prot · GA0986 · 1986-12-31 00:00:00 — Men dåfinns det ju skäl att slå fast följande. anställda valde av fri vilja Trefond Investsom affärspartner. Där fanns det fria valet. Man ansåg att detta var en braaffär ekonomiskt sett - man ville göra affären, oavsett vad man som persontyckte om löntagarfonderna som sådana. Det var först i det läge då man via telefonsamtal och viaolika slags brev hotades som man lät affären bero; den blev aldrig av. I enskrivelse som riktat till bankens styrelse och bolagsstämmastår det uttryckligen att om man skulle välja solidarisera sig med affären kanen organiserad kundbojkott bli ett vapen när det gäller företaget. Klarare kandet inte sägas. Man nöjer sig inte med den mycket berätfigade politiska kampenoch det politiska motståndet mot fonderna. År man emot löntagarfonderna - detblir ett klart svar - skall man givetvis plädera för den uppfattningen. Det gåren rågång mellan politik och affärer. Också de som i riksdag harfattat ett beslut att rösta emot fonderna har ändå en moralisk skyldighet - närde accepterar spelreglerna - att se till att fonderna får agera på denekonomiska marknaden på samma villkor som andra institutioner, företag, fonderoch allt vad det nu kan handla om. Det är faktiskt sä att vi alla har skyldighet att se tillatt löntagarfonderna förvaltar löntagarnas och pensionärernas pengar på ettansvarsfullt sätt. Det innebär bl. a. att fonderna skall ge realavkastning. För att fonderna skall klara detta måste de kunna agera på enmarknad där spelreglerna accepteras. Skulle det visa sig- som det har gjort iflera fall - att fonderna kan gå in i för parterna fördelaktiga affärer, skallde få göra dessa affärer. Det är demokratisk anständighet. Avslutningsvis vill jag säga att det återstår en avgörandefråga som vi borde få svar pä från dem som har repliktid kvar, nämligen denna;Är verkligen villkoret för att man skall kunna göra affärer i avsvär sig allt samröre med löntagarfonderna? 6 protokoll 1986/87:85-87 Om opinionsbildningen m. m. beträffande löntagarfonderna 20STEN i (m): Statsrådet får fakfiskt ursäkta om manställer sig litet tvivlande angående detta hot mot . Hotet slogsupp stort i tidningarna; polisanmälan och polisbeskydd. Det visade ju sig att dettainte var sant! Jag tycker att det finns alla goda skäl i världen attifrågasätta kvaliteten och kvantiteten pä detta hot. Jag är tacksam för att statsrådet tar avstånd frånWahlström-dockan i en gruvort i Bergslagen. Han säger också att han tar avståndfrån hotelser som har skett mot fondmotståndare. Jag tackar för detta också,herr statsråd! Det enda jag beklagar är att det varit en väl långinkubationstid, att detta inte hade kunnat hända 1983 eller 1984. Att man skallha så lång reaktionstid och vara statsråd i förvånar mignågot. Jag bad också att få ett besked frän statsrådet om han kunde geytterligare exempel, utöver det något tvivelaktiga om , påmänniskor och företag som blivit utsatta för hotelser och påtryckningar frånfondmotståndare. har statsrådet en chans till att komma tillbaka. Tyvärr kanjag inte kommentera svaret, men den biten får jag köpa i alla fall. Allra sist, herr talman. Det är faktiskt något förvånandeatt stå här och höra statsrådet som en försvarare och förkämpe m. m.för det fria näringslivet. Om han vill leva upp till denna stora och stoltaroll, borde han kanske kontakta sina kolleger i LO-facket där de minsann intetillämpar det fria näringslivets paroller om fri offertgivning och antagande avdet billigaste budet. Vi har massvis med fackföreningar i som har sagtklart nej till offerter från t. ex. olika försäkringsbolag som har varit bättreoch billigare än . Men i den heliga solidaritetens namn har man i de flestafallen alltid valt , trots att det har funnits alternafiv som har varitbåde billigare och bättre. Jag tycker att statsrådet skall skriva några radertill dessa organisationer och tala om vikten, värdet och nyttan för människornaav en fri konkurrens. 