prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets skrivning skall dessa pengarföreträdesvis satsas på de mest utsatta delarna, och dit hör sydöstra villgärna fråga varför han är sä rädd för detta länsanslag.Det står tydligt och klart i betänkandet på s. 64 att det företrädesvis skallgå till skogslänen. ochsydöstra , dvs. inte till storstadsområdena. borde i stället fundera över vad han skallsvara de socialdemokratiska riksdagsledamöter som har kommit med mycket angelägnaförslag om hur C 4-anslaget skall användas. Enligt socialdemokraternas förslagskulle det inte finnas utrymme för nya projekt eller nya glesbygdssatsningar. Det är viktigt att notera att regionalpolitik inte barasyftar till rättvis fördelning utan också till ekonomisk tillväxt. Både denekonomiska och den tekniska utvecklingen kommer troligtvis att gå snabbareframöver, och i ett sådant läge är det särskilt viktigt med mångfald ochflexibilitet. En kraftig koncentration riskerar att leda till sårbarhet, sägervi i motion. Regionalpolitiken måste alltså i högre grad ärt fidigareriktas mot mindre företag. Som smålänning vet jag att det är i de mindreföretagen, oavsett om de är rtyetablerade eller "avknoppade" frånstörre enheter, som en stor del av de för regionalpolitiken viktiga initiativenkommer att tas. Det stora problemet i ärbefolkningsutvecklingen. Rent allmänt kan konstateras att tendenserna tillöverhettning i storstadsregionerna har ökat. Inflyttningsöverskottet har därökat med 40 000 personer sedan socialdemokraterna övertog regeringsmakten.Tendenserna är helt klara: det är tillväxt i storstadsområdena, ,och , och det är tillbakagång i skogslänen. Mot bakgrund av detta är det konstigt att sydöstra fått så obetydligt statligt stöd till den regionala utvecklingen, 1986 hadesamtliga kommuner i länet utom och folkminskning och ettflyttningsunderskott på sammanlagt 150 personer. iår har befolkningen faktiskt ökat med sex personer, men vad som är värre är attbefolkningen i hela regionen , och har minskat med 377personer. Detta borde föra med sig speciella åtgärder från statens sida. Några sådana åtgärder, förutom dem jag har nämnt, somkommunikationer och ökningar av länsanslagen, skulle kunna vara att stärkahögskolan i , se till att tekniklärarutbildningen får vara kvar, ge ortensteknikcen-ter och glasforskningsinstitut stöd, permanertta försöksverksamhetertpå tekniska gymnasiet och ge eleverna där högskolepoäng för studierna i årskurs. 4 och 5 samt stödja förslaget om en nordisk folkhögskola i förnyelseteknik.Dessa förslag har jag utvecklat i min motion A462, och för tids vinnandehänvisar jag till den. Folkpartisterna kommer senare att tala om län och och deras problem. , herr talman, tror jag att man i länen harmöjligheter till både nyskapande av flera arbetstillfällen och kreativitet påandra områden, bara de får litet stöd från statens sida. Därför var det bra,attvi i utskottsbehandlingen kunde träffa en fyrpartiuppgörelse, om ettrejält uppräknat länsartslag, rtej till centrala pengar till industriministernmen krav på mera pengar till infrastrukturella satsningar som skall beslutas avriksdagen samt ett totalt enigt tillstyrkande av förslag om en nyparlamentarisk utredning. På tre avfyra viktiga punkter har alltså fått stöd. synd attstödområde C inte får behålla sysselsättningsstödet. Det är en bra tekniskstödform, som det finns ett stort behov av. Med detta undantag kommer troligenriksdagens beslut att ligga mycket nära ursprungligamotion, och vi har alltså all anledning att vara nöjda. Framför allt harriksdagen denna dag gett mera pengar till regionalpolitiken, och det är ändådet som är det viktigaste. Jag yrkar, herr talman, bifall till folkpartietsreservationer och i övrigt till utskottets skrivningar. 