prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — nödvändigtatt jämsides med katalytisk avgasrening vidta kompletterande, ersättande ochmer långsiktiga åtgärder för att radikalt minska kväveoxidutsläppen. Först och främst måste varje möjlighet beaktas att minskautsläppen från befintlig bilpark, Folkparfiet delar tydligen centernsuppfattning här. Ett exempel på en ganska enkel åtgärd är att tillföra luft-och bränsleblandningen små mängder väteperoxid. Enligt utförda prov kan def ge10-15 % lägre bränsleförbrukning och väsentligt lägre utsläpp av bl, a,kväveoxider, finns vissa formella hinder för att installera denna enklautrustning på personbilar som tillverkats 1976 och senare, Def är helt klart att något måste göras åt befintligabilar om målet lägre kväveoxidufsläpp skall nås 1995, Kan lägrebränsleförbrukning betala bilisternas kostnader för att minska utsläppen avkväveoxider och koloxider, är möjligheterna mycket goda för eft brettgenomslag. Jag vet att miljöministern har anledning att fundera över dessafrågor. Kan vi här och få ett besked: Kommer regeringen aff vidta åtgärderså att det blir lagligt att på bilar tillverkade efter 1976 montera utrustningför tillsats av en blandning som i huvudsak består av väteperoxid till luff-och bränsleblandningen enligt vissa bestämda specifikationer? Prover visar attäveri utsläppen från dieselfordon kan minskas väsentligt med tillsats avväteperoxid. Detta ger ytterligare skäl för ett snabbt och positivt handlandefrån regeringens sida, I allt miljöarbete är huvudregeln att om möjligt undvikaatt producera gifter och föroreningar. Katalytisk avgasrening är ur dennaaspekt ingen framtidslösning. Först producerar vi mängder av föroreningar, ochsedan satsar vi betydande resurser för att neutralisera dessa föroreningar, I eft längre perspektiv måste vi utveckla motorsystem somproducerar ett minimum av föroreningar, Def finns minst två vägar att gå. Denena gäller val av bränsle. Vätgas t, ex, är ett bränsle som kan ge en nästintill ren förbränning, har vi infe lösningen på produktionen avtillräckligt stora mängder vätgas till eft rimligt pris. Den andra möjlighetenär att utveckla en bättre motor. Det finns intressanta signaler om att enmodern ångmofor skulle kunna vara från miljösynpunkt mycket intressant. Regeringen har haft ett projekt medtiteln på sitt bord. har gjort mycketposifiva bedömningar av aft man genom projektet varaktigt kan nå mycket småutsläpp av speciellt kväveoxider. Regeringen har bollat ärendet mellan olikastatsråd och STU. I forskningspropositionen kommer antagligen att finnas någotom detta, men knappast i den omfattningen aft def inom rimlig tid blir någotpåtagligt resultat. Ärendet har, såvitt jag vet, varit hos jordbruksministernoch industriministern. är detta utöver en intressant industriell fråga enförsta rangens miljöfråga. Därför är det intressant aft få miljöministernssyn på detta projekt. Kan vi förvänta oss ett kraftfullt handlande frånmiljöministern i.denna fråga? Försurningen, skogsdöden och många döda sjöar är denskrämmande och bistra verkligheten, som ställer utomordenfiiga krav på oss atthandla och handla . har redovisat ett konkret handlingsprogram föraft få ett slut på försurningen. De lokala, regionala och nafionella åtgärderna på mil- jöområdetär mycket viktiga. Men det står helt klart att praktiskt taget alla storamiljöproblem har en internafionell dimension. Miljöproblemen förorsakas ellerförvärras av utsläpp i andra länder, nära och fjärran, Def enskilda landet somdrabbas kan inte självt lösa problemen, utan det måste fill ett internationelltsamarbete. i Tjernobyl är ett skrämmande bevis påatt kärnkrafts-haveri har förödande effekter på människor och miljö. En olyckahundratals mil från gränser får omfattande och svårbedömdaskadeverkningar hos oss. Internationellt samarbete är också en absolutförutsättning för aff man skall kunna avvärja de globala miljöhoten, såsomdrivhuseffekfen, nedbrytningen av ozonlagref och förstörelsen av de tropiskaregnskogarna. De