prot · GA09112 · 1986-12-31 00:00:00 — Då det gäller att ta internationella kontakter för atthjälpa föräldrar som enligt svensk lag och genom svenska domar har tillerkäntsvårdnaden om barn tycks det råda viss passivitet, I går ringde en advokat frånNorrköping till mig och berättade om sin klient, som processar i Istanbulangående umgängesrätten med sitt barn. Det handlar om en svensk kvinna, som under en tidsammanbodde med en turkisk medborgare i . 1977 fick de en dotter, som ärsvensk medborgare. Den svenska kvinnan hadevårdnaden och den turkiske mannen hade umgängesrätt. Under en um- gängesperiodvid förde den turkiske mannen, utan vårdnadshavarenstillstånd, bort barnet ur landet. Barnet har alltsedan dess vistats i . process som pågår i har målet utsatts tillett stort antal förhandlingar, men någon dom tycks inte avkunnas. Detförefaller som om en förhalning av målet åstadkoms genom mutor. Advokaten menaratt det borde vara möjligt för ambassaden i eller konsulatet i Istanbulatt genom kontakter, som man förmodligen har med jurister i landet, låta demtitta närmare på handläggningen i sådana här mål. Dessutom kan det i sig varaett stöd att t, ex, én ambassad låter ställa frågor angående ett mål. Om enviss domare vet att någon jurist, och då helst en myndighetsperson, följerhandläggningen, kan man i varje fall ha förhoppningen att det skulle kunnainnebära att vårdnadshavaren tillförsäkras en korrekt handläggning avprocessen. Emellertid tycks intresset för att hjälpa till vara svaltpå generalkonsulatet i , Ån mer anmärkningsvärt är att advokaten harvänt sig till utrikesministern och påtalat svårigheterna. Därifrån har han inteens fått ett svar. Ett annat exempel är en svensk kvinna, som har allmänrättshjälp för att processa i angående sina barn. Trots att hon fårrättshjälp, har hon tvingats erlägga , i arvoden till en tunisiskadvokat, utöver de ordinära rättegångskostnaderna. Även här skulle kanskeambassaden kunna hjälpa till och kontrollera vad som egentligen händer. Jag har anfört dessa exempel enkom för att påvisa att detfinns en hel del att göra när det gäller att ge stöd till kvinnor som försökerprocessa i sina f, d, mäns hemländer för att bl, a, återfå vårdnaden av sinabarn, eller i varje fall för alt få umgängesrätt avseende sina barn. Den nationella delen handlar om att vi i måste haregler, som otvetydigt är avskräckande i den meningen att den som olovligenskiljer barn från dess vårdnadshavare drabbas av ett kännbart straff. Eftersomdet i flera fall är så, att den utländske mannen har ansökt om och O/n ökat rättsskydd för barn i äktenskap mellan svenskaroch invandrare, t/x. Om ökat rättsskydd för barn i äktenskap mellan svenskaroch invandrare, m. m. erhållitsvenskt medborgarskap, varefter han obehörigen tagit barnen till sitt f, d.hemland och lämnat dem till släktingar där för att själv sedan återvända tillSverige, finns det starka skäl för att just se över vår egen lagstiftning pådelta område. Justitieministern anser att straffet för egenmäktighet med barnär väl avvägt. Kan man verkligen så entydigt säga det? Egenmäktighet med barn är ju ett brott som inte begåsunder affekt utan som planeras noga, ja, i detalj. Det krävs pass för barnetsamt biljett och andra förberedelser för den vuxne själv.. Eftersom antaletkidnappade barn ökar liksom antalet män som har fört ut barn och lämnat dem isina f. d. hemländer och sedan återvänt hit, tycker jag att man måste ställasig frågan: Är verkligen vår lagstiftning på detta område väl avvägd? Strafflatituden för brott är ett sätt att mäta samhälletsavståndstagande från ett visst förfarande. Brottet människorov, som innebär attt, ex, bortföra en person för att tvinga till sig en tjänst, haren straffskalapå lägst och högst eller livstid - allt för att visa samhälletsavsky för detta förfarande. Egenmäktighet med barn innebär i de flesta fall att enutländsk man tar barnet eller barnen från vårdnadshavaren och från den miljösom barnen lever i och placerar dem i en helt annan miljö, utanatt de kan språket, I flera fall kommer dessa barn att växa upp utan såväl morsom far. Brottet, som riktar sig mot såväl barn som vårdnadshavare,är i många stycken ett grymt förfarande. Här är samhällets reaktion attjämställa med reaktioner inför t, ex,'misshandel, dvs, högst fängelse,men inte för grov misshandel, där straffskalan är lägst och högst tioår. Jag är väl medveten om att det är svårt att jämföra brott på det sätt jag hargjort, men man kan ändå inte komma från att straffskalan för ett brott ärsamhällets mått på brottets allvarlighet. För att understryka vikten av att svenska lagar ochsvenska domstolars domar efterlevs vore det rimligt att låta se överstraffskalan för egenmäktighet med barn, allra helst som denna typ av brotttycks öka. Det är viktigt att barn som är svenska medborgare och som bor ochväxer upp i får ett starkare rättsskydd. Överläggningen var härmed avslutad, 3 § Anmäldes och bordlades 1986,/87:150Förslag fill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1987/88, m,m, (kompletteringsproposition) 1986/87:153Överlämnande av allmänna pensionfondens fjärde fondstyrelses 4 §Anmäldes och bordlades 1986/87:Sfl17 av Sfina () 1986/87:Sfll8av och () 1986/87:Sfll9av