68INGVAR i (c): Debatten har pågått i snart ,och något speciellt nytt kan man väl knappast vaska fram i denna fråga. Jagskall därför begränsa mitt inlägg. Årets regiönalpolitiska debatt har präglats av denuppgörelse som oppositionen gjorde i arbetsmarknadsutskottet. Debatten har heladagen kretsat runt denna uppgörelse. För min del tyckerjag att den uppgörelseuär betydligt bättre och ger mer pengar än det förslag som regeringen frånbörjan hade lagt, I utskottsskrivningen sägs beträffande uppgörelseu att manskall återkomma med betydligt större satsningar. Jag förstår inte hur man ifrånsocialdemokratiskt håll kan påstå att det ger mindre resurser till regionalpolitiken, var uppe i debatten . Jag vetatt är fullmäktigeordförande i i , IVilhelmina barman behov av betydligt större glesbygdsstöd än man kan få, TureÅngqvist är inte närvarande i kammaren , och det är beklagligt.Utskottsmajoriteten har nämligen gett möjlighet att få meraglesbygdsstöd till sin kommun, Det gäller en höjning av lärtsanslagen ,Jag hade hoppats att skulle ha kunnat kommentera detta, mentyvärr är han alltså inte här just nu: Jag vill något kommentera en reservation somvi har tillsammans med . Det gäller reservation nr 19 om avskaffandeav sysselsättningsstödet i stödområde C, Jag kommer själv ifrån ett område inomstödområde C, och jag vet hur man har tagit emot denna nedskärning. Man tog detmycket illa. Det måste vara på samma sätt i andra kommuner som fillhörstödområde C, t. ex. kommuner i Bergslagen och Norrlandskommuner. tyckte att detta inte varnågonting, och det förstår jag. Utskottets ordförande bor ju i storstaden ochkärtner inte till de problem som man har ute i glesbygdskommunerna. Jag tyckeratt utskottet skulle ha gått med på den skrivning vi hade, men tyvärr lyckadesvi inte åstadkomma en sådan uppgörelse. Jag kan ta ett exempel från min egen hemkommun, där manhar sysselsättningsstöd. har man fått ca 10 milj, kr, i stöd.Det har varit ett mycket bra stöd. Trots det har kommunerna i tappat befolkning. Vid den uppvaktning som landshövdingen och kommunalmän nen ifrån Dalslandskommunerna gjorde sades från utskottets sida att man där hade för liten arbetslöshet och att det därför inte fanns någon anledning att ge sysselsättningsstöd. Det tror skam det, ' . -Prot.1986/87:128 När folk flyttar ut, minskar ju arbetslösheten. Det fungerarpå det sättet. Jag tycker att det är en bra regionalpolitik om man kanbehålla människorna kvar i kommunerna. tappar vi detta, men vi kan i allafall ha som tröst att vi får ett högre länsanslag. Något högre länsanslag trorjag att också kommer att få när. vi nu höjer det . Jaghoppas att man satsar dessa pengar just i glesbygdskommunerna. 69STEN-OVE (): Jag har inte tänkt fortsätta på den del avden dagslånga debatten som behandlar frågan om 200 milj. kr. är bättre än 300milj. -eller tvärtom. Jag konstaterar bara i korthet att vpk genom dennaoperation gjorde ett svanhopp i knät på de borgerliga och därmed avsevärtförsämrade regionalpolitiken. Jag har tänkt uppehålla mig huvudsakligen vid en-annan delav det vida begreppet regionalpolitik, nämligen den del som handlar om utlokaliseringav statlig verksamhet och statliga myndigheter. I en socialdemokratisk motionA454, som också har behandlats i utskottsbetänkandet, har ett antalsocialdemokrater skrivit ner några krav som vi anser vara angelägna på dettaområde. Den statliga sektorns betydelse för den regionalautvecklingen uppmärksammades tidigt , och då utlokaliseradesett trettiotal myndigheter från . Dessa förändringar berörde ganskamånga anställda - ca 10 000 - i de verksamheter som då flyttades. Och vad harhänt ? har det här arbetet förändrats till att i huvudsakomfatta omlokalisering.av ny eller expanderande verksamhet, delsdecentraliserade beslutsfunktioner, dels arbetsuppgifter som flyttats ner fråncentral till lokal nivå. Vad har då hänt när det gäller lokaliseringar under desenaste åren? Vi kan titta i backspegeln , ochframåt. Att jag föredrar att inte gå längre tillbaka beror på att jag då skullekomma in på de borgerligas regeringsperiod, och då var resultatet mångdubbeltsämre än . Frårt 1982 har nio statliga verksamheterhelt eller delvis, ibland genom omorganisation av tidigare verksamhet,omlokaliserats till nya