21GUNNAR (): Ingen företrädare för en viss opinion kan taansvar för allt som sägs eller görs i det sammanhanget. Johanssonkan inte göra det. Fondanhängarna kan inte gärna ta ansvar för allaslipprigheter och alla hot som har riktats mot fondmotståndarna. Och omvänt kanman inte göra det motsatta, eftersom det alltid finns element och människor sombedriver utpressning och riktar hot mot människor. Med utpressning och hotmenar jag olagliga aktiviteter - och så är det också enligt svensk lag. Jagtycker att man borde kunna lämna denna debatt därhän, eftersom den viktigaprincipiella debatten i detta sammanhang ju inte gäller löntagarfonderna i sigutan regeringens och den offentliga maktens sätt att agera när det gäller attvärna och skydda den fria opinionsbildningen. Kolleger till har i offentliga uttalanden i mycket generella termer klistrat påfondmotståndet ytterligt förolämpande uttryck, påståenden och insinuationer.Därigenom har de försökt beröva fondmotståndarna - en majoritet av svenskafolket, det vill jag gärna stå fast vid, även om det har fattats ett beslut imotsatt riktning i riksdag- den moraliska legitimiteten att stå uppför sina idéer. Det kan synas bekvärht just nu att litetstillatigande sanktioneraatt ledande socialdemokrater benämner fondmotståndet nazistiskt ochfascistiskt. Man ritar hakkors och pistoler i ledande LO-tidningar eller jämfördet med apartheid. Det kan vara bekvämt och roligt att tiga om detta, mendärigenom medverkar man till att den fria och öppna debatten undermineras. Jag tycker faktiskt att det är en poäng att de hot som harutförts skall polisanmälas, eftersom det är på detta sätt som vi i etträttssamhälle möter den typ av fenomen som inte hör hemma i den demokratiskadebatten. Men för den skull skall man inte förvägra fria människor rätten attvälja vem de vill samarbeta med. Jag kan till viss del förstå regeringens sättatt välja sina ordalag, därför att kvar av löftena om en solidarisklönepolitik, kvar av löftena om en långsiktig kapitalbildning och kvar avlöftena om insyn och inflytande ligger i den offentliga debatten ettantal hemligstämplade optionsavtal som enligt vad tidigaresäkerligen riktigt påpekade var ekonomiskt fördelaktiga för de inblandadepersonerna. Utred, detta och visa att regeringen är beredd att stå upp för sinaidéer! Förvägra inte fondmotståndarna rätten att stå upp för sina idéer! 22 Statsrådet , Å. : Det är enligt min mening alldeles nödvändigtatt alla som slåss för demokratins principer säger ifrån till defondmotständare som ligger bakom hot och påtryckningar. Tvekar man det minsta ifråga om detta får de kretsarna ett indirekt stöd. Vad som har oroat mig är på s.k. näringslivshåll inte klart och entydigt tar avstånd från dessametoder. Jag konstaterar att varken i eller sina sista inlägg kostade på sig att ta avstånd från dessa metoder. Jagtycker att det är beklämmande. JanWallander skriver följande i ett av sina inlägg; "Jag tror därför att det skulle vara av stort värdeför den långsiktiga utvecklingen av det fria näringslivet om opinionsbildandeorganisationer och ledande personer inom näringslivet klart deklarerade att detar bestämt avstånd ifrån att använda ekonomiska påtryckningar som medel i denpolitiska kampen. Drar man inte en klar sådan gräns får man räkna med attandra grupper i samhället inte heller drar någon klar gräns. Det är grupper somhar helt andra politiska värderingar än näringslivet och som på detta sättkänner sig få stöd och motiv för att med hjälp av bojkotter och mer subtilaekonomiska påtryckningar försöka åstadkomma motsatta resultat." Det finns de som har velat skildra det somhar hänt som ett uttryck för att motståndet mot fonderna alltjämt är starkt.Jag tolkar i stället skeendet sä, att näringslivets ideologiska aktivister ärberedda till allt hårdare slag med piskan för att hålla ihop flocken närsammanhållningen sviktar. Det är en moralisk bankrutt för dem som ställer sigupp som talesmän för det fria näringslivet när man bara böjer sitt huvud ochsamtycker. Jag beklagar att jag frän mina meddebattörer i dennadebatt inte har fått höra ett klart avståndstagande från denna typ av hot. Om opinionsbildningen m. m. beträffande löntagarfonderna Om opinionsbildningen m. m. beträffande löntagarfonderna Talmannen anmälde att och iMalmö anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:90och 101 till lagutskottet 1986/87:110till utrikesutskottet 1986/87:114 tiU socialutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades 1986/87:UB1 yrkande 7 till jordbruksutskottet i övrigt till utbildningsutskottet /87;Ub2-Ub4 tillutbildningsutskottet /87:Ub5 yrkande 9 fill trafikutskottet yrkandena30-33 till jordbruksutskottet yrkande 34 till arbetsmarknadsutskottet yrkande35 till socialutskottet yrkande 36 till bostadsutskottet yrkandena 39-46 tillnäringsutskottet i övrigt till utbildningsutskottet /87:Ub6 yrkande 6till arbetsmarknadsutskottet i övrigt till utbildningsutskottet /87:Ub7-Ub20 tillutbildningsutskottet /87:Ub21 yrkandena 2-4 till kulturutskottet i övrigt fill utbildningsutskottet /87:Ub22-Ub42 tillutbildningsutskottet /87:Ub43 yrkandena 5-6 till justitieutskottet i övrigttill utbildningsutskottet /87:Ub44-Ub78 till utbildningsutskottet1986/87:Ub79 yrkande 1 till