prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Fler bilar, bankpalats och benbrott ökarbruttonationalprodukten, men är det verkligen vad vi behöver? Måste intetillväxtens innehåll vara helt avgörande för en socialdemokratisk regering? Vi anser aft de sociala och samhälleliga behoven måstevara bestämmande. Och därför säger vi också nej till förslaget från och de katastrofala planer som presenterades fidigare i veckan.Regeringen, som säger sig vilja satsa på regionalpolitiken, kan inte varaokunnig om vad som händer om framlagda planer förverkligas. Riksdag ochregering kan inte heller bara sitta och se på hur utarmar de redan hårtpressade gruvorterna som och . Därför uppmanar vi regeringenatt säga nej till SSAB-ledningens presenterade planer och ge den i uppdrag atttillsammans med de anställda utarbeta ett offensivt och konstruktivt programför den svenska stål- och gruvindustrin. Arbetslösheten är dagens största problem, och politiskapartiers och regeringens huvuduppgift måste vara aft skapa nya varaktigaarbeten. Vi vill därför använda fonderna för ett nafionelltindusfrialiseringsprogram. I stället för att ta ifrån kommunerna pengar vill visatsa på att skapa nya fasta arbeten i kommuner ochlandsting. Vi vill satsa på olika ROT-program, bygga daghem och bostäder ochangripa de sociala bristerna. Vi vill satsa mindre på tillfälliga arbeten ochmer på varaktiga. Vi säger nej fill regeringens minskning avskätteutjämningen. Vi vill satsa på regionalpolitiken ochlägger fram en rad olika konkreta förslag, t. ex. mineralteknisktutvecklingscentrum i , fortsatt gruvdrift i Stekénjokk, järnsvampverk iNorrbotten och Bergslagen. Självfallet innebär en sådan regionalpolitik och en sådanrättvisare fördelningspolitik skärpta skatter på förmögenheter ochspekulationsvinster. Därför föreslår vi en höjning av aktiemomsen, en skärpningav förmögenhetsskatten på aktier och en engångsskatt på stora förmögenheter. När det gäller fördelningspolitiken och när det gällerrättvisa ät de svaga grupperna säger vi nej fill BB-avgiften. Vi säger nej tillden höjning av mjölkpriset som och regeringen föreslär. Vi sägernej fill slopandet av pensionärernas avgiftsfria sjukhusår och fördelningen avpensionshöjningen. Vi säger nej, därför att samhällets stöd i första hand måstegå fill de svagaste grupperna. Vi säger ja till förslaget att höja pensionerna, men visäger nej till regeringens förslag därför att det är ett svek mot det löftetill de sämst ställda pensionärerna som gavs i regeringsförklaringen i höstas.Vi föreslår i stället att grundpensionen och pensionstillskotten höjs, så aftde sämst ställda pensionärerna får . medan de bäst ställda får nöja sigmed hälften. allalöften fill pensionärskollektivet och pensionärsgrupperna skall infrias, ochdärför kräver vi en plan för att kompensera pensionärerna för devalveringen1982. Vi vill hålla tillbaka hyrorna med eft särskilt stöd tillde allmännyttiga bostadsföretagen, och vi vill höja bostadsbidragen. Stödetfill dem med sämst arbetslöshetsersättning vill vi höja. Avdraget förfackföreningsavgifter och underhållsbidrag vill vi höja till 640 resp. 5 000kr. Vi säger nej till regeringens förslag om nedskärningar påskolans område och föreslår i stället en kraftig nysatsning, bl. a. ettfemårigt ROT-program på skolans område och ett investeringsprogram förutrustning och upprustning. Vi säger nej till mer pengar fill II och avstyrker förslaget om 110milj. i ersättningsbidrag fill kärnkraftsföretagen. Vi vill börja utarbetaen konkret awecklingsplan för kärnkraften och föreslår att skatten på kärnkraftselhöjs och används för att satsa på förnybar energi. Def behövs om vi skall kunnaavveckla kärnkraften. Def finns ett direkt samband mellan kärnkraft ochkärnvapen. Båda utgör ett hot mot våra egna och kommande generationerslivsvillkor. Vårt parfi ser posifivt på de nya signalernafrån , infe minst vad avser förslagen om att stoppakärnvapenprovsprängningarna och aft målmedvetet börja avskaffa alla