globala miljöproblemen är i högsta grad förknippade med deglobala energiproblemen. Detta gemensamma problemkomplex kan infe lösas utan enmassiv satsning på effektivare energianvändning och successiv övergång till ihuvudsak förnybar energi. Vi måste, herr falman, acceptera naturens egen lag: attall energi som vi vill använda i större mängd och på ettnaturligt sätt måste ingå i naturens eget energikretslopp. Gör den inte detta,kommer miljöproblemen att krossa alla drömmar om bäftre miljö och en positivekonomisk utveckling. Naturen har i sitt kretslopp mångfalt mer energi än vad vibehöver. Vad som krävs är vilja att utnyttja teknik och kunskap i samklang mednaturen. Det krävs en vilja att göra uppoffringar för en bättre framfid.Det krävs vilja att fa ansvar för att lämna en beboelig och bättre värld tillvåra barn och barnbarn. Finns denna vilja hos regering och övriga partier, då,herr talman, finns det plats för mycket centerpolitik i kommanderiksdagsbeslut. AnL 10IVAR VIRGIN (m) replik: Jag har förståelse för centerpartiefsinställning i frågan om Forsmarkfunneln. Jag kan förstå att man såg en sådantunnel som ett sätt aft utnyttja kärnkraften än vad man kundeacceptera. Mot bakgrund av inställning till kärnkraften tyckerjag att dess beslut var logiskt. Min analys av funnelalfernativet var docksnarast riktad till socialdemokraterna, som åtminstone delvis har en annanuppfattning om kärnkraften. När detta alternativ togs fram visade def sig - och jaghar ingen anledning att betvivla aft mycket noggranna analyser gjordes av dettaprojekt - aft det utgjorde den billigaste lösningen. Det skulle sänkakostnaderna med mellan 600 miljoner och 2,3 miljarderkronor, omräknat till nuvärde. Det skulle dessutom ta bort tiotusentals tonsvaveldioxid och mycket kväveoxid från Stockholmsluften, Det kan vara värt aftpeka på defta alternafiv med tanke på beslut i frågan omVärtanverkef, Det är inget tvivel om att tunneln hadelett fill en väsentlig förbättring av luften i , Att det dessutom viden eventuell avveckling av kärnkraften hade kunnat fillkomma något kolkraftverkeller kraftvärmeverk, drivet med torv eller biobränsle eller på något annatlämpligt sätt, under mycket hårda reningskrav, tycker jag enbart förstärkertunnelalfernativets trovärdighet och miljövänlighet. Vidare hade vi under denaktuella perioden sluppit åtminstone de koldioxidutsläpp som , somjag tycker med stor rätt, är orolig för, AnL 11 () replik: Det måste, så att säga pä medeldistans, varanågot fel på minne. Visst var def möjligen så att man ibegynnelsen av diskussionen om en hetvaffensfunnel från Forsmark fog framkalkyler som visade på viss lönsamhet. Men när debatten var avslutad varpraktiskt taget alla de som kunde dessa frågor överens om aft detta var ettekonomiskt totalt dödfött projekt och aft det definitivt inte fanns någontingsom tydde på att detta skulle ge lägre kostnader. Det framstod som betydligtmer realistiskt med effektivare energianvändning, viss etablering avvärmepumpar och en effektivare energihushållning i bostäderna än med eftgigantiskt tunnelpro-jekt, som förutsatte vattentemparaturer på över 200grader, ett enda system för värmeförsörjning, som för att fungeramåste kompletteras med precis samma effektkapacitet i i form avoljeeldning, osv. Jag tycker fakfiskt att om har så.ont omdagsaktuella realistiska alternafiv att de måste plocka fram något som är såtotalt ute ur debatten och som så klart bevisats vara ur alla synpunkterförkastligt, är de verkligen aft beklaga. AnL 12IVAR VIRGIN (m) replik: Jag är helt övertygad om att def i debattenom denna vatfenfunnel fördes fram en hel del relevanta och korrekta argument,men jag är också helt övertygad om att t, ex, LO-disfriktet som i sittremissvar starkt tillstyrkte den föreslagna satsningen stod för en betydandesakkunskap och en övergripande syn på problemet i dess helhet. AnL 13 () replik: Låt mig konstatera att vi i också sågmiljöfrågorna i samband med detta projekt i ett något längre perspektiv. Vi såglåsningen