orter i landet. Totalt har det rört sig om 572arbetstillfällen. Inom dessa nio statliga verksamheter har 270arbetstillfällen hamnat i , medan 302 utlokaliserats till landet iövrigt. Alltså har nära hälften av de sysselsättningstillfällen som tillkommitstannat i . Det är inget bra resultat. I rättvisans namn skall dock understrykas att det nu finnsförslag, s;om är på väg att genomföras, om utlokalisering av ytterligareca 280arbetstillfällen till , och . Men även med det tillägget ärantalet arbetstillfällen som utlokaliseras till de prioriterade områdenaytterst begränsat. Av de totalt 852 omlokaliserade arbetena har endast 100styrts till landets största lärt, som har ert arbetslöshet som är mer ärtdubbelt så hög som i riket i övrigt. Om de statliga utlokaliseringarna verkligen skall användasi regionalpolitiskt syfte, borde faktiskt de län som har den störstaarbetslösheten också få enbetydligt större del av de utlokaliserade arbetstillfällena. I motionen påpekar vi att en översyn av den statligaverksamheten är viktig för att få fram vilka enheter som kan utlokaliseras. Vimenar också att utlokaliseringen skall ske enligt fattade riksdagsbeslut. Vad skriver då utskottet om motionen och våra krav?Utskottet anför dels att decentraliseringen inom statsförvaltningen skall ägnasfortsatt uppmärksamhet, dels att den tillsatta statssekreterargruppenfortlöpande bör pröva möjligheterna att åstadkommadecentralisering/utlokalisering av den statliga verksamheten. Det är naturligtvis en fin skrivning somarbetsmarknadsutskottet presenterar innan motionen avstyrks. Att ägna fråganfortsatt uppmärksamhet och fortlöpande pröva möjligheterna, det låter vackert.Förhoppningsvis skall denna vackra skrivning kanske resultera iatt även det län som har landets största arbetslöshet skall få enstörre del av de utlokaliserade jobben. När det sedan gäller arbetsgrupper, somutskottsbetänkandet hänvisar till, skall jag erkänna att jag inte i detaljkänner till hur de arbetar. Men jag vill gärna bidra med några tips påmyndigheter som jag tycker man borde ta sig en extra titt på, när man"fortlöpande prövar" möjligheterna till utlokalisering. Varför inte titta litet extra på t. ex. generaltullstyrelseu,som är certtralt belägen här i och har över hundrataletarbetstillfällen? Varför skulle inte den delen av statsbyråkratin kunna flyttasut i landet? Med dagens moderna telekommunikationer är avståndert inteavgörande för verksamheten. För att inte tala om hur mänga attraktiva bostäderman skulle kunna ordna för ungdomar i de lokaler som generaltullstyrelsen nuförfogar över mitt i centrala stan. Eller, varför inte pröva möjlighetert att utlokaliseradelar av den byråkratbjässe som med 583 anställda utgör iSolna? Kanske finns det en möjlighet att t. ex. utlokalisera delar av verkettill . Varför inte till kommun? Där finns det massor medfrisk luft och rent vatten. Jag har svårt att föreställa mig att närhetert orörd natur på något sätt skulle vara negativ för naturvårdsverketsnuvarande eller framtida verksamhet, tvärtom. Även om det naturligtvis knappast kan bli tal om någonmassutlokaliserjrtg av verk och myrtdigheter, liknande den som skedde på1970-talet, finns det ännu många delar av statsbyråkratin som går attutlokalisera. Genom den utbyggda, moderna teletekniken är inte helleravståndert av någon avgörande betydelse. Naturligtvis finns det éttpsykologiskt motstånd bland många byråkrater. Det är därför inte helt utankonflikter att flytta statliga verksamheter. Mén det motståndet måsteövervinnas. Slutligen har jag den förhoppningen att deredskap som anges i arbetsmarknadsutskottets betänkande skall börja ge ett bättreresultat i form av fler utlokaliserade verksamheter till det län som drabbatsallra hårdast av arbetslösheten. Med andra ord, en stabil regionalpolitik börockså resultera i en kraftigare minskning av arbetslösheten även i Norrbottenslän. Prot.1986/87:128 ' 70PAUL LESTANDER (vpk): Herr talman!, I har statens ägande av skogar,malm och vattenkraft lett fram till