prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — 155 ^LARZ () replik: De ^framfida regeringsbildningarna oroar tydligen många. Men låt oss haval först, . Denjämförelse jag gjorde mellan socialdemokraterna och vpk gäller inte^vuxenutbildningert, utan den gäller . Det stora partiet, socialdemokraterna,föreslog mycket stora besparingar, medan det lilla partiet sade nej. Det blevinte heller några stora besparingar. De frågorjag tycker är fundamentala i denna debatt undviker fortfarande.Mina frågor gäller utvecklingen över huvud taget på vuxenutbildningsområdet ochatt klyftorna fortfarande ökar. måste endera förneka detpåståendet eller säga något om vad han är beredd att göra åt detta förhållande. En annanfråga gäller utvecklingen av statsbidragen till studieförbunden och denbekymmersamma ekonomi som studieförbunden uppenbarligen har. Detta gäller allastudieförbund. Det är inte så länge sedan vi läste om en ^ABF-avdelning som t.o. gjorde konkurs, och vi har flera stycken som är illa ute. Inomvuxenskolan har vi ett stort antal avdelningar som har en mycket bristfälligekonomi. 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. Jag kommer tillbaka tillförhållandena när statsbidragssystemet infördes . Frågan ärfortfarande: Hade vi en bättre eller sämre ekonomi då? ^,^ Jag har för mig attsocialdemokrater brukar hävda att vi hade en mycket dålig ekonomi i det härlandet när vi hade de borgerliga regeringarna, och att nu när vi har ensocialdemokratisk regering har vi fått en bra och stabil ekonomi^. Detborde då vara lika rimligt att föreslå en höjning av bidragen tillstudieförbunden med exempelvis de 57 milj. kr. som man tyckte att det varrimligt att föreslå 1980-1981, när man satt i opposition. 156 CARL-JOHAN^WILSON (fp) replik: Först några ord till om det han kallar för detaljer för^komvux. Med detaljer menade jag t. ex. vilka ^ämrten som skall bli dyrare fördeltagarna och vilka andra möjligheter som finns att erbjuda utbildning som kanfinansieras på annat sätt. Det kan hända att det var fel att använda ordetdetaljer. Poängenmed vårt förslag är dock att kommunerna själva skall kunna fundera över dethär. Det går inte att ange regler som skall gälla för alla kommuner. Påsamma sätt sade att jag slingrar mig när det gällerstudieförbunden och när det gäller att ange vilka ämnen jag tycker att man inteskall ha statsbidrag för. Jag har inte sagt att man skall dra in statsbidragenför några ämnen. Jag har däremot sagt att studieförbunden själva kan avgöravilka ämnen man kan ta ut högre avgifter för eller finansiera på annat sätt. Enavgörande poäng i min uppfattning är att både kommuner och studieförbund självakan påverka på vilket sätt man vill förbättra ekonomin. På något sätt måste detske förändringar som gör att man kan balansera ekonomin på ett bättre sätt såväli vuxenutbildning som i studieförbunden. Det är helt nödvändigt. 157 ^ALLMÉR^(m) replik: Nej , jag tror inte att har tillförtdebatten några sakliga argument som skulle kunnat minska antalet reservationerfrån moderat sida. Jag tycker vidare attIngvar ägnar sig åt någon form av dubbelräkning när han hävdar att ^yiskulle spara 400 milj. kr. Som jag tidigare nämnt har viett besparingsförslag på 220 milj. kr. När det gäller vuxenstudiestödet är detalldeles riktigt att vi vill spara 177,2 milj. kr., men dem för vi över tillatt finansiera studieförbunden. 158 () replik: ^Allmér borde ta en kurs i matematik, när det nu är billigt medtilläggsbidrag. När han beskyller mig för dubbelräkning och säger att vi föröver pengarna från studiestöden till finansieringen av studieförbundensverksamhet nämner han inte att skattefinansieringen av ^denrta verksamhetsamtidigt ^mirtskar och att den faktiska neddragningen är över 400 milj. kr.Det är alltså en mycket kraftig neddragning för dem som har behov av att fådelta i vuxenutbildning. Om jag förstod ^LarzJohansson rätt i hans andra replik, tycker han att det ärnaturligare att jämföras med det mindre vpk än med det något större,socialdemokratiska