 7 av och . /l/o/7(.2i (vård i familjehem) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förreservation 8 av och . Mom. 24 (kvinnors missbruk) Utskottels hemställan bifölls med 227 röster mot 81 förreservation 9 av m. fl. Mom. 27 (åtgärder mot prostitution) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservation 11 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 28 (ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Övriga //loment Utskottetshemställan bifölls. Mo/n. 1(SJ:s ekonomi m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 68 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (järnvägspolitikens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 3 (indragningar av tågförbindelser) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 55 förreservation 3 av m.fl. Mom. 9 (anslag till Investeringar i järnvägensinfrastruktur) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av m.fl., dels reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mo/7x. 11 (finansiering av investeringar i trafikrörelsensfasta anläggningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 13 (anslag till Ersättning till förköp av vissa tjänster) Utskottets hemställan som ställdes mot dels reservation7 av m. fl., dels reservation 8 av - bifölls medacklamation. Prot.1986/87:113 Mo/n. 20 och 21 (Arlandaspår m. m. och vissa investeringar iStockholmsre- gionen) s Utskottets hemställan bifölls med287 röster mot 17 för reservation 9 av 4 ledamöter avstod från att rösta. Mo/ti. 22 (fjärrtågsstatiönStockholm Syd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avViola - biföllsmed acklamation. Mo/n. 24 (m.m.)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av - biföllsmed acklamation. Mo/n. 25 (Bergslagspendeln) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 20 förreservation 12 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mo/n. Först biträddes det av underöverläggningen framställda yrkandet med 77 röster mot 21 för reservation 13 avViola . 209 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 232 röster mot66 för del av under överläggningen framställda yrkandet. 7ledamöter avstod från att rösta. Mo/n. 28 (överförande av till riksnätet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avGösta m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (överförande av bandelen JörnArvidsjaur tillriksnätet) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 15 avGösta m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 30 (snabbare upprustning m. m. av hela inlandsbananeller delar av densamma) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avGösta m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. 31 (upprustning och utbyggnad av Västerdalsbanan) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 22 förreservation 17 av . Mo/n. 47 (bandelen ) Utskottets hemställan bifölls med282 röster mot 18 för reservation 18 av . 6 ledamöter avstod fränatt rösta. Mo/n. 48(järnvägen i ) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 22 förreservation 19 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mo/n. 49(järnvägen /) Utskottets hemställan bifölls.med 242 röster mot 57 förreservation 20 av m. fl. 8 ledamöter avstod från att rösta. Mo/n. 51 (trafikcentrum) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 44 förreservation 21 av och . Mom. 55 (sovvagnsförbindelse till m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avViola - bifölls med acklamation. Mom. 63 (klassindelningen på Uppsalapendeln) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 17 förreservation 23 av . Övriga mo/nent Utskottetshemställan bifölls. Meddelande om behandlingen av bostadsutskottetsbetänkande /87:10 om anslag tiU bostadsförsörjningen m. m. 1 § Meddelande om behandlingen av bostadsutskottetsbetänkande /87:10 om anslag till bostadsförsörjningen m.m. 109 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag har under hand fått besked om att företrädare förmoderata samlingspartiet, och har kommit överens omatt i fråga om närmast följande ärende, dvs, bostadsutskottets betänkande 10,begära alt ärendet utan sakdebatt återförvisas till utskottet för ytterligareberedning. Utskottets ordförande kommer att närmare redovisa skälen härför. Med hänsyn till att ett sådant åierförvisningsbeslutkommer att ha avgörande betydelse för när övriga ärenden på föredragningslistankan väntas komma upp till debatt, vill jag rekommendera ledamöterna all stannakvar och avvakta händelseutvecklingen i nästa ärende. 