en omfattande etablering av statligaföretag. , och är exempel pä detta. Vi har från vpk länge varnat för hur utvecklingen skullebli om vinsterna från dessa företag fördes ut från vårt län. De borde i ställetha plöjts ner i utveckling av dessa företag mot ökad förädling, produkt- ochmarknadssatsningar och använts till uppbyggnad av regionala investeringsfondersom kunnat tas i bruk för riktade insatser inom en i vid mening samhällsägdföretagssektor. Jag har i min motion A427 föreslagit att regeringenutarbetar ett handlingsprogram för utveckling av inland. I denmotionen har jag försökt ge en sammanpressad historik över utvecklingen frånkoloniseringstidens naturahushållning till dagens läge i inlandsområdena.Motionen hänvisar till artdra vpk-förslag som utvecklats i särskilda motioner.Förslagen har i huvudsak sammanfattats i reservation 45 till detta betänkande. hotas tusentals jobb vid de statsägda företagen i län har länge haft större arbetslöshet än andra delar av Sverige.Personalnedskärningarna vid de statsägda företagen hotar att förvärra dettaläge. Det behövs enorma insatser för att vända denna utveckling. Vänsterpartietkommunisterna har i sina förslag att omvandla löntagarfortderna till investeringsfonderi samhällsägda, kooperativt ägda och löntagarägda företag sett en resurs somkunnat användas i en offensiv regionalpolitik. Vi har också krävt att en del avvinsterna från vattenkraften skulle återgå till produktions-länen för sammaändamål. har dessa framstötar avslagits av mer eller mindre enhälligariksdagsmajoriteter. Vårt parti har ensamt stått för denna inriktning. Jag vill i likhet med i sägaatt det är ett utpräglat hyckleri att påstå att frågan om det omdiskuteradeanslaget - hur man än använder den ekonomiska ekvationen på regionalpolitiken -skulle vara avgörande för vem som satsar och hur mycket man satsar. Om t, ex,vpk;s förslag öm produktiousavgift på den äldre vattenkraften hade bifallits .skulle skogsregionerna, de regioner där man producerar vattenkraften, hatillförts mångmiljardbelopp . skulle ha tillförts runt500 milj. kr. Vpk:s påstådda svanhopp till någons knä är rättoväsentligt i sammanhanget. Men i vems knä sitter , som intetagit tiM vara den möjlighet som ett bifall till vpk:s motioner skulle hamedfört? Naturligtvis är problemert vid de statligaföretagen i oerhört svåra just . Men dessa måste mötas medoffensiva samhällsinsatser, samhällsinsatser av den omfattningen att ingenavskedas innan nya jobb i länet kan erbjudas. Självfallet har det stor betydelse vad som händer inomstora och viktiga sektorer av privat verksamhet inom . Det är inteoviktigt om SCA vidareförädlar eller inte i sina sågar och massafabriker iNorrbotten. Bolidenbolagets framtidsplaner kring gruvdrift, fuliutnyttjande avmalmer och smältverkspolitik påverkar förhållandena också i . Saabhar en anläggnirtg i . Det är självklart ätt det fiuns ett stortlänsintresse när detgäller utvecklingen av denna. Det vore intressant om industriministern . 1986/87:128 ville tala om vad regeringen har gjort för att stimulera eller tvinga fram insatser för utveckling av dessa företag, så att de kunde ge flera jobb ochflera \ ~ Om inte industriministern kan tala om det, kan ju Regionalpolitiken någon annan socialdemokratisk representartt, exempelvisSten-Ove , redogöra för den frågan. Jag vill läsa en dikt som jag trortäcker de känslor som folket i länge haft inför sin situafion. Denär skriven av skogsarbetaren och arbetarpoeten från Lillpite.Tage finns inte mer ibland oss. Men hans starka patos för sin bygd ochsin klass lever kvar i hans dikter. Dikten är hämtad ur diktsamlingen ett rop. Vi lever där tjälen går djupt Vi lever där kylan känns ochdär norrskenet brinner Vi lever där gräset växer fort och där natten är ljusdär sommar är sommar och detta väcker icke vår vrede Vår vrederiktas mot dem som vill ta av oss möjligheterna att överleva Vår vrede riktas mot dem som vill åt naturrikedomarna föratt efteråt lämna att avfolkas Vår vrede riktas mot dem