partiet. Om det är hans ambitionsnivå får han stå för den.Han säger att jag inte tar frågorna om studieförbundens ekonomi på allvar, menjag nämnde redan i mitt första inlägg att det naturligtvis skulle ha varitönskvärt med större satsningar, om det hade varit möjligt av statsfinansiellaskäl. Jagkonstaterar att ^Wilson inte ger några som helst besked. Jag måste därför tolkafolkpartiets olika inlägg så att man avser att finansiera med avgifter pågymnasienivå. Då kommer ett avgångsbetyg i ^komvux att kosta 6 000-8 000 kr.Det är ett bra uppslag till envalaffisch nästa är, där det står att i kostar ett^avgångsbetyg^Trån ^komvux . Nej,trot^s^ de vackra orden är både och besked bistra förväldigt många. Det är bistert för exempelvis den ensamstående mamman, som inteskulle få möjlighet att förbättra ^si^u^ utbildning, för invandrarna, som inteskulle få möjligheter att öka sina kunskaper om samhället inför valet, förkulturarbetarna, som gör en stor insats i studiecirklar i estetiska ämnen, mensom kanske inte skulle ha kvar sina uppgifter om prutade påstudieförbunden eller om sparade på. Det skulle dessutom drabba ^männis-^kornäi glesbygd och derasmöjligheter att få stimulerande kulturupplevelser. 1986/87:127 20maj 1987 ^, Anslag till vuxenutbildning,^m. 159 HANS ^NYHAGE^(m): Det råder inga delade meningar om den viktiga och värdefulla roll somstudieförbunden genom sin verksamhet har spelat och alltfort spelar isamhällsarbetet. Genom studiecirklar och kulturaktiviteter når studieförbundenut ^fill den breda allmänheten, på ett sätt som inte är möjligt att åstadkommagenom ^artdra undervisnings- och utbildningsformer. Tack vare detta beredstusentals och äter tusentals människor år möjligheter att på ettokomplicerat men effektivt sätt vidga och fördjupa sina kunskaper, öka sittvetande, delta i kulturaktiviteter, uppleva konstarter av skilda slag. ochberika sin tillvaro. Många är de människor som har folkbildningsarbetet atttacka för mycket. Detär därför en självklarhet att folkbildningen, som betyder så mycket församhället, skall ha samhällets stöd. Ej heller om detta råder några skildameningar. Däremot kan åsikterna gå isär när det gäller omfattningen ochutformningen av detta stöd. För mig,som har förmånen att verka i , .landets i storleksordningentredje studieförbund, är det viktigt att markera att vi som ^.^ arbetar istudieförbundsvärlden inte får undandra oss vårt ansvar när det gäller attskapa en sund samhällsekonomi. Vi måste vara återhållsamma i våra bidragskrav -även vi måste vara beredda att spara på statens och kommunernas kostnader. Detär mot den bakgrunden jag ställer mig bakom de besparingar som moderatasamlingspartiet föreslår på vuxenutbildningens område. Idet här sammanhanget' kan jag inte underlåta att markera mitt avståndstagandefrån den besserwissermentalitet som ^Larz i sin egen förträfflighetger uttryck för gentemot de människor som arbetar inom studieförbunden. Tillfullo delar jag härvidlag ^Wilsons positiva 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till^vuxenutbdd-^ning, ^m. synsätt.Han utgör alldeles påtagligt en välgörande kontrast mot ^Larz när detgäller att föra . Mot bakgrund av studieförbundens värdefulla arbete är det förvånansvärtatt en majoritet av ledamöterna i utbildningsutskottet på några områden och påsynnerligen vaga grunder anser sig behöva försvåra och försämra detta arbete.Det är nämligen följden av utskottets ställningstaganden beträffande dekursplanebundna universitetscirklarna och den ^s. k. fjärde ^fimmen. Framt, o, ^m, /83 kunde studieförbunden anordna kursplanebundnauniversitetscirklar. Mig ^veterligt finns det ingen som hävdat att dennaverksamhet varit till ohägn eller skada på något sätt eller fått några negativakonsekvenser. Omdömena om ^dertna verksamhet har tvärtom varit mycket positiva.Den har ^bevisligcrt varit till stor nytta och av stort värde för mångamänniskor, och då särskilt för dem som bor i glesbygd och mindre orter. Vadfinns det för vettig anledning att förhindra detta? Ävenom