kärnvapen.Samtidigt upplever vi aft och president säger nej fillalla förslag och dessutom vill militarisera rymden med sitt "stjärnornaskrig", SDI. 1 går lät han genomföra ännu en kärnprovsprängning. Vi anser aft alla progressiva krafter - det är ingenpartiskiljande fråga -måste mobiliseras för aft stoppa "stjärnornaskrig", för att sätta press på kärnvapenstaferna att skrota sina kärnvapenoch för att stoppa den militära kapprustningen. Ansvaret för detta vilar på oss alla, alla länder och folkoch regeringar. Vi är därför mycket kritiska till regeringens uppgörelse medfolkparfiet om kraftigt ökade militärutgifter den kommande femårsperioden. Detär illa aff man anslår fill militären, pengar som hadebehövts för olika sociala ändamål. Ändå värre är att dessa militära satsningarsker på bekostnad av def civila försvaret och att man sänker ambitionerna attskydda befolkningen och t. o. m. säljer ut delar av beredskapslagren! Vi har sagt tidigare, och vi säger , att regeringenbedriver en i huvudsak riktig freds- och utrikespolitik, som vi ställer ossbakom. Men försvarsuppgörelsen med bidrar fill att skruva uppvärldens samlade militärutgifter och står alltså i strid med den uttaladefredspolitikens inriktning. Vi vill därför aft ni omprövar försvarsuppgörelsen. Vårt parti har föreslagit enbojkott av . avslog vårt förslag. kan vikonstatera aff även och kräver en bojkott. gjorde riksdagspartierna ett gemensamtuttalande, där de rekommenderade de svenska företagen i och de härhemma som gör affärer med att avbryta alla dessa kontakter- attinleda en fofalbojkotf. Den överenskornmelsen gav egentligen regeringen respitatt inväntaeft eventuellt FN-beslut om en bred internafionell bojkottakfion. Vi anser aftden respiftiden nu är ute. Situationen i har inte förbättrats sedan dess.Tvärtom trappar rasisterna upp våldet mot de svarta. Därför säger vi tillregeringen: Vi stöder ert förslag om ökat stöd fill frontsfaterna. Men vi kaninte längre vänta med en bojkott: Låt oss äntligen besluta om en svenskfofalbojkotf av . Prot.1986/87:64 . AnL 5 Statsminister : I går detonerades en kärnladdning motsvarande20 kilofon dynamit i i . Laddningen var klart större än den somexploderade över . Def var årets första amerikanskakärnvapenprov. Beslutet av aff nu fortsättamed sina provsprängningar innebär att man valt att nonchalera en mycket bredinternationell opinion,' som kräver ett stopp för alla kärnvapenprov. I FN haren överväldigande majoritet av världens stater ställt sig bakom detta krav. Omkärnvapenproven driver på kapprustningen blir det svårare att motverka enspridning av kärnvapen fill andra länder, när de som redan har sådana inte ensär beredda att upphöra med nya prov. De kärnvapenlager som redan finns räckermer än väl till för aft förinta oss alla, om. Gårdagens sprängning i riskerar att fåsärskilt allvarliga följder. har tidigare förklarat att man nu -efter den första amerikanska provsprängningen - kommer aft återuppta ocksåsina kärnvapenprov, efter ett 18 månader långt moratorium. Det är dystert aftbehöva konstatera att den amerikanska statsledningen infe velat utnyttja denmöjlighet som den sovjetiska inställningen ändå gav - aft omirigen sidasprängde först, så skulle man i praktiken få till stånd ett ömsesidigtmoratorium. Detta är ett bakslag för nedrusfningssträvandena. Men detär en utmaning till alla oss som också är berörda av kärnvapenhotetutifrån att säga ifrån. Vi har rätt att kräva aft också våra intressen tas tillvara. Vi har rätt att kräva, av alla stater, att de upphör medutprovningen av nya kärnvapen. Och jag kan försäkra att vi inomfemkontinentinifiativet infe kommer att förfröttas i arbetet för aft få gehörför dessa krav. Eft gott liv - det är det vi önskar. Det ärdet vi alla strävar efter- på arbetet, i hemmen och i polifiken. Ett gott liv för alla människor förutsätter ett samhällemed tolerans, där alla värderas lika och där varje individ behandlas medrespekt, Def förutsätter ett samhälle med ren luft