prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Varför skall man inte få välja när man har slititett helt liv, när man är gammal och sjuk och inte trivs i den enda vårdformen,den landstingskommunala långvården? Ja men, säger många, def går inte - målar uppluftslott, det här valfrihefslänkandef skulle bli alldeles för dyrt. - Det ärinte så. Låt mig visa på ett exempel. Jag var nu på besök på Solhagavårdhem i . Det är ett vårdhem för psykiskt utvecklingsstörda. Det ärettmycket fint vårdhem. Föreståndaren, , visade oss runf och informeradeom hur verksamheten vid detta privata vårdhem är upplagd. Vid en jämförelsemellan landsfingskommunala vårdhem och vårdhem, som drivs på liknandesätt, visar det sig aft dagkostnaderna är . lägre på vårdhem än imotsvarande landstingskommunal vård. Detta är viktigt att ta fram och betona. Det visar sig aftvalfriheten inte blir dyrare. Det främsta motivet för moderat valfrihet är densociala ambitionen att den gamle skall kurina välja. Och när det infe blirdyrare, varför skall då ideologiska skäl hindra den valfriheten, som är såviktig för många? Inom sjukvården upplever vi storaproblem i vårt samhälle. Jag skulle här vilja peka på två målsättningar som vimåste dra upp. Den första är också där att stärka patientens ställning. Denandra är att vi skall få kortare väg mellan patienten och läkaren, mellanpatienten och vårdgivaren. Det är faktiskt så att vi från moderat sida har varnat för Prot, 1986/87:64 utvecklingeninom hälso- och sjukvården. Vi gjorde det i samband med att antog dennya hälso- och sjukvårdslagen, och vi gjorde def i samband med aft riksdagenfattade beslut om HS 90-proposifionen. Vi menade att man här överbetonar denförebyggande vården och primärvården på bekostnad av länssjukvården och annanvård. Vi var ensamma om den ståndpunkten i debatten här i kammaren för eft . Vi slår oss inte för bröstet , utan det är snarare med smärtasom vi konstaterar att vi fick rätt så snabbt. Min fråga till statsrådet är: Ärdet inte dags aff revidera inriktningen av HS 90 och i stället starkare betonaockså sjukhusvårdens betydelse inom ramen för vårt svenska hälso- ochsjukvårdssystem? Vi läser i tidningarna om köerna fillkranskärlsoperationer, till höftledsoperationer och till starroperafioner. Vivet aft def ligger personliga tragedier bakom varje sådan redovisning. Låt oss ta kranskärlsoperationerna som exempel. På defseminarium som statsrådet själv hade kallat till fick vien skrämmande redovisning av att en del av de patienter som står i dennaoperationskö kommer att dö , beroende på att de måste vänta så längei denna vårdkö. Detta är givetvis mycket, mycket allvarligt. Som jag sade har vi från moderat sida varnatför den här utvecklingen och pekat på riskerna när det gäller inriktningen avhälso- och sjukvården fillbaka. Det var också beklämmande aft lyssna till statsministernsinlägg här , när han redovisade olika polifiska partiers sociala ambitioner.När det gällde bristerna i det socialdemokratiska trygghetssystemet försöktehan gömma sig bakom en engelsk Rolls i stället för att själv visa påvilken lösning socialdemokratin har att föreslå i dessa vitala frågor. Jag påstår att socialdemokratin hämmar utvecklingen inomhälso- och sjukvården. Man gör det dels inom ramen för Dagmarsystemet, delsinom ramen för sin övergripande, styrande syn i dessa frågor. När jag läser denrapport som redovisades och som skall ligga till grundför debatterna fram till den socialdemokrafiska partikongressen, blir jagskrämd. Om exempelvis privata alternativ inom vården står följande på s, 6: "Det är alltså av yttersta vikt aft sjukvården äroffentligt finansierad, styrd och kontrollerad. En privat läkarkår äremellerfid ett bra komplement fill den offentliga vården. Den offentliga vårdenkan också i vissa lägen ha behov av aft utnyttja privata tjänster, T. ex, om enny behandlingsmetod introduceras så finns det ett uppdämt behov i befolkningenför denna operation," När inte den offentliga vården fungerar skall det alltsåhelt