prot · GA0990 · 1986-12-31 00:00:00 — I propositionen behandlar vi den sammanlagdamarginaleffekten av bostadsbidrag och skatter, och jag anser att det är denmarginaleffekten som jag har anledning att beakta. Att det kan uppstå marginaleffekter på andra typer avinkomstprövade bidrag - i detta fall inkomstprövade lån - får ju beaktas i desammanhang som därvidlag är aktuella. Men marginaleffekten av bostadsbidrag ochskatter, som brukar vara det som åstadkommer diskussion om fattigdomsfällan,blir ringa enligt förslaget till ungdomsbostadsbidrag. Det är kopplingen tillstudiemedlen som ger en viss effekt. 88 (): Huruvida marginaleffekterna är ringa är enbedömningsfråga. Vi har ändå påvisat att det förekommer fall där det rörsig om . Med all respekt för bostadsministerns förmåga att räkna - jag vetatt det här är besvärligt beroende på de system vi har - vill jag påminna omatt det i andra sammanhang har sagts att studiemedelssystemet måste blienklare. Det är där svårigheterna i räkneexemplen kommer in. Men av sista delenav bostadsministernsinlägg förstår jag att även om man säger att det här skall beaktas vidstudiemedelsöversynen, så menar bostadsministern därmed inte att det måstegöras någon förändring i detta avseende. Man kommer således även ifortsättningen att acceptera sådana marginaleffekter som jag har beskrivit. För att det inte skall råda någramissförstånd oss emellan vill jag framhålla att jag inte sagt att desammanlagda marginaleffekterna är ringa. Jag sade att marginaleffekten avbostadsbidrag och marginalskatt är ringa enligt det föreslagna systemet. Att det sedan kan uppkomma en påverkan på studiemedlen äruppenbart. Men jag vill understryka att det här bostadsbidragsstödet är denstörsta förbättring som de studerande någonsin har fått. Detta framgår om mangör vissa uträkningar. En person som betalar . för sin bostad, vilketär en rimlig kostnad , har, om vederbörande tjänar , endisponibel inkomst på 56 529 kr.Och om vederbörande tjänar . har hanen disponibel inkomst på . Om en vanlig löntagare, som måste räknahela beloppet som inkomst och inte har något fribelopp i botten, skall kommaupp till samma nivå, dvs. , måste vederbörande tjäna . De studerande är särskilt gynnade.enligt systemet, och denreducering som ändå sker är en reducering av vederbörandes lån och icke avvederbörandes bidrag. Om åtgärder mot marginaleffekter av förslaget omungdomsbostadsstöd 90 (): När bostadsministern pratar om köpkraften ärdet naturligtvis så att det i dessa exerripel kan röra sig om större köpkraftför de studerande ungdomarna. Men man skall betänka att studiemedlen tillstörsta delen är lånade pengar. Det är som bekant av studiemedlen somutgår i form av bidrag. Detta innebär att den köpkraft som studerande ungdomaranser sig ha skall betalas fillbaka med indexuppräkning. Och jag hävdar fortfarande att desammanlagda effekterna inte saknar intresse. Detta kommer inte att stimulera destuderande till att skaffa sig extrainkomster. Vi vet alla att studiemedlensstorlek är sådan att det faktiskt förutsätts att studerande skaffar sigextrainkomster för att de skall kunna klara sig. Det här systemet stimulerarsom sagt inte härtill, utan snarare måste ungdomarna säga sig att de bör avståfrån extrainkomster, när det blir marginaleffekter av detta slag. Det bör ungdomarna inte alls göra, JanHyttring, för det går att tjäna mycket bra vid sidan om studierna och ändå fåbehålla i stort sett bostadsbidraget ograverat och även studiemedlenograverade. Det är först när man kommer upp i de verkligt höga inkomsterna - omman tjänar . vid sidan av studiemedlen - som det blir någrapåtagliga verkningar härvidlag. Och tjänar någon så mycket kan man fråga sig omvederbörande verkligen studerar på heltid. Prot.1986/87:90 Dessutom sade attjag skulle beakta att det inte rör sig 19 mars1987 om ett bidrag utan om en låneandel.Det var precis detta jag framhöll Det är då inte så farligtom det blir en reducering, för det är Omhyreshöjningarna ,,,,.., , ,.,,. ...,,, . ,, , skuldbördan som reduceras, och det sker inte heller naeonuppräkning 1 takt for lokalen . .