och rena vattendrag, medlevande skog och öppna landskap. Men det förutsätter också ett samhälle somförmår ge utbildning, arbete och försörjning, som erbjuder alla vård vidsjukdom och ohälsa och som har resurser för en värdig ålderdom. Målet eft gott samhälle i denna allmänna mening tror jagaft vi alla är överens om. Vad som skiljer oss åt - och oftast då ganska dramatiskt -är med vilka medel vi vill åstadkomma ett sådant samhälle, vilka problem vianser vara viktiga aft angripa, vad vi kan och vill åstadkomma gemensamt istället förvar och en för sig. Jag skall mot bakgrund av den framlagdabudgetproposifionen ge min bild av hur vi socialdemokrater vill ge vårt bidragtill ett sådant gott samhälle, och för framtiden. Grundläggande för ett land som vårt är den allmänna ochlika rösträtten, mötes- och yttrandefriheten. De är alla nödvändigaförutsättningar för ett gott samhälle. Länder som saknar dessa förutsättningarblir inskränkta och förtvinade. Demokratin utgör alltså grunden. De hus som sedan byggs pådenna grund kan emellerfid se helt olika ut. Borgerligt styrda länder kännetecknas av att man ipraktiken stänger ute en del av befolkningen i kylan; de arbetslösa, debostadslösa och de medellösa. Det goda livet gäller flertalet, men inte alla.Stigande arbetslöshet kan avfärdas med aft majoriteten ändå har jobb. Ökadeklyftor kan skylas med medelklassens, majoritetens, ökade välstånd. För oss socialdemokrater är ett sådant samhälle ingetalternafiv. Vi vill kunna säga att alla som lever i detta land har vissagrundläggande rätfigheter. På denna vikfiga punkt finns uppenbarligen enavgörande skillnad mellan socialdemokradn och de borgerliga parfierna. Detvisar inte minst den diskussion som jag har fört med . För oss socialdemokrater är rätten till arbete ochgenerell välfärd del i en medborgarrätt som vi byggt upp ,som vi värnade om under den ekonomiska krisens värsta påfrestningar. Med ensocialdemokratisk regering kommer denna fullödiga medborgarrätt att skänkatrygghet också . föddes def 102 000 barn i det här landet. Undervilka villkor kommer de aft växa upp? Hur blir deras start? I har vi valt aff förbättra barnfamiljernasvillkor genom barnbidrag och genom föräldraförsäkring, som ger tid tillsammansnär barnen är små. höjer vi barnbidragen med en dryg tusenlapp per barnoch år. Därmed har barnbidragen nära nog fördubblats sedansocialdemokraterna övertog regeringsmakten . Barnbidraget, föräldraförsäkringen, kortare arbetstid - iförsta hand för småbarnsföräldrar - och en barnomsorg utan köer är hörnstenar ien socialdemokratisk familjepolitik. I andra liinder har man valt andra metoder. I finns t.ex. ingen föräldraförsäkring. Någon rätt till ledighet finns inte. Barnbidragexisterar inte heller, och samhället ombesörjer ingen barnomsorg. I genomsnittstannar de förvärvsarbetande amerikanska kvinnorna hemma endast närde får barn. Ett sådant system ger frihet för arbetsgivarna. Det blirde som avgör föräldrarnas möjlighet att få fid med barnen. Men för föräldrarnaexisterar inte samma frihet. Har arbetsgivaren bestämt att inte tolerera någonlängre ledighet i samband med barnets födelse kan föräldrarna inget göra.Ekonomiskt blir de helt beroende av sparade pengar. anges valfriheten som argument för privatiseringinom skolans område. I svarar privata skolor för utbildningen av avalla barn. I är andelen privata skolor lägre - så också i . Forskare har pekat på aft en förklaring fill aftkvaliteten i det allmänna skolväsendet sjunker är brisfen på politisktintresse. En dålig kvalitet i undervisningen blir ingen viktig fråga därför attså många opinionsbildare, politiker och andra i positioner att påverka debatteninte är beroende av def allmänna skolsystemet. De har sina barn i privatskolori stället. I går av barnen i privatskolor. De danskaprivatskolorna brukar framhållas som förebild i den svenska skoldebatten. Nuvisar emellerfid undersökningar aft privatskolorna har färre utbildade lärareän de offentliga, att de ofta saknar