fill det storskaliga systemet och fann att projektet i stort settendast var en fortsättning på detta. Det enda alternativet var ettjäffekolkraftverk i Forsmark, Med de bindningar som de storakapitalinvesteringarna där medför skulle detta totalt sett hagett oss mycket större påverkan på grund av utsläpp av koldioxid, svavel,kväveoxid osv. Detta var bakgrunden till beslutet i frågan omhefvaftensfunneln. Def var ett av de ganska få tillfällen när förnuftet segratöver enskildas prestige och kortsikfigt tänkande på eventuella fillfälligavinster. När tankar på effektivare energianvändning och ett mer småskaligtsysfem - som också ger möjligheter till anpassning till ny teknik, vilket ocksåär en vikfig fråga - kom in fattades det som vi ser def mycket viktiga beslutetatt lägga hetvatfensfun-nelsprojektet åt sidan, Def var och förblir ettorealistiskt förslag - även borde begripa def, AnL 14 (vpk); Det är ju omöjligt aft diskuteraenergipolitik utan att komma in på miljöfrågor, och vice versa. Vi skall senarei dag diskutera energipoliti- ken,vilket gör att vi infe nu kan ha en energipolitisk debatt. Men man kannaturligtvis inte undvika att i defta sammanhang se vissa beröringspunkter medden debatten, och jag vill ta upp några sådana. Det har talats mycket om gränsöverskridandeluftföroreningar, havsföroreningar osv,, och jag tänkte ta upp litet grand avdessa frågor. De har redan berörts något i debatten. nämndeskatastrofen med smogen i , vilken också drivit in över ,bl, a, över , Vi har i tidningarna sett ganska alarmerande uttalanden omdetta från folk bl, a, inom hälsovården i , Jag tycker att sådana uttalanden bör noteras, eftersom deger en antydan om var vi står och om att vi alltmer måste vidga denna debatttill def internationella området. Vi vet också aft energiministern ochregeringen i övrigt mycket väl är medvetna om detta. Vi får dock infe användadebatten om gränsöverskridanden och om hur vi utsätts för nedsmutsning ufifrånsom något slags ursäkt för att glömma bort vad vi själva håller på med. Jag vill ta upp den roll som trafiken också i Sverigespelar i dessa sammanhang, Def har sagts av andra talare i debatten attdet gjorts många uttalanden härom från regeringshåll. Man har också fattat detförsta beslutet om katalytisk avgasrening, beslut om en bilavgaslag osv,, mensamtidigt har vi sett hur biltrafiken ökar och hur hastighetsgränsernaöverskrids. Vi vet också att utsläppen ökar betydligt med ökade hasfigheter,något som vi har diskuterat. Detta förhållande är ändock något som vi själva kan ta itumed här i , Även om vårt land är beroende av EG och förhållandena där,något som vi väl skall återkomma till, borde man ganska snabbt och radikaltkunna göra någonfing vad gäller den svenska biltrafiken. Kommunikationsministernhar dock gjort uttalanden om att han svårligen kantänka sig någon sänkning av hastighetsgränserna. Det oroar mig litet grand, Defvore mycket värdefullt om något kunde göras på defta område. Man kan t, ex,ingripa mera bestämt mot de hastighetsöverskridanden som redan förekommer. Mendet behövs ocksä en sänkning av fartgränserna. Jag vill fråga : Kan man infe göra någonfingganska snabbt? Att det inom regeringen finns olika uppfattningar förstår jag,men borde man infe studera hastighetsgränserna, hastighetskonfrollerna och alltsom därfill hör? deltog i Volvobesöket ,vilket redan har berörts. Där gjordes tuffa uttalanden. Det är bra om de kanföljas upp med konkreta åtgärder så att det verkligen sker ingripanden motbilindustrin och trafiken här i , Sedan får vi även försöka arbeta pådet internafionella planet. Men vad vill göra här? Även freonproblemet kommer in. Det var aktuellt vidBirgitta Dahls besök i , Också i det fallet förväntar vi oss konkretaåtgärder. Jag skulle gärna vilja höra mer från om den svenskatrafikens roll och vilka konkreta åtgärder man kan tänka sig att vidta. Även andra gränsöverskridanden förekommer. Jag tänkteockså tala om havsföroreningarna. Många har redan berört detta ämne. Def ärsamma sak