-j .. . ,. Det ar inte något bidrag som försvinner. likviditetstillskott- det medger jag - vilket kan vara besvärligt ibland, men i princip ärdet ett lån som försvinner. Jag troratt vi har all anledning att inte inta alltför bestämda ståndpunkter i dennafråga utan se på frågan och diskutera den. Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1986/87:412 om hyreshöjningarna förlokaler i har frågat mig om regeringen ärberedd att ta initiativ för att motverka extrema hyreshöjningar för lokaler iStockholms innerstad och andra områden i liknande situation. Som bakgrund till frågan har anfört bl.a.att de höga och snabbt ökande lokalhyrorna är ett växande problem i de centraladelarna av samt att risken är stor att småbutiker och närservice slåsut. känner säkert till att jag i oktober 1984tillkallade en kommitté med uppdrag att göra en utvärdering av hyreslagensregler om lokalhyra samt att lämna förslag till sådana förbättringar av lokalhyresgästernasställning som utvärderingen kunde ge anledning till. Enligt direktiven skallkommittén bl. a. om möjligt belysa lokalhyrornas betydelse för den geografiskaspridningen av olika verksamheter, t.ex. för, tillgången till service av olikaslag i bostadsområdena. Jag har inhämtat att lokalhyreskommittén, efter att havidtagit en omfattande utredning av hyresutvecklingen på lokalhyresmarknaden,bl, a. den i centrala delar, nu är inne i slutfasen av sitt arbete.Ett betänkande från kommittén med förslag till förbättringar av lokalhyresgästernasställning avses att överlämnas . Jag ser inte någon anledning att föregripa kommitténsanalys och förslag. Sedan kommitténs betänkande remissbehandlats får detslutligt övervägas vilka initiativ som lämpligen bör vidtas pålokalhyresmarknaden. 93 (): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret på min fråga. I svaret hänvisar bostadsministern till den utredning som arbetar med den här problematiken. Det är i och för sig naturligt, men jag tycker ändå att bostadsministern, trots den pågående utredningen, kunde ha gett uttryck för om regeringen betraktar den drastiska utvecklingen då det gäller lokalhyror i som ett allvarligt problem och om det är regeringens avsikt att försöka få till stånd åtgärder, mot denna utveckling, gärna med utgångspunkt "" i det utredningsarbete som pågår.Nu lämnas vi litet grand i sticket - vi får inte veta vadregeringen egentligen tycker i den här frågan. Jag drar ändå slutsatsen att regeringen anser att manmåste göra någonfing åt lokalhyrorna i , och jag hoppas att det är enriktig slutsats. Om det är regeringens avsikt att försöka hejda utvecklingen pådet här området, upplever man att det finns en risk för att medangräset växer dör kon. Medan utredningen utreder, medan förslagenremissbehandlas osv., sker det ganska dramatiska saker i innerstadoch i andra liknande områden i landet. En annan tanke som slår en är att det finns risk för attden ena handen inte vet vad den andra gör - av regeringens händer. En utredningförsöker komma till rätta med de här problemen. En statlig myndighet,, höjer hyrorna drastiskt. I min fråga tog jag som exempelatt höjt hyran för vid Drottninggatanfrån 290 000 till . Jag skullevilja fråga: Är detregeringens avsikt att med utgångspunkt i det utredningsmaterial som kommerfram försöka få till stånd åtgärder mot denna hyresutveckling? Bör interegeringens egna myndigheter åtminstone medverka till attbromsa denna hyresutveckling? Kommitténs uppdrag är att försöka kartläggaom det finns behov av att vidta åtgärder. Vi har fidigare låtit göra en ganskastor undersökning, som då visade att utvecklingen av hyrorna - tyvärr var denutredningen knuten framför allt till kontor - inte var sådan att det tarvadesnågra särskilda åtgärder. har vi bett denna kommitté göra ännu en utredningrörande hela beståndet av lokaler, alltså även affärslokaler och liknande. Pågrundval av den undersökningen skall