somtvingar vår ungdom att flytta Vår vrede riktas mot dem vars isiga andedräkt vars kallahänder plågar oss mer än den svåraste vinter Vår vrede riktas mot dem men somändå ska se oss här och därgräset växer fort. 71STEN-OVE () replik; Lät mig säga till att jag idenna fråga definitivt irtte sitter i någons knä.. Jag rekommenderar PaulLestander att läsa i riäringsutskottets betänkande nr 34, som skall behandlasnästa vecka, s. 33 längst upp. Han kommer då att upptäcka att hans motion harblivit ordentligt och välvilligt behandlad. Jag tycker han skall läsabetänkandena litet bättre innan han ger sig ut och kritiserar mig på det härområdet. 72 (vpk) replik: Orn det bara var frågan om att läsabetänkanden, skulle det vara enkelt för Sten-Ove-Siindström. Det är inte mer ändrygt en månad sedan denna fråga debatterades i kammaren och ställdes underomröstning. Motionen om produktionsavgift för äldre vattenkraftverk föll,delvis på grund av röst. Om man sedan i ett betänkande uttalar sig fören utredningär det i och för sig bra, om bara utredningen följs av praktisk handling. Men idetta fall är det fråga om regionalpolitiska insatser här och . I detperspektivet är skrivningen möjligen bra när det gäller åtgärder , menden löser inga problem. Jag noterar också att avstod från attsvara på mina övriga frågor. 73 () replik; Det bjuder mig emot att läsa innantill förPaul Lestander eftersom han borde kunna göra det själv. 33 i nämnda betänkande. Där kommer han att finna att hans önskemål pådetta område i stort sett är tillfredsställda. Tyvärr tar utredningar litet tid. Men de kan vara enförutsättning för att övertyga andra som är intresserade av detta område attdet är en bra idé som kommer till utförande. Det finns alltsåinga större skiljaktighetermellan oss på detta område. Jag beklagar bara att inte har lästigenom betänkandet. Det skulle underlätta en eventuellt fortsatt debatt. 74PAUL LESTANDER (vpk) replik: Det måste vara utmärkt för få debattera med någon som inte har läst på den fråga som debatteras. Dåkan jag anta att jag är en jämbördig debattmotståndare till . Faktum kvarstår att vid fleratillfällen här i kammaren har röstat emot produktionsavgift på vattenkraft.Det är möjligt att han ' nu har en skrivning som föreslår en utredning. Menfaktum kvarstår att när det gäller en produktionsavgift på flera hundramiljoner till har varit en ivrig och ihärdigknapptryckare för att förhindra att en sådan genomförs. 75 (): Under den allmärtrta motionstiden har visocialdemokratiska ledamöter frän begärt att en översyn skall skeöver vilka enheter i de expanderande statliga verksamheterna som kanutlokaliseras samt att dessautlokaliseringar sker till de delar av landet, där skogslänen tillhör de mestprioriterade, vilket också sagt. har här utvecklat våra synpunkter, menjag. vill ändock något beröra den förhållandevis positiva skrivning som vår motion rönt från utskottets sida. , ', , Utskottet framhåller bl, a, att det pågåren genorngång med ett antal verk och myndigheter för att undersöka vilken typav verksamheter det kan bli frågan om. Det tycker jag är bra. Men sedan sägerutskottet att genomgängert också utmynnar i förslag till vilka orter det kanvara möjligt att utlokalisera verksamheter. Med en sådan skrivning befarar jag att orter som ligger iperiferin aldrig kommer att prioriteras vid utlokaliseringar. Till de verkligaytterområdena i vårt land räknar jag då de kommuner eller kommundelar som ocksåi ligger perifert, - Jag hade till fullo accepterat utskottets skrivning tilldenna del, om den, hade varit sådan att utlokalisering skall sketill de delarav landet där behoven är störst. Är det så, att de orter där behoven är storaav extraordinära insatser också är i behov av en förstärkt infrastruktur, måsteden förstärkas. Ett led i en sådan strävan är regeringens förslagom det nyaregionalpolitiska anslaget. Tyvärr måste jag som norrbottning konstatera att enmajoritet äv utskottet inte är beredd att bidra till en sådan förstärkning. I utskottets betänkande