högskoleutbildning i princip bör ges i universitetens och högskolornas regibehöver ju inte denna princip drivas till ytterlighet, när det alldelesuppenbart finns starka skäl för att i begränsad omfattning, som det ju här ärfråga om, göra undantag. Utrymmet för högskolemyndigheterna att åstadkomma engeografisk spridning av utbildningen är begränsad. Man kan inte alls på sammasätt som studieförbunden nå ut med verksamheten. Och vad är det för en storkatastrof som inträffar om studiecirklar på högskolenivå i studieförbundensregi följer kursplaner som gäller för universitet och högskolor? Varför kaninte de människor som är beredda att betala en cirkelavgift för att få enhögskoleutbildning på hemmaplan få lov att göra det? Utskottet ifrågasätter juinte det när det gäller icke ^kursplanebunden högskoleutbildning. Vad är detför logik i detta? uttalade sig alldeles tveklöst för attstudiecirklar skulle få genomföras per sammankomst underförutsättning att detta inte medförde några merkostnader för staten, någonökning av antalet studietimmar totalt eller andra icke önskvärda effekter.Beslutet hälsades med stor tillfredsställelse i studieförbundsvärlden.Äntligen skulle man återigen kunna bedriva verksamheten .på ett ändamålsenligtoch effektivt sätt -trodde man. Men oj, vad ^mart bedrog sig. När anvisningarnakom så gällde som villkor att det genomsnittliga antalet ^bidragsberättigadestudietimmar skulle vara tre, dvs. varje ^fyratimmarssam-^mankomst måstemotsvaras av en tvåtimmars. Den ena villan blev värre än den andra, för om detvarit negativt så blev det ju ännu sämre med två. Nogtrodde jag att samtliga ledamöter i utbildningsutskottet skulle inse vad detverkligen är fråga om och biträda den av mig väckta motionen i ärendet. Meninte, då! Utskottsmajoriteten ställer sig tvärtom bakom de enligt min meningfelaktiga anvisningarna på likaledes felaktiga grunder. Tyvärr bortserutskottet helt från den praktiska verkligheten och ägnar sig åt ettkostnadsresonemang som är föga övertygande. Fördet första har det aldrig varit fråga om ett generellt medgivande att fåbedriva ^fyratimmarssammankomster. Antalet ämnen där detta är aktuellt ärmycket begränsat och kan klart avskiljas. Det gäller främst cirklar i matlagning och vävningsamt vissa cirklar i konsthantverk. Fördet andra blir det mindre kostnader med t. ex. nio sammankomster med fyrastudietimmar än med tolv sammankomster . Det totala antalettimmar är i båda fallen 36. Någon ökning av antalet timmar äger alltså interum. För dettredje är antalet studietimmar med det högre schablonbidraget begränsat förvarje studieförbund. Även om det totala antalet timmar skulle bli större änenligt denna begränsning, så utgår detta bidrag oförändrat, dvs. detgenomsnittliga bidraget blir lägre. Benägenheten hos studieförbundenatt bara låta antalet timmar springa i höjden torde därför vara synnerligenbegränsad. Fördet fjärde görs det upp en kalkyl för varje studiecirkel enligt vilken cirkelnskall gå ihop ekonomiskt. Utskottsmajoriteten befarar att ett ökat timtalminskar statsbidraget men ökar kostnaderna genom ^ledararvoden och lokalhyror^m. ^Lågschablonbidraget ensamt räcker inte särskilt långt inom deämnesområden det här är fråga om. Kostnaderna måste begränsas. Även detta talarför att en begränsad ^fyratimmarsregel inte kommer att medföra några ökadekostnader för staten. Det vore värdefullt om utskottets talesman ville precisera vilka dekonsekvenser med kursplanebundna universitetscirklar är, som är så negativa attde överväger de ofrånkomligen klart positiva effekterna av sådana cirklar. Detvore vidare värdefullt att få veta om utskottets talesman ändå inte kan tänkasig att ställa sig bakom ^fyratimmarssammankomster i den begränsade omfattningsom jag här har talat om. Med det anförda yrkar jagbifall till reservationerna 17 och 18. 