utredningen bedöma om det behövs någraåtgärder och i så fall lägga fram förslag till sådana. som detarbetet pågår vore det naturligtvis inte särskilt bra om jag gick ut och sadeatt jag redan har funnit att det behövs åtgärder, eftersom det är just detkommittén har i uppgift att pröva. Det kan väl också sägas, mera under hand, att jag med enviss förvåning och även tillfredsställelse blir utsatt för attackerfrån borgerligt håll för att vi inte har nog mycket marknadsekonomi påbostadsområdet. Detta är ett område där marknadsekonomin får styra hyressättningen.Då föreslås det att jag skall avskaffa marknadsekonomin och istället kontrollera hyrorna. Jag får väl se vilket resultatet blir av detförslaget. Jag tror förstår att jag inte så gärna villdiskutera ett enskilt fall. Jag kan dock säga om frågan med hemslöjden att jaghar studerat hyressättningen med anledning av det exempel . Min mening är att även med den hyreshöjning som bostadsstyrelsentänker företa i två etapper erbjuds hemslöjden en utomordentligt förmånlig hyraför lokaler med ett förmånligt läge, och det tycker jag är bra. Även om jaginte broderar själv har jag stort intresse för hemslöjden. Om hyreshöjningarna för lokaler i Om hyreshöjningarna för lokaler i 95PÄR (); Jag anser för min del inte att enhyreshöjning från . är en resonabelhyreshöjning ens om den sker i två etapper. Om man skulle leka med tanken att utredningen skulle kommafram till att hyresutvecklingen i inte är oroväckande,framstår som ett enastående fall med den dramatiska höjningsom jag här har gett exempel på. Annars anser bostadsministern att en hyreshöjningav det här slaget är naturlig och t. o. m. förmånhg, för det var ungefär så detlät i hans inlägg. 1 så fall, herr talman, är det kanske bostadsministerns ochregeringens inställning som är oroväckande. Då må alla små butiker och liknandei bevara sig, för då kan de inte räkna med något stöd frånregeringen i sådana här frågor. Såvitt gäller hemslöjden är det så att inte heller jagbroderar. Däremot vet jag att hemslöjdens verksamhet är allvarligt hotad genomden här hyreshöjningen. Jag kan mycket väl förstå att hyreshöjningenskapar problem för hemslöjden, men faktum är att efter den hyreshöjning som ärtänkt genomföras 1987 blir hyran . Efter den höjningsom är tänkt skall ske blir hyran . Vi bedömer att dennormala marknadshyran i detta förnämliga läge är . Detta kan både och jag tycka vara en alldeles förhög hyra. Det är det som vi håller på att kartlägga, och jag kan försäkra PärGranstedt att om hyresutvecklingen är så ogynnsam att det behövs åtgärderkommer vi att föreslå sådana. Då kanske och jag kan hjälpas åtatt också få dem genomförda. Jag tror att vi kommer attfinna ett mycket starkt motstånd från närstående partier. 97 (); För det första har jag inte ifrågasatt om denhär hyreshöjningen är marknadsmässig. Jag har just befarat att den är det. Dåvisar detta att hyresutvecklingen i är oroväckande. För det andra kanske man bör säga i det konkreta falletatt de kvadratmeterhyror som bostadsministern nämnde såvitt jag vet inte gälldebara bufikslokaler iitan inkluderade lagerutrymmen och annat som alltså intehar riktigt samma höga värde. Jag bedömer alltså detta som ett ganskadramatiskt exempel på hur höga hyreshöjningar kan bli. Jag drar kanske ändåslutsatsen att även bostadsministern misstänker att hyresutvecklingen iStockholms innerstad är ganska osund och rätt oroväckande. Jag tror jag vågarsäga att om det kommer konkreta och positiva förslag till åtgärder för att rådabot på detta problem, kommer i alla fall vi i att ställa oss bakom dem. Överläggningenvar härmed avslutad. 