1986/87:10 om anslag tillbostadsförsörjningen m, m, (prop, 1986/87:48 delvis, 1986/87:67, 1986/87:93delvis och 1986/87:100 delvis). 110AGNE (); Det känns föga meningsfullt att diskutera ellbetänkande vars innehåll i väsentliga delar genom regeringenskomplelleringsproposi-tion redan är överspelat. Jag vill därför redan nu anmälaatt jag kommer att yrka på återremiss till bostadsutskottet av detbostadspolitiska belänkande som vi nu skall behandla. En återremiss tillutskottet skulle innebära att vi i utskottetfår möjlighet att väga in och ta ställning till kompletteringspropositionensförslag i och med behandlingen av detta betänkande. Del gör också att viundviker att få två bostadspolitiska debatter om i stort sett samma saker idenna kammare . Jag tycker att del finns sä starka skälför en återremiss, att jag inte behöver gå in i en sakdiskussion om de förslagsom finns i belänkandet. Jag kommer därför att begränsa milt anförande till attmotivera återremissyrkandet. Jag har naturligtvis som ulskottsordförande det ytterstaansvaret för att bostadsfrågorna bereds på ett sådant sätt att kangöra en så samlad bedömning som möjligt av bostadspolitiken. Det är omöjligtatt åstadkomma en vettig hantering så länge förslagställaren, regeringen, intevet hur den skall ha det. Kompletteringspropositionen, som presenterades i går,förändrar de beslut som skulle fatta med anledning av deltabetänkande pä tre mycket väsentliga och avgörande punkter för bostadspolitiken.Det gäller räntebidragen, bostadsbidragen och fastighetsskatten. Möjligheterna för fler att bo i villa förändras också iförhållande till de bedömningar som gjordes i utskottet vid behandlingen avbetänkandet. Den ryckighet som uppstår när förändringar kommer så tätt som denu gör medför stora problem i flera avseenden, som inte enbart berör riksdagen.En återremiss skulle innebära att en del av denna ryckighet möjligen kundeundvikas, om bostadsutskottet nu kan fä tillbaka betänkandet och väga inkompletteringspropositionens nya förslag: Med det anförda, herr talman, yrkar jag attbostadsutskottets betänkande 10 återförvisas till bostadsutskottet för nyberedning. 111 (): Den moderata riksdagsgruppen delar denuppfattning som bostadsutskottets ordförande har framfört, dvs. attbostadsutskottets betänkande 1986/87:10 bör återremitteras till utskottet förförnyad behandling. Jag yrkar därför bifall till återremissyrkandet. 112 (): Jag vill förfolkpartiets riksdagsgrupp anföra att vi med samma motivering biträderulskottsordförande förslag till återremiss av bostadsutskottetsbetänkande 10 för ny beredning. 113TORE (vpk): Det finns på sakliga grunder, som jag serdet, inget skäl alt återremittera bostadsutskottets betänkande. I betänkandetbehandlas inte mindre än fyra olika regeringsförslag från fyra olikapropositioner, och del har inte föranlett några svårigheter att behandla democh göra ett gemensamt betänkande. Dessutom skulle betänkandet först behandlasför och har sedan skjutits upp . Man kansäga all det var tur för de borgerliga ledamöterna att betänkandet inte harblivit behandlat. eftersom de då inte hade kunnat begära någotåterremissyrkande med anknytning till kompletteringspropositionen. Den tilläggsproposition som de borgerliga nu hänger uppåterremissyrkandet på har på intet sätt att göra med förslagen ochställningstagandena i detta betänkande.I tilläggspropositionen tas upp ett förslag beträffande fastighetsskatten, därdet föreslås att grunderna för beräkning av fastighetsskatt skall förändras medhänsyn till de upptaxeringar som kommer att ske för både flerbostadshus ochsmåhus. 1 anslutning till det - villkorat för ett genomförande av förslagen -kommer dels ett förslag om höjning av de övre hyresgränserna för bostadsbidragmed , dels ett förslag som gäller en sänkning av den garanterade räntanmed första året för vissa fastigheter. Det har alltså inte alls denanknytning som de borgerliga vill göra gällande till det betänkande somriksdagen nu har att behandla. Jag beklagar, herr talman, att de borgerliga nu har gjorten sådan här politisk demonstration, och jag yrkar avslag pååterremissyrkandet. 114 (): Vi socialdemokrater kan inte heller finnanågra som helst skäl att begära återremiss av bostadsutskottetsbetänkande 10, 'Vi delar helt vpk:s uppfattning, som har framförts av ToreClaeson, Eftersom återremissyrkandet sannolikt kommer att gå igenomfinns det , som sagts, ingen anledning, att gå in i en sakdebatt.Vi' socialdemokrater är lika upprörda som över att de borgerligapå detta sätt begär en återremiss av ett ärende som de, om det hade behandlatsvid den först utsatta tiden, aldrig hade kunnat begära återremiss av.