läkare och psykologer. De barn som ärbesvärliga skickas hem och hänvisas till den allmänna skolan. De jämförelserna visar, menar jag, aft det finns goda skälatt slå vakt om den allmänna och gemensamma utbildningen. De 102 000 barnen, de som föddes , hur gårdet för dem när de sedan lämnar skolan? Finns det jobb för dem? Finns det enuppgift och en plats för alla? Def har de flesta länder drabbats av enkatastrofalf ökande arbetslöshet. Några har dock klarat sig bättre än andra. Enförklaring tycks vara att man i dessa länder haft den fulla sysselsättningensom ett överordnat politiskt mål. I många borgerligt styrda länder har man uttryckligen valten annan väg. Man har sagt aft det är vikfigare att få ner inflationen än attöka sysselsättningen. Arbetslösheten har ställts mot inflationen - ochföljaktligen ökat, år , tiondel för tiondel, procentenhet förprocentenhet. I är nu mer än var tionde medborgare utan arbete. 1 är arbetslösheten . Mer än fre miljoner gårutan arbete. 1 de regioner som drabbats hårdast är var femte arbetstagarearbetslös. I flera av industristäder är en majoritet av ungdomarnautan arbete. Trots detta har den engelska regeringen misslyckats medaff få ner inflationen. Prisökningarna i är inte lägre än iSverige, trots att arbetslösheten i vårt land bara är en femtedel av denengelska. Den engelska forskaren och ekonomen har visat varför:den ökade arbetslösheten är inte effektiv för att bekämpa inflationen. Arbetslösheten har nämligen främst inneburit attarbetslöshetsperioderna för vissa utsatta grupper, t. ex. ungdomar och kvinnor,blivit längre. Och det är inte de grupperna som styr pris- och löneökningarna.De blir i stället en kategori som i allt fler avseenden hamnar utanförsamhällets gemenskap. Så vältras krisens bördor över på de arbetslösa.Solidariteten brister, klasskillnaderna ökar. Det är följden av denna medvetnaborgerliga polifik. Då nämner man . Ja, där har visserligensysselsättningen ökat. Många nya jobb har skapats. Men det har skett tillpriset av exploderande underskott i statsbudgeten och utrikeshandeln.Fortfarande arbetar en väsentligt lägre andel vuxna, och arbetslösheten är tvåtill större i än i . Som vanligt drabbas minoriteter ochungdomar hårdare än andra. De svarta har dubbelt så hög arbetslöshet som devita, och bland de svarta ungdomarna är arbetslösheten . En stor del av de nya jobben har skapats i lågbetalda ochokvalificerade yrken. Omkring var tionde amerikan arbetar för den federalaminimilönen, som motsvarar . Jag tror infe aft det ärden 4 protokoll 1986/87:63-64 arbetsmarknadföräldrarna till de 102 000 nyfödda barnen ser framför sig när de tänker påframtiden. Ett effektivt samhälle förutsätter utveckling ochförändring på arbetsmarknaden. Men förändring måste inbegripa trygghet. I borgerligt styrda länder tycks man emellertid anse attvi måste offra en minoritet på arbetsmarknaden, aft vissa måste slås ut, aftnågra måste bli effektivitetens offer. Vi socialdemokrater underkänner ett sådant resonemang. Vimenar att de som tvingas till omställningar och förändringar skall få stöd. Detskall inte vara ett passivt stöd till försörjning i arbetslöshet. Def skall iförsta hand vara ett stöd fill utbildning eller andra åtgärder som syftar tillatt stärka ställningen på arbetsmarknaden och ge eft arbete. har vi lyckats minska arbetslösheten i vårtland. När den , mellan och 1982, nästan fördubblades varvi farligt nära den utveckling många andra västeuropeiska länder genomgått. Ochjag är inte ensam om att uppfatta def så att den borgerliga regeringen medvetethade lagt om sin politik enligt det traditionella borgerliga mönstret, att ökaarbetslösheten därför att man inbillar sig att man den vägen skulle nå andraekonomiska mål. I ettinternationellt perspekfiv är def unikt. Ändå är vi inte nöjda. Vi vill, därföraft vi ser den fulla sysselsättningen som det övergripande målet, gå vidare medbetydande ansträngningar på def här området. Sysselsättningen är, herr talman, avgörande