plötsligt finnas privata alternativ som kan rycka in. Varför infe planeraså att dessa alternativ finns redan från början? Varför inte redan från börjange patienten denna valfrihet? Varför inte bygga upp ettsocialförsäkringssystem, som gör aff vem som helst kan söka sig fillalternafiva vårdformer oavsett inkomst? Jag citerar vidare ur nämnda rapport om synenpå fritids-praktiserande läkare. Där står: "Däremot är blandningen avoffentligt och privat verksamma personer en oacceptabel kombination.Lojaliteten skall vara entydig varför frifidsprakfik normalt infe böraccepteras," Nya förbud! I ett läge när vi i har en sjukvårdskris skriverregeringspartiet promemorior om nya förbud i stället för att ta till vara deresurser som finns hos densvenska läkarkåren och över huvud taget inom den svenska sjukvården, Ärdet intei stället, statsrådet , dags att släppa på restriktionerna? Vi moderater kräver i en partimotion att man genomlagstiftning skall ge patienterna rätt och möjligheter aff själva uppsöka denvårdgivare som han eller hon vill ha, om infe kan erbjuda vård inomrimlig fid. Det egna skall bli skyldigt att betala kostnaderna förvården. Vi anser också att man skall kunna låta läkare och annansjukvårdspersonal i större utsträckning utnyttja befintliga sjukvårdsresurseroch på så sätt komma fill rätta med vårdköerna. Det är infe förbud ufan tilltrosom skall lösa vårdkrisen. AnL 45INGRID (); "Ge barnen ett ombud, ",var en rubrik som mötte oss i . Def var IngvarCarlssons partikamrat, riksdagsledamoten och tillika ordföranden iBarnmiljörådet, , som i en artikel med den här rubrikenbeskrev hur viktigt det är att vi äntligen på ett rationellt sätt tar itu medbarnolycksfallen. Det hela mynnade i att även barn behöver skyddsombud. Drygt 200 000 av våra barn skadas såsvårt att sjukhusbesök eller motsvarande är nödvändigt. Olycksfallen svarar förnästan hälften av den totala dödligheten bland barnen. Undersökningar har visataft de flesta av olyckorna hade kunnat förebyggas med enkla medel utan störrekostnad. Lika många barn dör genom olycksfall som det dör människor genomolycksfall i arbetslivet. Många barn blir lemlästade och får beståendehandikapp. Barn har inga skyddsombud. De har ingen som är direktansvarig för att deras intressen tillvaratas i samhällsplaneringen. Def finnsingen som registrerar och utreder olycksfall eller tillbud och ingen som vidtarförebyggande åtgärder mot olycksfall. Barn är också en rättsligt eftersatt grupp när de råkat utför olycksfall. En undersökning visade att förundersökningarna nästangenomgående läggs ned när barn har blivit skadade. Ansvarsfrågan tas sällan uppi domstol. Av 20 900 granskade mål fanns inte ett enda som behandladebarnolycksfall. Förundersökningarna hade lagts ned och berätfigade åtal hadealdrig väckts. När därför skrev i att barnenbehöver skyddsombud hälsade vi från henne med glädje välkommen överpå vår sida. hade hon här i kammaren röstat emot ettfolkpartikrav om skyddsombud. Men hon var tydligen inte sämre människa än affhon snabbt kunde ändra sig. Vi räknar nu med hennes stöd när vi i årets mofionom barnolycksfall upprepar kravet på skyddsombud för barn. Jag ställer nu min första fråga fill ,nämligen om också hon är beredd att stämma in i def berättigade ropet "Gebarnen skyddsombud, ", Det är dubbelt så vanligt att barn skadas iskolan som aff vuxna skadas i arbetslivet. När man i granskade 1 200barnolycksfall framkom att av skololyckorna, totalt 50 fall, hadeorsakats av våld mellan elever, I ett yttrande till socialutskottet i vårasskrev skolöversty- relsen:"Fysiskt våld mellan eleverna förekommer ofta, även medvetet våld. Det ärdärför angeläget att snabbt finna former för ett arbete att höja elevernassäkerhet," Även i rapporter från skolhälsovården har def gång på gångpåtalats att ett ökat antal olyckor och skador i skolan tycks ske genom våldmellan barnen. För oss vuxna vore def fullständigt orimligt att dag efter daggå fill en arbetsplats där man riskerar att utsättas för upprepad misshandel. beslöt