28 §Svar pä fråga 1986/87:440 om undantag från byggstoppet för kontors- ochindustrifastigheter i har frågat mig om regeringen ärberedd att undanta de delar av som har underskott påarbetsplatser från förbudet att bygga kontors- och industrifastigheter. Det stora problemet inom är hurbostadsbyggandet skall kunna få ett tillräckligt utrymme på en överhettadbyggmarknad. För att kommunerna skall kunna komma fill rätta med dettaproblem har regeringen vidtagit en rad åtgärder i enlighet med vad somaviserades för i den bostadspolitiska propositionen. En av dessaåtgärder är att utrymmet för bl. a. kontors- och industribyggen har begränsatstill i första hand av nivå. Regeringen har sedan överlämnat åt ensärskild delegation, som är sammansatt av regionalt verksamma politiker, attsvara för den närmare avvägningen mellan bostadsbyggande och annat byggande. Det finns enligt min mening inte några möjligheter att nuavdela en ännu större andel av samlade byggresurser för attbygga industrier och kontor. Det är väsentligt att balansproblemen inom regionen ägnasstor uppmärksamhet i det byggande som det finns utrymme för. Jag vill nämnaför att både delegationen och länsarbetsnämnden tar - och kommeratt fortsätta att ta - sådana hänsyn när de prövar dessa ärenden. 99 (): Jag ber att få tacka bostadsministern även försvaret på denna fråga. Det är naturligtvis alldeles riktigt att bristen påbostäder är ett mycket viktigt problem i . Det bör mötas delsmed en effektivare regionalpolitik som inte gör det nödvändigt för fullt såmånga som tidigare att flytta hit för att få jobb, dels - naturligtvis - medett framtagande av fler bostäder i den här regionen. Ett annat mycket stortproblem är den stora obalansen när det gäller arbetstillfällen i olika delar avregionen. Det gäller framför allt fördelningen mellan norr och söder. har, åtminstone enligt massmedia, den delegation sombostadsministern nämner och länsarbetsnämnden beslutat om ett totalstopp förbyggande av industri- och kontorsfastigheter. Det här stoppet skulle, om det nublir så totalt som man har framställt det hela, vara detsamma som att lägga enförlamande hand över de ansträngningar som ändå görs när det gäller att få enbättre fördelning av arbetstillfällena i . Det uppfattas t.ex. som ett hot mot det forskarhus som man planerar att bygga vid Huddingesjukhus och som utgör en del av ett mycket viktigt projekt som har en mycketstimulerande effekt på hela södra delen av regionen. Det har också tolkats somett hot mot utbyggnaden av Saab-Scanias anläggning i - och då skallman veta att har den största arbetslösheten i !Motsvarande effekt får detta på andra planer när det gäller att försöka skapafler arbetstillfällen i söder och att kanske åstadkomma en omfördelning mellannorr och söder i . Det är bakgrunden till min fråga. Om undantag från byggstoppet för kontors- ochindustrifastigheter i Om undantag från byggstoppet för kontors- ochindustrifastigheter i Bostadsministern avslutar svaret med att hänvisa till kommer att ta sådana här hänsyn. Törs jag då tolka det så, att önskemålet imin fråga, nämligen att man inte låter det här stoppet bli ett hinder när detgäller att skapa arbetsplatser i de delar av länet där det råder brist påsådana, kommer att tillgodoses? Låt mig först säga att jag är överens med PärGranstedt om att det vore bra om inte så många flyttade in till . Detär således bra om och jag i stället kan arbeta för attmänniskorna får jobb där de bor eller där det finns bostäder till dem. Men detär problem som ligger utanför bostadspolitiken. Det är klart att även jagförstår att det finns betydelsefulla skillnader mellan framför allt norr- ochsöderkommunerna i . Men alla befinner sig ändå, om vi ser till landeti sin helhet, i en ovanligt privilegierad situation. Om man nu skall ta ställning till hur detta påverkarförhållandena mellan söder och norr- om vi nu uttrycker det så förenklat-, kanjag väl säga att man först måste ta reda på vilka tillstånd som har lämnats ochhur de kommer att fungera i sammanhanget. Det problem som det talas ombeträffande ett totalstopp. , är att när vi gör en sammanfattningav allt det som är på gång och det som man ärbereddatt ge tillstånd till,hamnar vi-tyvärr-inte på , som jag hade hoppats, utan på . Det beror påatt man satte i gång så pass många projekt. Närdet gäller projekt som kan tänkas bli aktuella - t. ex. det projekt