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. Under detta anförandeövertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 160 ^LARZ () replik: Jag skall avstå från att ge mig in på den typ av betygsättning som Hans^Nyhage ägnar sig åt'. Om Hans ^Nyhage har uppfattat att jag skulle ha riktatnågon kritik mot dem som är verksamma i studieförbunden måste det vara så attHans ^Nyhage har slumrat till och drömt, för det har jag faktiskt integjort. Jag har inte ens riktat någon kritik mot ^Wilson, däremot motde förslag som denne här förgäves försöker försvara. Jag tror, Hans ^Nyhage,att det är bättre att vi försöker hålla debatten på den nivån. Hans^Nyhage som är en framstående ^folkbildare borde väl också oroa sig över detförhållandet att det blir de ^lågutbildade, de som bäst behöver utbildning ochsom vi vet att studieförbunden når bäst, som drabbas om studieförbunden tvingasin i en verksamhet där man måste ta ut högre deltagaravgifter och där man måsteägna sig åt uppdragsutbildning, där man måste bedriva ungdoms- ochkulturverksamhet, som jag beskrev, därför att det är lönsamt. Det kan välinte vara den framtidsvision som en ^folkbildare drömmer om. När det gällerresonemanget om ^fyratimmarssammankomsterna kan vi ^, 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till ^vuxenutbild^ni^r^tg,^m. naturligtvis ha^sifferexercis fram och tillbaka hur mycket som helst. Men som Hans ^Nyhagesjälv sade och med alla deerfarenheter han har av praktiskt folkbildningsarbete - vilket faktiskt ganskamånga av oss i utbildningsutskottet också har- är det inte så när man deltar ien studiecirkel ^\^ ett ^praktiskteller estetiskt ämne, t. ex. konsthantverkeller annat, att man konstaterar att nu har gått, nu måste viomedelbart bryta. Människor som sysslar med sådan här verksamhet är idealister.De fortsätter gärna till, även om det skulle råka vara så att det intefaller ut ytterligare statsbidrag för den där påkommande timmen. Den erfarenhetjag har av studiecirkelverksamhet i alla former är att det svåraste brukarvara att få folk att sluta i rimlig tid , att avsluta sina intensiva^diskussioner^r^ eller de andra verksamheter som de håller på med. Inte ärsvårigheten att försöka få dem att stanna kvar till för att det skallfalla ut ytterligare några kronor i statsbidrag. Jag tror, Hans ^Nyhage, att nigör detta problem betydligt större än vad det är i verkligheten. Däremot är detett problem att tusentals människor som deltar i studiecirklar eller ikulturaktiviteter, som,Hans ^Nyhage sade i sin vackra inledning, skulle kunnadrabbas av och stora besparingar. 161 ^JNGVARJOHNSSON ^(s) ^rephk: Varje vår när vi diskuterar dessa frågor och har ont om tid kastarmoderaterna in ytterligare en debattör på slutet. Det kan naturligtvis behövasmed tanke på de stora nedskärningarna, men frågan är om det blir bättre med dedimridåer som Hans ^Nyhage försöker lägga över den moderata politiken. Jagvill bara komplettera vad ^Larz sade beträffande den fjärde timmenmed att vad vi sade var att vi kan tänka oss ^fyratimmars^sammankomsterom det går att hitta en konstruktion som inte innebär ökade kostnader församhället. Det är bara så att de krav som Hans ^Nyhage för fram leder tillhögre kostnader för staten. Jag vet att Hans ^Nyhage, som är aktiv i ettstudieförbund, säkert kan ^bidragskonstruktionen så väl att han innerst innevill det. Sedantill frågan om de ^kursplanebimdna ^universitetscirklarna! Det handlar också omresurser. Vi vill satsa resurserna främst på de ^kortutbilda^de. Hur seregentligen moderaternas.vuxenutbildningspolitik ut? Man kan sammanfatta erareservationer så här: Ni säger att vuxenutbildning på nivå och påhögskolans nivå är bra och viktig, men vuxenutbildning på gymnasieskolans nivåär inte så viktig. Studiecirkelverksamhet i estetiska ämnen är mycket viktig,men studiecirklar i svenska, matematik och samhällskunskap på grundskolenivå ärinte så viktiga. 