för tryggheteni eft samhälle. Men också den rättvisa fördelningen. Den tredje frågan mångamänniskor ställer sig är därför: Kommer vi i framfiden aft ha råd med dengenerella välfärdspolitiken? har den socialdemokrafiska regeringeninriktat sin politik - tvingad därtill - främst på aft sanera ekonomin, degemensamma resurserna. Det har varit nödvändigt, och def har gett resultat.Budgetunderskottet - nu mindre än en tredjedel jämfört med situafionen 1982 -är inte längre ett akut hot mot välfärden. Affärerna med utlandet gav förraåret ett överskott och väntas ge det också . Utlandsskulden minskar.Industriproduktionen har ökat kraftigare än i omvärlden, och investeringarnastiger nu åter. fog upp def här i sin inledning. Överskottet iutrikeshandeln sjunker, sade han. Men jämför då med underskottet på 24miljarder när de borgerliga partierna lämnade över till oss! Jämför med vårtgrannland , som ni brukar åberopa som eft bra exempel på borgerligpolifik! Man har där ett underskott i bytesbalansen pä , ochregeringen tillgriper def ena "paketet" mera desperat än def andraför att försöka få någon åtstramning av ekonomin. kommenterade också Brookingrapporten.Huvudpoängen i den är ju faktiskt att de amerikanska forskarna säger: Om USAskall kunna lösa sina grundläggande ekonomiska problem, så följ ! Det ärhuvudslutledningen man kan dra av den rapporten. sade också att 1986 blev då återhade litet tur. Där kom det. När ni tvingas konstatera faktum avsocialdemokratisk politik, då är erbeskrivning att vi har litet tur. Men är det infe märkligt att borgeriiga regeringari alltid har otur och att socialdemokratiska regeringar alltid har fur?Jag tror att väljarna är kloka nog aft dra slutsatser av det val. Alla dessa framsteg som jag redovisat här är nödvändigaför det goda och rättvisa samhället. Men framgångarna har krävt uppoffringar.Därför är det glädjande att vi har råd aft öka den privata konsumtionen utanatt det skapar underskott i våra utrikes affärer. vill jagunderstryka aff konsumfionsökning inte får finansieras genom en ökadutlandsskuld. Låt mig återigen beröra nedsättande ord om deåtgärder som regeringen vidtar och säga att det finns tre motiv förprisstoppet: för det första att bryta inflationsförväntningarna, för def andraaft slippa omförhandlingar av avtalen - från den privata sektorn fick vi i gårbekräftat att så sker - och för det tredje att vi skall få en bättre kontrollöver prisutvecklingen. Löntagarna har i stort sett känt eft ansvar - och kännerdet uppenbarligen fortfarande - för kampen mot inflationen. Jag efterlyser ettmotsvarande ansvar från företagarnas sida. lovade kategoriskt i massmedia häromdagenatt en borgerlig regering med hans medverkan aldrig kommer aff genomföra ettprisstopp. Då vill jag fråga : Kan ge ettmotsvarande kategoriskt besked om aff en borgerlig regering aldrig någonsinkommer aff tillgripa eft prisstopp? Jag vill i all stillsamhet påminna de borgerligapartiledarna om att er egen inflationspolitik blev en katastrof. Den krona somvi överlämnade 1976 var 1982 värd bara . Ni är inte precis experter påinflationsbekämpningens område. I årets budget gör regeringen stora fördelningspolitiskainsatser. Det,gäller sjuka, barnfamiljer, pensionärer och dem som bor i utsattaregioner. Vi föreslår en av de största förbättringarna någonsin avsjukförsäkringen, Alla anställda får samma förmåner vid sjukdom - oavsett om manarbetar i offentlig tjänst eller i privata företag, - oavsett om manär arbetare eller tjänsteman, - oavsett om manarbetar skift eller dagfid. Det aren räffvi.sereform avklassisk socialdemokratisk modell. Def skall inte kosta mer att vara sjuk omman är arbetare eller privafanställd. Det skall helst inte kosta alls. höjs arbetslöshetsersättningen kraftigt.Barnbidragen förbättras. Ersättningen vid delpension räknas upp ordentligt -från . För pensionärerna genomför vi förbättringar av basbeloppetden och av de kommunala bostadstilläggen . Nettotillförs pensionärerna 2 000 milj. kr. Det