utrikesutskottet yrkande 2 till näringsutskottet1986/87;Ub80 till utbildningsutskottet /87:Ub81 yrkande 7 tiUkulturutskottet i övrigt till utbildningsutskottet /87:Jul09 tilljustitieutskottet /87:U102-U104 till utrikesutskottet /87:Sfl09 tillsocialförsäkringsutskottet /87:Sol25-Sol29 fil! socialutskottet1986/87;Krl08 och Krl09 till kulturutskottet /87:T110 till trafikutskottet1986/87;Jol30-Jol37 till jordbruksutskottet 1986/87;Jol38yrkandena 5 och 6 till utbildningsutskottet Prot. 1986/87:Jol39-Jol42Ull jordbruksutskottet 1986/87:N131till näringsutskottet 1986/87;N132 yrkande 1 tilljordbruksutskottet i övrigt fill näringsutskottet 1986/87:N133och N134 till näringsutskottet 1986/87:Bol26och Bol27 till bostadsutskottet 1986/87:N135-N150 till näringsutskottet 6 § Anmäldes och bordlades 1986/87:18Presstöd (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:21Kommunala frågor 1986/87:23Anslag till de kungl. hov- och slottsstaterna (prop. delvis) 1986/87:24 Anslag till allmänna val (prop.1986/87:100 delvis) 1986/87:25 Anslag till datainspekfionen (prop. 1986/87:100delvis) 1986/87:26 Stöd fill politiska partier (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:26 Vissa anslag /88 inom område (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:13Arrendatorers rätt att förvärva arrendestället i vissa fall 1986/87:14Bestämmelserna rörande nykterhet till sjöss /87:15 Lagsfiftning beträffandeideella föreningar 1986/87:16 Det allmännas skadeståndsansvar m.m. 1986/87:11 Vissa anslag m.m. inomutrikesdepartementets område (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:13 Anslag fill museer och utställningar (prop.1986/87:100 delvis) 1986/87:18 Vissa anslag inom område (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:19 Vissa anslag fillenergiändamål, m. m. 1986/87:100 delvis) 1986/87:20 Ädelmetallkontroll Prot.1986/87:86 7 § Meddelande om interpellation ,, . . , ' '. Meddelades att följande interpellation framställts 1986/87:201 av i (m) till statsrådetAnita om sysselsättningen i företag som bedriver handel med Sydafrikaoch : I debatten mot en en skild svenskbojkott av har det hävdats att svenska löntagare och företag kommeratt drabbas negativt och att bojkottmålet inte kommer att uppnås. Företaget i bildades formellt i juli1984 av ett konsortium bestående av SKF, Energiutveckling (kommun),, Investor/Providentia, Johnssongruppen och Piren. Bolagetskall tillverka och sälja ferrokrom samt energi i form av gas och hetvatten.Provdrift och intrimning har pågått , och under andra halvåret1987 beräknas anläggningen ha uppnått fullt kapacitetsutnyttjande. Investeringen är ca 500 milj. kr, och beräknas ge ensysselsättningseffekt i på totalt 150 personer. planerar att i huviidsak erhålla sinaråvaror (krommalm) från . Ett svenskt importförbud från nämnda landinnebär att krommalm måste sökas hos andra leverantörer. Härvidlag uppstårstora problem för då malmen från håller en högkvalitet. Möjligheten att erhålla högklassig malm utanför ärbegränsad. En isolerad svensk eller nordisk bojkott av kandärför få så allvarliga konsekvenser för att driften äventyras. Dessutom vill jag påpeka att sysselsättningsläget i Malmökommun är ytterst besvärligt, framför allt efter beslutet om nedläggning av dencivila fartygsproduklionen vid Varv. Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidta för att stödja företag som på grund av ett genomförande av regeringensförslag om förbud mot handel med och , hamnar i svårigheter,och att de anställda därigenom riskerar att förlora sina arbeten? 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:430 av () till finansministern omskatteproblemen vid generationsskifte i småföretag: Arvs- och gåvoskattekommittén har ej tillåtits att se övergenreationsskif- 74 tesproblem för småföretagare.Enligt nu gällande regler är det skattemässigt mycketfördelaktigare att överlåta ett företag genom arv än . Avser regeringen att föreslå åtgärder som innebär attsamma regler som Prot. 1986/87:86 gäller vid arv också skall kunnatillämpas vid generationsskifte under 13marsl987 livstiden? 1986/87:431 av i (m) till statsrådetAnita om handelshinder i : Enligt uppgifter i i att man utsätts för handelshinder vid export tillFinland. har förlorat stora pengar på grundav att finländska myndigheter ideligen finner skäl för att stoppaMalmöföretagets exportmöjligheter till . Malaco påstår att åtgärdernavidtas i syfte att stödja finska företag. Vilka åtgärder är statsrådet redoatt vidta för att underlätta för svenska företag i de fall de anser sig varautsatta för handelshinder'inom ? 9 § Kammaren åtskildes .