där. Berörda utskott har besökt miljö- och ochfått värdefull informafion. Också i budgetproposifionen talas det om vad som skall skei form av ministermöten, konferenser och annat. Men även här har vi syndatsjälva i vårt eget land. Det är med detta som med luftföroreningarna. Kan mantänka sig att göra någonting väldigt snabbt på den svenska sidan? Jag var med på en sammankomst på i Uppsalaföre jul. Vi blir kallade till en sådan. Därvid lämnades en redogörelseför def arbete som nafurvårdsenheten driver i samarbete med andra länsstyrelsernär det gäller havsföroreningar, framför allt i och , Därframhölls - det är ingenting nytt; vi vet ju redan om det - aff blekning avpapper och pappersmassa i den svenska skogsindustrin är en av de stora bovarna.Den ökar klorutsläppen. Men detta är faktiskt ett problem som vi kan ta itu medsjälva, även om def falas om konkurrensfördelar och internationellasvårigheter, eftersom alla andra företag tillverkar blekt papper. Också här skulleman vilja se konkreta åtgärder. Vill regeringen ta kontakt med skogsindustrinoch försöka åstadkomma en större satsning på oblekt papper? Det är endetaljfråga i sammanhanget men en mycket viktig sådan. Det finns många liknande internationella problem. Jagskall inte ta upp flera, Alla känner till dem. Jag vill ansluta mig till detresonemang som fördes av om EG-problemafiken, Vi känner fill vadsom pågår. Det sker en samordning inom EG, och vårt land måste dras med idenna, sägs det, om vi skall kunna klara vår ekonomi. Det är ett faktum aff viär beroende av EG och att det är nödvändigt för vår ekonomi att kunna köpa ochsälja på denna stora marknad. Det är en realitet. Frågan är emellertid hur mycket vi är beredda aft offra.Då kommer framför allt miljölagarna i blickpunkfen. Det gäller inte bara denyttre miljön utan också arbetsmiljön. Men det är kanske inte miljö- ochenergiministerns direkta arbetsområde utan tillhör mera arbetsmarknadssidan.Vill vi vara med i EG, får vi - vilket också redovisade - tumma påvåra stränga miljölagar. Annars får vi inte vara med och leka bland de storagrabbarna. Detta är en viktig sak. Frågan är hur långt regeringen ochden ansvariga miljö- och energiministern kan tänka sig aft släppa efter påsvensk lagstiftning, där vi har kommit ganska långt. Jag har den uppfattningenatt vi har många bra lagar på miljöområdet. De skulle naturligtvis kunna varaännii bättre, men de är dock några av de bästa i världen. Skall vi då gåtillbaka i utvecklingen för att få ekonomiska fördelar? Den frågan kan intebesvaras . kommer det att bli ett stort problem föross hur vi skall ställa oss i denna konflikt. Därför vore det intressant affredan nu börja fala om denna problematik. Jag skall inte uppehålla mig längre vid de internationellaproblemen, även om det finns mycket att säga om dem, Gränsöverskridanden ochayfallsfrå-gor får vi ta upp i annat sammanhang. Jag skall övergå till någrainhemska frågor som jag tycker är intressanta. När det gäller avfallsförbränning har det kommit enutredning, vari sägs att det skall ställas stränga krav på nya anläggningar. Enintressant fråga är då vad som händer med de anläggningar som redan är i drift.I och min hemkommun, , har man satsat rätt hårt på reningav sopförbrän- ningen.Men det finns många andra anläggningar i , där man bränner sopor. Vadkommer att ske pä detta område? Något måste hända ganska snabbt. Det sker storautsläpp från dessa anläggningar. Det är en väldigt viktig miljöfråga, som vi själva kangöra något åt här i , Vi kan inte skylla på omvärlden. Skall man fåfortsätta att elda sopor, eller skall vi sätta en stopplinje för när reningmåste ske? Sopförbränningsanläggningarna släpper ut oerhörda mängder avfall,inte bara dioxiner utan även mycket annat. Här finns en intressant sidoaspekt. Vi har ganska hårt drivit tesen att man skall fa vara på denresurs som avfallet utgör. Man har i många kommuner kommit ganska långt med attsamla in den viktigaste komponenten, nämligen papper. Idrottsföreningar, andraideella organisationer