finns en bilaga med statistiskauppgifter om den regionala utvecklingen i landet. Trots att samtliga vårabasnäringar i länet sviktar, har faktiskt sysselsättningsläget för länet någotförbättrats. Denna förbättring har kunnat åstadkommas genom ett brett registerav olika insatser, alltsedan regeringsskiftet . Om fortsatta insatseruteblir, är risken uppenbar att följderna för blir förödande. Sänkningen av arbetsgivaravgiften i länet har skapaten,bättre konkurrenskraft för företagen. Lärtsstyrelsens utredning omresultatutvecklingert inom tillverkningsindustrin visar att utvecklingen varitpositiv alltsedan sänkningen skedde. Det finns nu möjligheter att den negativainställning som det privata näringslivet har till att etablera sig i länet kanbrytas. Statistiken är dock fortfarande för länets vidkommande enmycket dyster läsning. Ingen av länets 14 kommuner haren arbetslöshet somtillnärmelsevis ligger under riksgenomsnittet,trots att bl. a. omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärder har vidtagits. I beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning och anställda med rekryteringsstöd har vi trefalt flerän landet i övrigt. 1986 hade så gott som samtliga kommuner ett minus itabelleu på flyttningsöverskottet med blygsamt undantag av Tornedalskommunerna . Förklaringen till denna ökning för finns i att friställda gruvarbetare har återvänt från malmfälten,, icke till ett nytt arbete utan till fortsatt arbetslöshet. . . Som framgår av tabellen har vi i länet därtill enregiortal obalans. kommun exempelvis har så länge jag minns ståtat på första plats i arbetslöshetsstatistiken bland landets samtligakommuner - detta trots att kommunen , då jag lämnade denkommunen, som jag trodde för en trygg anställning i gruvan i , harhalverat sin befolkning. Pajalastätposition kommer snart att övertas av malmfältskommunerna. men ickepå ett sådant sätt som vi önskat oss. kommer styrelsen för atttillkännage sin strukturplan. Den kommer, är jag rädd för, att medföra kraftigapersonalreduceringar i både och . Om så skulle ske, är detviktigt att komma ihåg att bakom varje siffra för övertalighet ochpermitteringar finns ett antal människoöden dolda. Det är många som vill vara med när det gäller utvecklingav företag eller start av nya. Tyvärr gäller detta inte alltid i nedgång. Vidpersonalreduceringar känner de anställda att de står tämligen ensamma.Eftersom nästkommande vecka behandlar gruv- och mineralpolitikert,har jag icke för avsikt att vidare beröra detta . eller aldrig är det någon som nämner något om dennordostligaste delen av vårt avlånga land. Det är , en församlinginom kommun som var en egen kommun och som till ytan ärlika stor som . Av drygt 700 människor som är i arbetsför ålder är ett hundratal arbetslösa. Av de övriga saknar ytterligare ett hundratal ettvaraktigt arbete men finns nu i beredskapsarbete eller utbildning. är den största arbetsplatsen. Här i huvudstaden är detingen som hör deras opinionsyttringar om varaktiga arbeten, för dessa är så fåi och dessutom så långt borta. Våra ungdomar har det svårast. Inget nämnvärt i fråga omvaraktiga arbetstillfällen har kunnat erbjudas ungdomarna under en lång följdav år. Jag vågar påstå att våra ungdornar med en enkel biljett tillStockholmsregionen får svara för den största delen av den s. k. geografiskarörligheten på arbetsmarknaden. Än fler av våra ungdomar skulle återfinnas här iStockholmsregionen om icke bostadssituationen verkade som en bromskloss motökad utflyttning. Med vad jag här helt kort har sagt omsituationen i vårt län vill jag att stapeldiagrammet avarbetslöshetsstatistiken och flyttningsstatistiken skall vara vägvisare för deregionalpolifiska satsningarna och icke de månghövdades skall frånbefolkningstäta regioner. Regionalpolifiken kan dock icke ensam svara för attlikvärdiga förutsättningar skapas i alla delar av vårt land. En förutsättningför en effektiv politik är att man i alla politiska beslut väger inregionalpolitiska aspekter. Så är ingalunda fallet .