att arbetsmiljölagen skall gällaockså för elever från årskurs 7, fick i uppdrag att läggafram förslag om hur det här skulle utformas i praktiken, Arbefsmiljölagen ärnämligen en ramlag. Det måste därför finnas föreskrifter för fillämpning, omlagen skall kunna få avsedd effekt. När det gäller aft skydda vuxna till livoch lem har def här aldrig ifrågasatts. förslag om hur lagen bör kunnafillämpas lämnades . Ärendet ligger fortfarande kvar hosutbildningsdepartementet. påpekade att riksdagsbeslutetom arbetsmiljölag för skolelever inte medfört så stora förändringar, eftersomanvisningar fortfarande saknas för hur arbetsmiljölagen skall fillämpas. Det ärdjupt beklagligt att riksdagsbeslutet infe har fullföljts på avsett vis. Det ärdjupt oroande att statsrådet i en interpellationsdebatt nyligensade att inga föreskrifter behövs för arbetsmiljölagen när det gäller skolelever.Föreställ er reaktionen på andra arbetsplatser om ett statsråd skulle säga:Visserligen är arbefsmiljölagen en ramlag, men anvisningar om hur den skalltillämpas struntar vi i! Barnen måste få samma rättsliga skydd som def skydd som ärfullkomligt självklart för oss vuxna i arbetsmiljöhänseende. Det är engrundförutsättning för att både olyckor och skador på grund av mobbning ellerannat våld mellan barn skall kunna förebyggas på skolorna. kommer min andra fråga till statsrådet : Är beredd aft kämpa för att skolelever äntligenfär en arbetsmiljölag som fungerar enligt beslut ?Också har sett fill aft den frågan kommer upp både iutbildningsutskottet och i socialutskottet. presenterade enutredning om våldet. I den fastslås att det inte är våldet på gatorna som ärdet mest alarmerande utan att det är våldet i familjerna som ökat och blivitgrövre. Genom nyheterna fick vi veta att def beräknas vara 65 000 barnper år som utsätts för grovt våld i hemmen. Undersökaren påpekade helt korrektatt när vuxna, som står för tryggheten i tillvaron, använder våld mot barnetinpräntas den grundläggande föreställningen att det är rätt och rikfigt aft slåden som står en allra närmast. Barn gör som man gör och inte som man säger ochbarn lär sig, som bekant, saker genom att titta på andra. Det är väl känt vid det här laget att vid av allavåldshandlingar är alkohol en bidragande orsak. När jag började som barnläkareför var i allmänhet bara pappan berusad i missbrukarfamiljer. I dagär bilden en annan. Missbruket har ökat katastrofalt bland kvinnorna, ochalltför ofta är båda föräldrarna så berusade att de är oförmögna att ta hand omsina småbarn . En tredjedel av ca 500 kvinnor som sökt för skador på Huddingesjukhus hade fåft sina skador genom misshandel. Hälften av de misshandlade hademinderåriga'barn. De flesta av barnen hade sett på när mamman misshandlades. Enfjärdedel av barnen hade också själva blivit föremål för misshandel. Det finns mycket som tyder på att def är en oerhörtalarmerande situation för framför allt barnen i missbrukarfamiljer. Våldet isamhället har många orsaker. Missbruk och tidig prägling genom familjevåld ärsäkert en stor bidragande orsak fill senare våldshandlingar. Men vi måstetyvärr konstatera aft vi inte vet säkert hur det förhåller sig, Def är därföroerhört vikfigt aft vi får en kartläggning av vilka sociala och ekonomiskaskador som missbruk medför för familjerna och för den närmaste omgivningen, ochdå inte minst för barnen. En stor del av önskade en sådankartläggning, när. frågan var uppe . Intresset från socialdemokraternavar tyvärr alltför svalt. Min tredje fråga till blir därför om honnu är beredd att stödja kravet som framförs i en partimofion från folkpartietangående en kartläggning av de sociala och ekonomiska konsekvenserna förmissbrukares familjer och deras närmaste omgivning. Den budget som har presenterats visar på eftmycket starkt engagemang i de sociala frågorna. Där läggs fram förslag om storaförbättringar för pensionärerna. Från föreslås en extra höjningav pensionerna. Från föreslås en förbättring av de kommunalabostadstilläggen. Regeringen föreslår