162 HANS ^NYHAGE^(m) replik: Det var ^Larz eget inlägg som föranledde ^niin ^s. Det är uppenbart att ^Larz inte inser att hansuttalande om bristande kreativitet inom studieförbunden drabbar just dem somarbetar där. Såtill universitetscirklarna och den fjärde timmen! Beträffande universitetscirklarnahar vi ansett att de som deltar i de cirklarna själva skall få medverkagenom en avgift för dessa cirklar. Om de väljer att göra det av egen kraft, såmåtte de väl få lov att göra det! I varje fall har ännu ingen kunnat bevisa attdet var något negativt med de kursplanebundna universitetscirklarna så längede fick bedrivas. De var tvärtom till mycket stor nytta och glädje för mångamänniskor, främst dem i glesbygd. Närdet så gäller den fjärde timmen vill jag säga att det är mycket värdefullt attkunna få ta ut just den fjärde timmen i de cirklar som jag har angivit. Det ärjust där som man behöver den på sig för att kunna genomföra enmeningsfull verksamhet. Den uppfattningen torde delas av alla studieförbundutan undantag. Som det nu är tvingas man varva en ^fyratimmarssam-^mankomst meden ^tvätimmarssammankomst. ^Tvåtimmarssammartkomster inom den typ avämnesområden som jag talar om är man inte särskilt glad åt. Det är alltsåviktigt att inom ett begränsat antal cirkelämnen få lov att genomförauteslutande ^fyratimmarssammankomster. Det varken ökar kostnaderna eller fårnågra andra negativa konsekvenser. 163 ^LARZ () replik: Hans ^Nyhage fortsätter den moderata debattstilen med att ströosanningar omkring sig. Jag har inte i något sammanhang anklagat folk som ärverksamma i kreativitet. Hans ^Nyhage får läsa protokolleti morgon och konstatera att jag har rätt i det påståendet. Vad jag har sagt äratt dessa människor inte är särskilt hjälpta av muntra tillrop om att de fåröka sin kreativitet om de drabbas av besparingar på hundratals miljoner kronor.Kreativiteten finns där sannerligen - det är när det gäller resurserna som detbrister, och de blir ännu sämre. IHans ^Nyhages folkbildningsverksamhet saknas uppenbarligen idealiteten. Därgår man exakt efter klockan och räknar ut hur många kronor man kan få ut i statsbidrag.När det inte längre tickar ut statsbidrag, slår man ihop sina böcker elleravbryter sitt konsthantverk och går hem. Jag tror inte att övrigaFolkbildningssverige känner igen den beskrivningen, Hans ^Nyhage. 164 () replik: Hans ^Nyhage har en stark anknytning till ett studieförbund, varsstuderande enligt en ^SCB-undersökning till har ^gymnasie- ellerhögskoleutbildning, sä jag förstår att han argumenterar för mindre pengar tillsvenska och matematik och för mer tilluniversitetscirklar. Men då måste jag ^ärtdä ifrågasätta om Hans ^Nyhage främsttalar för människornas behov av utbildning eller för något annat intresse. Beträffandefrågan om ^fyratimmarssammankomster kan jag, herr talman,, bara konstatera attolika talesmän för en bred riksdagsmajoritet har försökt förklarade enklaste sammanhangen i bidragskonstruktionen för Hans ^Nyhage. Men.då Hans^Nyhage inte tycks lyssna är det en helt omöjlig pedagogisk uppgift. 1986/87:127 20maj 1987 Anslag till vuxenutbildning,^m. 165 HANS ^NYHAGE^(m) replik: I varje fall besitter inte förmågan att förmedlabudskapet om vitsen med att varva ^fyratimmarssammankomster med^tvåtimmarssammankomster. Gå ut och fråga studieförbunden, 1986/87:127 20maj 1987 Anslag ull vuxenutbildning,^m. och ^LarzJohansson, så får ni höra om de inte vill ha ^fyratimmars^sammankomster inomde mycket begränsade ämnesområden som jag här har talat om^.^ Försök inteinbilla mig att det kommer att medföra ökade kostnader för staten, därför attdet gör det inte. Försök inte heller inbillamig att det skulle vara till men för verksamheten som sådan eller medföra någraandra olägenheter, som det står i anvisningarna. Det finns ingenting av denkaraktären. Tvärtom får det enbart positiva konsekvenser att använda sig av^fyratimmarssammankomster på sätt som är sagt. Ingen somhörde ^Larz första inlägg kan ta miste på andemeningen i detinlägget. Tredje vice talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att haninte ägde rätt till ytterligare replik. 