iSödertälje som här har nämnts - är det en fråga som delegationen först fårbehandla och som länsarbetsnämnden sedan får besluta om. Men så mycket kan jagväl säga att jag inte bedömer det som möjligt att utöka den totala ramen.Problemen är stora i med en överhettad byggmarknad och kraftigt ökadebyggkostnader. Om vi skall kunna bygga bostäder i , måste vibegränsa annat. Det ligger i begränsningens natur att det här och var kommeratt uppstå problem. När det gäller kan jag nämna att Södertäljekommuns ledande kommunalman, , ingår, såvitt jag vet, som medlem idelegationen. Han borde ha möjlighet att där framföra sina synpunkter. Om man skall välja att släppa fram projekt av den typ somPär talar om, kan delegationen mycket väl göra det genom ett byte medandra projekt som man hade tänkt ge tillstånd till. 101 (); Det är mycket viktigt att ett sådant härstopp hanteras med förnuft - det är någonting som regeringen uttalar sig för iandra sammanhang, och det kanske också får gälla här. Detta byggstopp får integå ut över strävandena att åstadkomma en bättre regional balans. Om det går attlösa problemet genom omfördelning av olika projekt är det bra, men detundandrar sig min bedömning att säga om det verkligen är möjligt. Om det skullevisa sig att ett antal viktiga projekt för södra regionens del hindras på grundav detta stopp, är det nödvändigt att ta upp 70-procentsgränsen till prövning.Någonting som närmast blir en princip får inte innebära negativa konsekvenserför utvecklingen mot en mera balanserad . Jag hoppas attbostadsministern, hans senaste uttalande till trots, är beredd att medverkatill att detta stopp inte får sådana konsekvenser som jag har befarat. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1986/87:448 om ombyggnadsverksamheten har - mot bakgrund avrambegränsningarna för ombyggandet av bostadshus i - frågat mig omvilka åtgärder som regeringen tänker vidta för att skyndsamt uppfyllariksdagens beslut att stor hänsyn skall tas till såväl den pågående som denförestående ombyggnadsverksamheten. Bakgrunden till fråga är att regeringen harbeslutat att -såvitt gäller ombyggnader - utnyttja bemyndigande attbegränsa stödet fill ombyggnader samt reparationer och underhåll av bostadshusi områden där byggmarknaden är överhettad. I samband med sitt beslut gjorderiksdagen det uttalande som refererar. Regeringen har redan direkt i samband med sitt besluttagit den hänsynen att inga begränsningar har lagts på reparationer ochunderhåll. Regeringen har vidare gett länsbostadsnämnderna möjlighet att isamråd med länsarbetsnämnden höja ombyggnadsramarna , omdet finns särskilda sysselsättningsskäl. I har hela detta utrymme - som motsvarar hälftenav hela förra årets volym - redan tagits i anspråk, innan ännu en fjärdedel avåret har gått. Jag avstår från att närmare kommentera detta speciellaförhållande, som i betydande del sammanhänger med tidigarehandläggningsrutiner. Jag är medveten om att situationen i ärbesvärande. har säkert vetskap om att jag för resonemangmed kommunpolitikerna i om hur man bäst skall förverkliga målet attordna goda bostäder för de många i som inte har bostad. Resurser måste frigöras för ett ökat nybyggande. Samtidigtär det angeläget att sådana bostäder som står oanvända snabbt återigen kananvändas inom bostadsförsörjningen. Detta - att med knappa resurser få fram största möjligaantal bostäder- är en uppgift som kräver stort engagemang från lokalt håll. Regeringen följer nogautvecklingen. Jag kommer att föreslå regeringen de åtgärder som, efter minafortsatta kontakter med de politiskt ansvariga i , kan visa sig varaerforderliga. Jag är för dagen inte beredd att ytterligare kommentera dessaöverväganden. 