vidare en höjning av ersättningsnivåni delpensionen från , i vår föreslår vi också aff de s. k.undantagandeänkorna skall få pensionstillskott. Regeringen har utöver detta lagt fram förslag om en nyberäkningsmetod i sjukförsäkringen. Förslaget är en stor socialpolitisk reform. Det innebär att vi fåren rättvis sjukpenning-för alla medborgare. Det innebär rättvisa för de deltidsarbetande och en markant förbättring av den tillfälliga föräldrapen ningen, , Det har varit intressant att studera opposifionensreakfioner på förslagen, sådana de' kommit till uttryck i de motioner som nulagts. En analys av skillnaderna mellan regeringsförslagen och deborgerligas, förslag ger ett entydigt utfall: def är två olika ideologier sompräglar förslagen, en skillnad i synen på vad som skall vara samhällets roll i fördelningspolitiken. Verkligheten är denna: ungefär en fjärdedel avlandets löntagare har en betydligt sämre ekonomisk ersättning vid korttidssjukdom än de övriga tre fjärdedelarna. Det är de privatanställda arbetarna, den grupp som har haft det svårast att avtalsvägen kompensera det lönebortfall som vårt nuvarande sjukpenningsysfem leder fill, och det är de många deltidsarbetan de som har koncentrerad deltid. Def förslag som regeringen framlagt undanröjer denorättvisan. Vi har lyssnat till rörelsen, till de många människor som kräverjämlikhet. Karensdagen försvinner, fridagsreglerna slopas, en timberäkning förde första 14sjukdagarna införs, resultatet blir rätt till en i princip 90-procentigkompensafion vid inkomstbortfall för alla löntagare. och folkparfiet är överens om att detta systemär alltför krångligt. Det bör tillbakavisas av av det skälet, hävdar folkparfietoch , och får stöd av på den punkten. Jaha, tänker kanske någon då - de borgerliga vill ha ettsystem som är enklare och fungerar bättre. Det låter ju bra. Men granskar manfolkpartiets och motioner mer ingående, får man klart för sig aftdessa två partier i själva verket vill försämra sjukersättningen. Gör karensdagen effektiv och sank ersättningsnivån från 90till , siiger . kompensationsnivån från 90fill , föreslår . Men - kompensationsnivån vid korttidssjukdom är ju inte . Den är inte heller. Den är O % för alla de industriarbetande män ochkvinnor som måste stanna hemma från jobbet , kanske i samband med en enkelmagåkomma. Den är eller för metallarbetaren eller affärsbiträdet närde är sjuka i två, tre eller . Ackordsarbeterskornapå som rensarfiléer och skär sill i högt tempo drabbas hårt av en karensdag och sänktkompensationsnivå. Livsmedelsarbetare får som bekant inte arbeta när de ärförkylda eller har sår på fingrarna. Tjänstemännen har sjuklön från förstasjukdagen, ofta . I stället för aft vara med och göra sjukförsäkringen merrättvis för dessa människor lägger nu och alltsåförslag som ytteriigare skulle öka orättvisorna. Men de vill inte lyfta framnedskärningen som motivering för att tillbakavisa regeringens förslag fillförbättringar. De gömmer sina verkliga avsikter bakom populära fraser omkrångel och hänvisar till vad en rad remissinstanser har yttrat. Låt mig om detta säga: Innan förslaget överlämnas tillriksdagen hade remissinstansernas yttranden vägts in, och många av desvårigheter som påpekats är undanröjda. Ytterligare en sak: Ett nytt beräkningssystem kräver merpersonal i försäkringskassorna. Vi har från regeringens sida varit väl medvetnaom detta. Men vi har sagt oss, att det är viktigt att uppnå rättvisa isjukförsäkringssystemet, så viktigt aft administrationen får växa som en följdav detta, Def är inte så, som tycks tro, att all administration äronödig byråkrati. Tvärtom - en administration som garanterar medborgarnarättvisa, dei: är en god administration och den ställer vi upp på. Och sånågot om de förslag som gäller pensionärerna. Tre förslag har vi lagt från regeringens sida, Def är enextrahöjning av pensionerna genom ett tillägg till basbeloppet ,en höjning av de kommunala bostadstilläggen och en höjningav ersättningsnivån i delpensionen från , Def äraft