166 ERKKI^TAMMENOKSA ^(s): Jag har begärt ordet med anledning av mina och mina partikamratersmotioner om ^vuxenutbildningert för invandrare. Någonmåste ju försvara de "gamla" invandrarnas rättigheter. Jag syftar påde tidigare invandrade vanliga invandrarna. Hela debatten kretsar kringflyktingar. Närstrukturomvandlingen slår hårt och den svenska basindustrin knakar i fogarna^,^då är de ^utbildningsmässigt resurssvagaste mest utsatta för samhällsomvandlingenseffekter. Jag tänker närmast på finska invandrare som lockades tillmetallindustrin och andra branscher, där arbetet har inneburit fysiskt tungaoch slitsamma moment. Ett sätt att gå till väga är att se till att allainvandrare, som av olika anledningar inte kan svenska tillräckligt bra, ges enmöjlighet till svenskundervisning. Omsvenskundervisningen förde vi en ^interpellationsdebatt ,varför jag inte nu skall gå in på den frågan. Ett annatsätt är att motivera dessa invandrare till studier genom att börja utbildningenpå deras eget modersmål. Först när individen har inhämtat grundkunskaper ochkunskaper i svenska kan vägen öppnas till fortsatt vuxenutbildning på jämbördigbas med den övriga befolkningen. Utskottethänvisar till ^förordrtingar och bestämmelser samt konstaterar att detexisterar vuxenutbildning både i ^komvux och på folkhögskolor. Det haremellertid visat sig att speciellt folkhögskolekursernas finskspråkiga linjeri den allmänna konkurrensen oftast har råkat mest illa ut och prioriterats bortinför kravet på andra, mer exklusiva kurser. Detta förhållande kan inte varariktigt. Dessutom finns det ett motstånd hos ^mårtga mot vuxenutbildning påinvandrarnas modersmål. Många har också missförstått utbildningen. För attråda bot på detta föreslog vi motionärer att SÖ skulle bilda en arbetsgrupp föratt speciellt bevaka den här frågan. Dessutom ansåg vi att det behövdesforskning på detta område. Utskottethar avslagit vår begäran och utgår från att SÖ och ^länsskolrtämn-^derna följerutvecklingen beträffande kurser på finska språket. Den andramotionen, som jag och ^Elm har väckt, är orsakad av oron på fältet.Man har där erfarit att det finns invandrare som inte klarar sig på svenskainom grundutbildningen för vuxna, ^grundvux. som harmotiverats till utbildning, ger upp helt och riskerar att slås ut. Vimotionärer vill ha klarare bestämmelser. Utskottet anser att bestämmelserna ärtillräckligt tydliga. Jag skulle nästan vilja yrka bifall till dessa motioner ^mert avstården här gången. Återstår påtryckningar på myndigheterna och den allmännamobiliseringen hos invandrare och deras organisationer, speciellt pålokalplanet, för att bevaka dessa för "gamla" invandrare så viktigafrågor. Avslutningsviskonstaterar jag att och nedskärningsåtgärder inomvuxenutbildningen skulle direkt drabba invandrare och drabba dem hårt. Det ärspeciellt anmärkningsvärt beträffande , som i andra sammanhang här ikammaren kritiserar ^regeringert beträffande invandrarfrågorna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendena skulle fattas vid nästa^arbetsplenum. 1986/87:26 omrymdverksamhet ^(prop 1986/87:100 delvis). 167 PER-OLAERIKSSON (c): Det europeiska rymdsamarbetet inom ramen för ^ESA är viktigt förSveriges möjligheter att utveckla vår rymdtekniska verksamhet. ^Grundbulten idet svenska rymdprogrammet utgörs av samarbetet inom ^ESA. Det samarbetet kan,om vi utnyttjar det rätt, tillföra svensk industri nya utvecklingsmöjligheter,men det förutsätter att vi deltar i ^finansierirtgen av ^ESA:s verksamhet. Somframgår av näringsutskottets betänkande har det svenska ^s.k. industriutbytet motsvarat de svenska bidragen till^ESA. Vi har med andra ord fått tillbaka våra satsade pengar. Genom attSverige deltar i det europeiska rymdsamarbetet kan det i sin tur bli en viktig^regionalpolitisk resurs. Jag vill påminna om verksamheten vid ^Esrange iKiruna, som betyder att den regionen tillförs ny och hög teknisk kompetens. FörKirunaregionen betyder rymdverksamheten att ^högteknolo-^gisk industri kanlokaliseras dit och därmed bidra till att differentiera näringslivet. Det är enaspekt som inte alltid har beaktats när frågorna om europeiskt rymdsamarbeteoch svenskt deltagande i det samarbetet diskuterats.