och kommuner samlar in tidningspapper, men sedan visardet sig aft de svenska pappersbruken inte har kapacitet att ta emot papperet.Mycket går till bränning, vilket är upp-och-ned-vända världen. Man sätter igång pappersinsamlingar och uppmanar folk att sortera papper, som är lätt aftsortera. Det skall ske en återvinning och på det sättet skall vi kunna sparavåra skogar och minska försurningen. Men då saknar pappersindustrin kapacitetoch tycks inte heller vara intresserad av att bygga ut denna. Industrin villhellre hugga mera skog och tugga massaved. Vad tänker regeringen göra i detta fall? Det är viktigtaff sätta press på dessa företag att verkligen ta hand om papperet. Skall manskicka pappersbuntarna till värmeverken i olika kommuner för bränning, har maninte vunnit någonting. Detta är en viktig fråga för regeringen att ta itu med. Vi har från vpk motionerat om en skärpt miljölagstiftning.Också talade om att det behövs en skärpning. haruttalat sig i frågan. Det måste bli hårdare tag mot dem som syndar, så att manverkligen får en skärpning av ansvaret. Man får inte fillåta de väldigt storabrott som har förövats på olika håll både när det gäller koncessioner och när detgäller miljölagstiftningen i övrigt. Vi från vårt parti kommer att driva dennafråga mycket hårt, Def finns en ramlagstiftning på miljöområdet, som manständigt bryter mot. Det krävs naturligtvis planering och samhällsingripandensamt ingrepp i marknaden och i def kapitalistiska systemet för att genomföramiljöförbättrande åtgärder. Där skiljer vi oss i det kommuriistiska parfietfrån de borgerliga partierna. Förhoppningsvis skiljer sig även SAP från deborgerliga partierna och är berett att ta till åtgärder, som inte bara handlarom att låta marknaden styra. Det behövs ju helt andra ingripanden, I det sammanhanget kan jag inte underlåta att görareflexionen - jag vill också på den punkten instämma med - att detär märkligt aft höra representanter stå upp och tala om miljön. Nimoderater är ju inte beredda att sätta till några resurser, ufan företagenskall ju får verka fritt och om möjligt få tjäna pengar på att ta frammiljöreningsanordningar och liknande. Det var ju skoj att få höra ta upp den härgamla hetvattenledningen igen. Det är sant att i och iUppsala, där jag lever, en gång skrev en inlaga i den frågan. Det var tyvärrockså en del socialdemokratiska riksdagsmän i opposition - bl.a. som någon gångi slutet av eller början av 1980-falef skrev en motion om afthetvattenledningen borde byggas. Den stora skillnaden mellan ochIvar Virgin är förhoppningsvis aff hon är tillräckligt intelligent för att inseaff det loppet är kört och att man skall överge den typen av resonemang, medanIvar Virgin inte tycks ha lärt någonting ufan fortsätter att gå fram med denfrågan; def förvånar mig verkligen oerhört. Jag kan berätta att styrelsen för i Uppsalaoch energiverkschefen där under de dagar då detta var aktuellt med mycketklara siffror och entydiga besked visade att byggandet av hetvaftenledningenskulle vara helt katastrofalt för en kommun som ; det skulle ha medförtmycket stora förluster i fråga om uppvärmning av det stora fjärrvärmenät som vihar i , Jag tror att och bör överge deargumenten - de är antika vid det här laget. AnL 15Miljö- och energiminister : Miljödebatten förs här i ochute i samhället med all rätt med utomordentligt stort allvar. Man behöver integå till några opinionsundersökningar, , för att konstatera attmiljöfrågorna engagerar människor lika starkt som de tidigare storafrågorna gjorde: fred, rätten fill arbete och rätten till bröd. Jag skulle också vilja säga att vi alla har skäl både attbeslutsamt gripa oss an med de prakfiska insatser som behövs för att övervinnamiljöhoten och att visa en viss ödmjukhet inför vårt förflutna. Jag tycker inteatt det passar sig att här i försöka tävla om vem som är bäst ellersämst: Loppet är nog ganska jämnt. Om det var några som tidigt drevmiljöfrågorna så var det de socialdemokrafiska regeringarna på 1960-och.1970-talen, som