103ERLING (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga som jag tolkar positivt.Anledningen till att jag har ställt frågan är den kraftiga och snabba 5 protokoll 1986/87:90 minskningenav bostadslånen för ombyggnad som skapar allvarliga problem. Även ombyggnader somsnabbt skulle ge ett välbehövligt nytillskott av lägenheter i exempelvisGöteborg har stoppats av länsbostadsnämnden med hänvisning tillregeringsbeslutet , Jag har under kunnatta del av flera konkreta exempel som visar att så är fallet. I min fråga till statsrådet har jag gett exempel påprojekt som har stoppats och därigenom försvårat möjligheterna att snabbt fåfram nya lägenheter till framför allt ungdomar. Det gäller studenthemmetJeriko, en f. d. kyrka som skulle byggas om till bostäder och nyskapandet avelevbostäder vid Nya Varvet. Det kan knappast vara möjligt att regeringen lägger framen proposition om ombyggnadslån och en om ungdomsbostäder som strider mot varandra.Det finns också en hel del andra exempel. I stadsdelen i finns fastigheter därombyggnadslån redan är beviljade och klara, men där ombyggnaden inte kanstarta, därför att inga medel nu finns till grundförstärkningslån. Resultatetblir att ombyggnaden helt stoppas därför att grundförstärkningsarbeten givetvisär en förutsättning för att bostäder skall kunna iordningställas. Enligt riksdagsbeslut skulle stor hänsyn tas till pågåendeoch föregående ombyggnadsverksamhet. Det som sker i har visat attså inte är fallet. Jag har utgått ifrån att även statsrådet har velat verkaför att mål skall uppnås, och det är positivt att statsrådet hargett besked om att ett ingripande kommer att ske, som är avsett att förändra situationeni . Jag vill slutligen fråga: Kommer det förväntaderegeringsingripandet att ske ? Låt mig börja med att säga att om enbegränsning införs -exempelvis som i Göteborgsfallet en begränsning fill 50 %av det som byggts föregående år-är det självklart att en del byggprojekt intekan fullföljas. Det är själva kärnan i beslutet. Om det inte behövde skebegränsningar skulle vi inte ha fattat beslut om sådana. Men det är klart attsådana här problem kan uppstå. Givetvis måste kommunalmännen i , tillsammans medlänsbostadsnämnden, inom den uppställda ramen välja ut de projekt som har denhögsta angelägenhetsgraden och ger största möjliga utbyte. Man kan inte väljade projekt som ger litet utbyte och slopa dem som skulle ge bra utbyte. Men detär kommunalmännens uppgift att klara detta. Jag vill inte alltför mycket gå in på detaljer, men jagkan påpeka för att förhållandena i hänger samman med där har haft en konsfig handläggningsrutin. Man har nämligen inte fattatbeslut om lånens samband med igångsättning av projekten utan arbetat med denprincipen att man först gett igångsättningstillstånd och sedan, ett halvt årdärefter, prövat låneansökningarna. När nu det nya systemet införs går enmycket stor del av kvoten åt för att klara de projekt som tidigare satts i gångpå dispens. blirmycket litet kvar att använda för nya projekt i . Jag kan tala om för att jag har studeratvartenda projekt mycket noga - jag har sett på foton på samtliga. Vi gör nu engenomgång på . Jag vet inte hur fort den kan gå, men jag ärhelt medveten om att det tarvas särskilda insatser i . 105 (): Det är positivt att bostadsministern följersituationen i noga. Kommunalmännen gör allt de kan för att verka föratt inte nedskärningarna, som har sträckt sig så långt ned som till ,skulle slå alltför hårt mot den verksamhet som är preliminärt beslutad.. Det är möjligt att de regler som länsbostadsnämnden hararbetat efter har gjort att det hela blivit otympligt. Men å andra sidan är detinte fel att försöka ge ett preliminärt besked till byggare och hyresgäster omatt en ombyggnad beräknas kunna gå igenom. Det är nödvändigt med litet varselför att projektet skall kunna förberedas. Den viktigaste anledningen till att dethar blivit problem i är den snabba omkastning som regeringen gjort närdet gäller hanteringen av lånen. Den har skapat grunden till problemen. Men jagär positiv till att statsrådet nu har gett besked om att beslut är på väg somskall kunna mildra de uppkomna effekterna. Överläggningen var härmed avslutad. Om dokumentation av civila fartygsproduktion 30§ Svar på fråga 1986/87:436 om dokumentation av civilafartygsproduktion