ha ett socialt ansvar, , när vi lägger fram sådana förslag. Regeringen finansierar dessa förslag bl, a, medavkastningen på engångsskatten och ett slopande av det fria året isjukhusvården för pensionärer. Totalt tillförs pensionärerna ungefär 3miljarder från stat och kommun med de här förslagen. går emot den extra höjningen av pensionernafrån . En mofivering är att regeringsförslaget innebär - jag citerar- en hållningslös attityd från regeringens sida. Vi har enligt centermotionen,och vi har hört def också här , svikit de sämst ställda pensionärerna. Det är inte så. Med regeringens förslag, eft tillägg tillbasbeloppet med , får pensionärer med låg eller ingen ATP . Med förslag, höjd grundpension och höjda pensionsfillskott,blir det . mer för de sämst ställda. Men de sämst ställda pensionärerna är de pensionärer somhar låg eller ingen ATP och som bor i kommuner med låga kommunalabostadstillägg. Här ger regeringsförslaget rejäla förstärkningar, tillskott påupp till . Dessa tillskott träffar exakt rätt, når just depensionärer som har de sämsta villkoren och utjämnar de skillnader som finns . Detta bortser ifrån i sin parfimotion. Man villinfe tvinga kommunerna att höja de kommunala bostadstilläggen. Det är inteändamålsenligt, skriver i sin motion. Det ärtvärtom, naturligtvis. Det finns kommuner som betalar ut absolutaminimibelopp. Ett pensionärspar får då bara . I andra kommunerdäremot får ett pensionärspar med samma pension och samma bostadskostnad iblandmer än . Menar man något med att ett bra boende är viktigt för deäldres livskvalitet och menar man något med talet om rättvisa - då är tvinganderegler i högsta grad ändamålsenliga. Om vi inte kompletterar förslaget om en höjning av dekommunala bostadstilläggen med en regel som tvingar alla kommuner att ocksåverkligen höja - då blir orättvisorna på många håll bestående. Och det är justdetta vi måste komma bort ifrån. Det finns också en annan svaghet i förslag. Närvi höjer basbeloppet innebär det en förstärkning av hela ATP-systemet. Detbetyder att dagens löntagare, när de blir ATP-pensionärer, kan se fram emotrejäla, värdesäkrade pensioner. Vi har mer än 4 miljoner människor i arbete. Centerförslagef ger dessa, dagens löntagare, . merper år när de blir ATP-pensionärer. Regeringens förslag ger dem . och merän så när del blir ATP-pensionärer. Också här syns tydligt den ideologiska skillnaden.Regeringen vill göra rejäla satsningar på de sämst ställda pensionärerna meddet kommunala bostadstillägget och bygga upp ett rejältpensionssystem för alla de människor som är framtidens pensionärer, alltmedancentern, kortsiktigt, försöker framställa . mer som en satsningpå de sämst ställda. säger i sin kommittémotion att en ökning från50 till ersättningsnivå, med hänsyn till skatteeffekterna, är av relativtbegränsad betydelse. Låt mig då berätta om ett telefonsamtal som kom tillsocialdepartementet från en man som funderade kring de här marginalerna. 9 protokoll 1986/87:63-64 - När ni höjerfill , höjer ni då för dem som redan tagit delpension med 50-procentigersättning? - Ja, fick hanfill svar. - Bra, sade han.Då får frun ta delpension , så tar jag det . - Mendukan juockså ta delpension nu-ni får ju båda höjt från . - Nej, sade han,def går inte, def har vi inte råd med. Men frun kan ta. Jag tar sedan. Dåklarar vi oss. Det blir bra. Också här, tycker jag, finns det en ideologisk skillnadmellan regeringen och oppositionen, en skillnad också i sättet att uppfattaverkligheten. Marginalerna är viktiga för många människor. När de borgerliga partierna sänkte ersättningsnivån sjönkantalet delpensionärer drastiskt. 