genomförde reformer och lagsfiftning, ofta i strid med er.Nu vet vi aff def var långtifrån tillräckligt och att vi behöver göra mycket,mycket mer. När jag läser era motioner eller lyssnar till era inläggkan jag också konstatera att vi i själva verket är ganska överens om vad sombehöver göras. Man kan, om man vill vara elak, säga att ni nästan har kopieratbudgetpropositionen när ni har skrivit era mofioner, där ni framför krav påinsatser på områden där vi i budgetpropositionen redovisar att förslag kommerunder året; de håller nu på att utarbetas. Visst vore def bra om vi vore längrekomna - def tycker jag också. Men varför passade ni inte på aff lägga fram deförslagen när ni var i regeringsställning? Jag tänker som sagt inte delta i tävlingen omvem som är bäst eller sämst. Jag tänker i stället ägna mitt anförande åt attlägga fast några principer som vi tycker är viktiga för miljöpolitiken och sålångt det är möjligt och efter bästa förmåga redovisa vad vi faktiskt gör.Däremot tänker jag inte gå in på en detaljdiskussion av hur arbetet imyndigheter eller i just nu bedrivs med en rad frågor somhåller på att beredas. Den diskussionen får vi ta när resultatet av våra mödorom eller månader presenteras för . Vi vet aft den miljökris som råder orsakasav mänsklig verksamhet, Vår användning av en slösaktig och miljöfarlig teknikinnebär aft vi förbrukar naturresurser för kommande generationer och attförnybara naturresurser som skogar och hav hotas. Jag är övertygad om att skallvi 3 protokoU 1986/87:65 lyckas medmiljöpolitiken måste vi bryta med denna teknikkulfur. som är så miljöförstörande,och i stället utveckla miljövänliga alternativ på område efter område. Vi måstehelt enkelt på eft genomgripande sätt utveckla industrisamhället och ändra vårlivsstil. Miljökrisen är global och måste bekämpas globalt. Ingetland kan stänga sina gränser för luft- och vattenföroreningar ellergiftutsläpp. Föroreningarna följer luftströmmarna över hela jordklotet.Plundring och förgiftning på en plats leder ofta till svåra problem på andraplatser. Miljökrisen kan därför bara lösas i ett samarbete mellan jordensländer. Ekonomisk utveckling kan och måste förenas med kravet påbibehållen ekologisk balans. Om vi inte klarar det utan fortsätter att användafelakfig och miljöskadlig teknik, äventyras inte bara vår egen generationslevnadsvillkor ufan också våra barns och barnbarns. Miljöfrågan är i allra högsta grad en fråga omsolidaritet. Genom att utveckla vårt sätt att leva i en mer resurshushållandeoch miljövänlig riktning, kan vi också bidra till att säkersfälla resurser förkommande generationer och till att andra länder också får tillgång fill enbättre teknik, utvecklad utifrån stränga miljökrav. Vi har i vårt land en vikfig uppgift: att vara pådrivandei miljöarbetet. Vi måste visa för andra att det finns alternativ till enkortsiktig, rå och hänsynslös exploatering av människor och naturresurser. Vi har kommit till en gräns där det är en kapplöpningmed tiden om vi skall hinna vrida utvecklingen rätt. Här har vi i vårt land,där vi nu på område efter område kommer nya problem på spåren och där vi riutar itu med problemen, en viktig roll i det internationella arbetet. Genom vårt dagliga arbete får vi steg för steg en alltdjupare kunskap om miljögifternas och närsalternas betydelse för skogsdöden ochför förgiftningen av sjöar, hav och vattendrag. Ytterst handlar det ommänniskors och andra organismers livsmiljö och om våra möjligheter attöverleva. Vi påminns ständigt om riskerna. har, somflera redan har påpekat, smogen från industri- och trafikcentra nått inöver vårt land och drabbat många människor med svåra' hälsoeffekter. Nedfalletkommer att skada våra skogar och åkrar, sjöar och hav. Förraveckan oroades vi av rapporterna att forskare funnit höga halter av miljögiffetPCB långt uppe i fjällvärlden - i , Andra forskare rapporterade i somrasatt de funnit DDT och andra växfgifter, som för länge sedan förbjudits i vårtland och i de flesta länder på norra halvklotet, i ,