är en rejäl förstärkning. Jag hörde när jag drack kaffe i kaféet innan vi gick uppen riksdagsledamot som hade varit ute på ett möte. Efter inledningen reste sigen pensionär upp som förste diskussionsdeltagare och sade apropå pensionärernasvillkor; Får man vara nöjd? Jag tyckerefter att ha lyssnat på en del radioprogram som har sänts på förmiddagenatt det är en ganska befogad fråga. Jag tror nämligen att de flesta pensionärerär nöjda. Och när nu vill göra sig fill förespråkare för de sämstställda pensionärerna vill jag bara konstatera att om hade fåttbestämma, skulle de pensionärer som enligt regeringens förslag får enförbättring på . endast vara säkra på att få drygt 700 kr.-mindre än en tiondel. Regeringens förslag ger alltså de här pensionärernadrygt . mer, och def beror på att infe vill göra de kommunalabostadstilläggen tvingande - kanske därför att de ofta är så dåliga icenterstyrda kommuner, och centralt vill låta lokalf fortsättamed dåliga bostadstillägg. Jag vill göra ledamöter, och allmänheten,uppmärksamma på att för de grupper som vi nu genomför efterlängtadeförbättringar för - de sjuka, de arbetslösa, pensionärerna - ville deborgerliga regeringarna gå motsatt väg 1982. Dä lade de fram konkreta förslagsom skulle ha lett till dramatiska försämringar och ökad otrygghet: flerkarensdagar i sjukförsäkringen, lägre arbetslöshetsersättning, ingenvärdesäkring av pensionerna. Det är förslag som sedan hängt med . 1 årets ekonomiska mofioner från borgerligheten återkommerförslagen igen - i form av krav på karensdagar, nej fill höjd delpension, nejtill värdesäkrade pensioner. Min fråga är: Varför? Vi har ändå rätat uppekonomin. Vad är det som gör aff ni vill komma åt de här grupperna, somverkligen inte lever på solsidan i samhället? Vi har i en jämnare fördelning av inkomster än ikanske något annat land. Vissa hävdar att jämlikheten i är för stor.Jag anser tvärtom att eft gott samhälle måste vara eft samhälle med en hög gradav utjämning. I ett samhälle med stora klasskillnader växer ocksåmotsättningarna. De rika måste ständigt ängslas för de fattigas reaktion motöverflödet. I Dagens Indusfri kunde vi läsa om hur manifesterade den växande förmögenheten i . "De står dock sällan parkerade pä gatan; def blir så lätt en rispa, enhälsning från dem som har långt till ett sådant fortskaffningsmedel",skrev reportern. Hur kommer världen och att se ut när barnen blirvuxna? Kommer luften, vattnet och marken att klara kemikalier, utsläpp ochförgiftning? Kommer skogen att förtvina av försurning? Kommer kärnvapenmakternaatt släppa loss sina försförelsevapen med risker för människosläktets överlevnad? Den fjäide frågan märker vi nog alla när vi är ute på våramöten: Kan vi avvärja hoten mot människornas existens på jorden? i Tjernobyl och kemikalieutsläppen ifloden visar att miljöproblemen inte respekterar några gränser.Miljöproblemen måste lösas gemensamt. Svavelufsläpp från storaindustriområden sprids dit vinden blåser. Arbetarrörelsen har sedan gammalt bred erfarenhet avmiljöfrågor. Vi har visat att kampen för en god arbetsmiljö inte behöver betydafärre jobb och sämre lönsamhet. I stället menar vi att en god arbetsmiljöbefrämjar lönsamhet och produktivitet. På sammasätt menar vi att kravet på god yttre miljö går att förena med en Kortsikfigt betyder det kostnader. I längdenär dock en god miljö också en förutsättning för en stark ekonomi. Miljökravenmåste därför prioriteras betydligt hårdare. Det innebär aft kortsiktiga vinstintressen måsteunderordna sig omsorgen om människan och hänsynen till miljön. Från deborgerliga parfierna -framför allt från och - får viständigt höra att def skulle bli så mycket bättre, om vi släppte lossmarknadskrafterna, om sektorn för politiska beslut kunde drastiskt minskas. Men tror ni verkligen att marknadskrafterna någonsinkommer att känna ansvar för miljön? Ni har ju också hört talas om gifttunnornai , om kemiufsläppen i , om molnet som spred skräck och fasa iden indiska staden .