förste vice talman och (m, fp) Ändringar idelpensioneringen, pensionstillskott till änkor m,m. 1986/87:133) ' 5 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1986/87:242 av () till statsrådet om flyktingpolitiken: Det har uttrycktsoro för att det i praxis och tillämpning förekommit skärpningar iutlänningsärenden, I regeringens skrivelse orri flyktingpolitiken (1986/87:134)sägs emellertid att tillståndsgivningen har / huvudsak följttidigare års praxis. har framfört väsentlig kritik beträffanderättssäkerheten i ärenden om direktavvisningar, I regeringsskrivelsen angesinte när något förslag i anledning av asylutredningen kan förväntas. Diskrimineringsombudsmannen har framförtkritik beträffande behandlingen av utlänningar som tagits i förvar enligtutlänningslagen. Det skulle bl, a. handla om inskränkningar i rätten att sändaoch ta emot brev, möjligheter till kontakt med advokat och rätten ätt ta emotbesök, I regeringsskrivelsen anges att hos såväl polisen ochinvandrarverket som inom () ärhandläggningstiderna väsentligt längre än enligt de mål somangavs i propositionen (1983/84:144) om invandrings- och flyktingpolitiken.Under 1986 ökade handläggningstiden och uppgick i genomsnitt till 3,5 månad.För asylsökande som får ett negativt beslut av invandrarverket och överklagardelta hos regeringen överstiger.den totala väntetiden från det ansökan görs hospolisen till dess regeringen meddelar sitt beslut i allmänhet . Ialltför många fall får de sökande vänta på ett slutligt beslut.Vissa åtgärder har vidtagits för att situationen skall förbättras på sikt.Frågan är emellertid vad som kan göras för att nedbringa handläggningstidernaunder det allra närmaste året. revisorer har avgett ett förslag omflyktinginvandringen till m. m. (1986/87:18), Däri anges bl. a. att den1 var ca 6 500 personer inkvarterade på invandrarverketsförläggningar. Ett växande hinder för kommunernas möjligheter att ta emot flerflyktingar är bl. a. svårigheterna att finna lämpliga bostäder. Det behov avbostäder som härrör från flyktinginvandringen kan beräknas till ca 8 000lägenheter enligt revisorer: Frågan om frivilligt återvändande-av flyktingar ochinvandrare har varit föremål för genomgång och överväganden. I regeringsskrivelsenanges att en arbetsgrupp inom beräknar attframlägga en rapport . De regler spm gäller för återvandringoch de insatser som görs härför är otillräckliga. I regeringsskriyelsen anges att 1 387 flyktingar överförtshit inom ramen för flyktingkvoten. Det är en förbättring i förhållande tilltidigare år. Däremot anges inte något orn.utökning av flyktingkvoten ifortsättningen. Den svenska flyktingkvoten har varit oförändrad i mer än tioår. 1986/87:112 " Prot.1986/87:112 På grund av det anförda får jag till invandrarminister 28apriri987 ställa följande frågor. Meddelande om frågor 1. Har detförekommit någon ändring i praxis eller tillämpning i utlänningsärenden? Hur bedömerinvandrarministern rättssäkerheten och andra frågor i samband meddirektavvisningar och förvarstaganden, och när avser regeringen att framläggaförslag på grundval av asylutredningens förslag? Kommerhandläggningstiderna att kunna förkortas under det närmaste året och i så falltill vilken nivå? Har regeringennågon planering för utvidgning av flyktingkvoten nu eller senare? Hur bedömerinvandrarministern reglerna och insatserna för frivilligt återvändande avflyktingar och invandrare,, och när avser regeringen att framlägga någotförslag till förbättringar? 6 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:551 av ().tillutbildningsministern om indragningen av viss gymnasieutbildning: har beslutat attdra in 1 000 årselevplatser på lilla ramen i gymnasieskolan. Utbildningsutskottethar i sitt betänkande förordat att möjlighet ges till en något långsammareavvecklingstakt. Målet är att huvuddelen av specialkurserna med karaktär avpersonalutbildning är avskaffade inför /89. har fattat beslut om avveckling av 22specialkurser. SÖ:s beslut innebär att 933 årselevplatser, dvs. avde platser som skall dras in , avvecklas /88. 57 årselevplatser avvecklas inom yrkesutbildningar som dominerasav män medan 876 platser ligger inom utbildningar där av destuderande är kvinnor. Huvuddelen av dessa kurser återfinns inom vårdområdet. Eftersom avvecklingstakten intesynes stå i överensstämmelse med de synpunkter som utbildningsutskottet förtfram och då praktiskt taget hela avvecklingen drabbar unga kvinnor, vill jagfråga utbildningsministern om beslut föranleder någraåtgärder från regeringens sida? 1986/87:552 av () tiU utbildningsministernom intagningen till gymnasieskolan; Trots att beslutat attdirektramen vid intagning till gymnasieskolan skall ökas med 3 000intagningsplatser i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen visarresultatet av den preliminära intagningen 96 till gymnasieskolan attmånga yngre sökande inte kommit in, detta trots att Prot. de tillhör en grupp somskall prioriteras vid intagningen. län handlar det om ca 2200 yngre sökande, varav 1 300 är elever som går ut ~~ ' ... , , Meddelandeom frågor Vilka åtgärder Överväger utbildningsministern föratt ge,dessa ungdomar en chans fill gymnasieutbildning? 7§ Kammaren åtskildes kl, 15,37, In fidem