1981 fanns det 68 finns det 32 000delpensionärer. Det var inte de högavlönade som tvingades avstå från attutnyttja rätten till delpension. Det var de lågavlönade med små marginaler,ofta de människor som hadede tyngsta jobben. får de fillbaka de ekonomiskamöjligheterna att trappa ner efter ett tungt arbetsliv. Här har som fidigare diskuterats köerna isjukvården. har hänvisat till def som jag så hardiskuterat med och andra, nämligen förslaget som kom upp om skulle ge extra medel till i för att det skulle kortaköerna. Låt mig säga att rehabiliteringsberedningens uppgift äraft se hur sjukvården, försäkringskassorna och arbetsförmedlingen skall kunnasamarbeta. Def här försöket i rymmer faror. Vi får inte gåfram på en väg där vi riskerar att sätta prislappar på patienterna. Många avdem som står i sjukvårdsköerna är pensionärer. Def blir inga besparingar på sjukförsäkringenaft operera dem. Vi får inte hamna i en situation där patienternas eventuellalönsamhet styr fillgången på vård. Regeringen väljer att gå en annan väg. Vi kommer aft undervåren lägga fram ett förslag på bord där landstingen kommer aft fåstimulansbidrag för att kunna öka antalet operationer av starr, höftleder ochkranskärl. För aft resurserna ute i landstingen skall kunna utnyttjas såeffektivt som möjligt föreslår regeringen att hela landet skall bli ettupptagningsområde. Jag har konstaterat att folkparfiet har sagt att detär eft bra förslag. Jag konstaterar också aft vi är överens om målen men vi ärinfe alltid överens om medlen. tog vidare upp alkoholpolitiken och sadeatt jag infe hade tagit det ansvar som och hadetagit när de var socialministrar. Ja, , hela stårbakom alkoholpolitiska beslut, och vi använder de medel som där äruppsatta för att minska alkoholkonsumtionen, och vi kan också visa på att denhar minskat med , Jag vet inte vad det är utöver vadriksdagen ställt sig bakom som vill aft jag skall göra, KarinSöder stängde ju systembolagen . Vill att jag tillriksdagen skall lägga fram ett förslag om att systembolagen skall stängas påfredagar eller , eller vad är def utöver alkoholpolitiskabeslut som vill att vi skall göra? Vi har ettalkohol- och narkotikapolitiskt råd, där Organisafionssverige är med, Idetta råd arbetar mari mycket intensivt med de frågor som gäller opinion ochupplysning. Vi har tillsatt en speciell beredningsgrupp som skall arbeta medinsatser gentemot ungdomen. Jag tror aft det allra viktigaste är att satsa påungdomarna så aft de inte blir storkonsumenter eller över huvud tagetkonsumenter av alkohol. De borgerliga motionerna med anledning av åretsbudgetproposition och de socialpolitiska reformer som är presenterade i denna,visar tydligare än någonsin att ambitionerna inte är att åstadkomma en rättvisfördelning. Det framgår kanske allra tydligast i avstyrkandena av enförbättring av sjukförsäkringen för de privatanställda arbetarna, Regeringsförslagef bygger på ett avtal mellanLandsorganisationen och . Parterna är överens omatt en förbättring av sjukförsäkringen skall betalas med höjdarbetsgivaravgift, SAF och LO är alltså överens om denna jämlikhetsreform, mende borgerliga parfierna i riksdag går emot och vill i stället försämrasjukförsäkringen. Det har varit mycket fal om de sämst ställda pensionärernaunder senare lid och också under dagens debatt, Alla säger sig ömma för dem.Men jag har inte hört de borgerliga företrädarna någonsin tala om de sämstställda löntagarna. Här har vi nu lagt fram ett förslag som utplånar en av desista orättvisorna pä socialpolitikens område, en orättvisa som f,o,m, enligtSAF inte är förenlig med kraven på ett modernt arbetsliv. Då går de borgerligapartierna emot. Vi erinrar oss kampen mot ATP och mot andra socialareformer. Jag är trots allt förvånad och besviken över att år 1987behöva uppleva detta motstånd mot en av våra stora rättvisereformer. Vi harbara att konstatera aft borgerlig socialpolitik innebär ökade klyftor och ökadorättvisa. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. AnL 47GÖTE () replik: Nej, statsrådet , moderat politikinnebär infe-ökade klyftor oeh orättvisor. När det gäller pensionärerna tyckerjag aft statsrådet skall läsa igenom våra parti- och kommittémotioner riktigtordentligt. Låt mig först fala om två utgångspunkter. Regeringen har sagt attde sämst ställda pensionärerna skall få det bäftre, Def får de inte genomregeringens förslag. Ta t, ex, undanfagandepensionärerna.