prot · GA09114 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tycker det vore bra om vi kunde varaöverens om all det är verkligheten i polisdistrikten, hur del ser ut ute påfältet, som skall vara avgörande när vi gör de här bedömningarna. sade all del är som harbestämt antalet aspiranter som skall tas in på - ochfolkpartiet har följt med. Del förhåller sig inte riktigt på det sättet. hade besvärat sig med all läsa petita hadehan känt igen -siffran'460 polisaspiranter - det är del antalrikspolisstyrelsen anser behöver tas intill för att man skall kunna klara personalsituationen. När det sedan gäller antalet nya tjänster -socialdemokraterna föreslår 70, och yi föreslår 100 - och derasarbetsinriktning säger att vårt förslag inte innebär någonstörre skillnad. Jo, det gör det faktiskt. Med socialdemokraternas förslag blirdet 50 nya tjänster för att bekämpa våldsbrottsligheten. Med förslagblir det dubbelt så många; del blir 100 nya tjänster för att bekämpavåldsbrottsligheten i storstadsregionerna. Det är en betydande skillnad, ochden är dessutom mycket väl motiverad. När det sedan gäller ekorotlarna håller jag med Lars-ErikLövdén om att dessa gör ett bra arbete. Min kritik inriktar sig inte på derassätt all sköta sina uppgifter utan mot hur man styr deras resurser. Det har vidutvärderingen visat sig att av de resurser som ekorotlarna har använts förarbete med annan brottslighet än ekobrottsligheten. Jag tycker att vi skall setill att ekorotlarna i första hand får möjlighet att jobba med de uppgifter somde i första hand är satta att sköta. Då får vi resursförstärkningar även förbekämpning av ekobrotten, och det är viktigt att så sker. Vad beträffar fördelningen av de 350 tjänster som man nuvill flytta om från små landsbygds- och mindre tätortsdistrikt tillstorstadsdistrikten säger att detta är något som riksdageninte skall lägga sig i, eftersom vi har fattat principbeslut om detta.Det är i och för sig riktigt att det finns ett sådant principbeslut om vissafrågor om fördelningen mellan polisdistrikten. Men vi vill av två skäl ändå häri ta upp denna omfördelning. För det första gäller det en mycket stor och radikalomorganisation, som knappast kan anses ha varit med i bilden när vi fattade detförra beslutet, som mera avsåg deh normala löpande omfördelningen mellanpolisdistrikten. För det andra vill vi inom inte lösa personalfrågornai storstadsornrådena genom en omfördelning utan i stället genom tillskapande avnya tjänster, varvid de små distrikten får behålla sina tjänster och nyatjänster tillförs storstadsregionerna för lösande av dessa problem.Tillskapandet av nya tjänster är, , en fråga för . Mankan därför inte sopa denna fråga under mattan och säga att den inte skallbehandlas i . skall behandla denna fråga. Polisväse/xdet/7i. 20LARS-ERIK (): Jo, , jag känner igen siffran460 från anslagsframställan. Jag vill erinra mig all delvar ungefär samma storlek på anslagsframställningen , men dåställde sig inte bakom begäran. harhan accepterat linje om'460 platser. Till skillnad från ärmoderaterna konsekventa och har hävdat alt intagningen skall avse460 platser. Än en gång något om polisresurserna. Av framför allt GöranEricssons inlägg kan man få uppfattningen all del är utomordentligt dåligt ställtmed polisresurser i vårt land. men så är ingalunda fallet. Sedanförstatligandet har vi haft en 40-procentig ökning av antaletpolismanstjänster. Vi har ca 16 000 poliser i landet. Vi har också, till skillnad från vad en del av talarna härhar hävdat, fått ett betydligt bättre personalläge under de senaste tio åren.År 1975 fanns det 1 800 vakanser inom poliskåren. Antalet är nu nere 1400,Dessutom-och del är skälet till att intagningen till aspirantutbildningen ärlägre - finns det 1 300 färdigutbildade poliser som inte har erhållit tjänst. Detta är fakta, och andra som hävdar attdel är så uselt ställt när det gäller antalet poliser i vårt land. Jag kan pågoda grunder hävda att vi har ett väsentligt bättre personalläge än vihade 1975, Jag vill i polemik med säga att om man villöka antalet poliser i vårt land skall det i så fall inte ske via en ökad intagningtill polisutbildningen utan genom att man kraftigt ökar antalet polistjänster.Det kan inte vara rim och reson att det finns en stor diskrepans mellan antaletpolistjänster och antalet poliser ute i organisationen. Jag vill vidare erinra om vad vi i utskottsbetänkandetskriver om den framtida intagningen av polisaspiranter. Det pågår med anledningav polisberedningens betänkande ett arbete inom departementet med all se överfrågor som har att göra med intagningen av polisaspiranter. Det arbetet farnaturligtvis drivas vidare och bör redovisas för . De övervägandensom kan föranledas av polisberedningens förslag om aspirantintagningen fårsjälvfallet också bli styrande för intagningen under komraande budgetår. Det är ett uttalande som utskottet gör, och vi får jumöjlighet att komma tillbaka till frågan om aspirantintagningarna för debudgetår som följer. Sedan än en gång bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten. gav uttryck för sitt partis synsätt, att delinte är särskilt viktigt att bekämpa den ekonomiska brottsligheten, och detgjorde också för del. Jag tycker att det är utomordentligt viktigt all bekämpaden ekonomiska brottsligheten och då inte enbart av ekonomiska skäl. Det ärnaturligtvis ell skäl att den ekonomiska brottsligheten har en väldigomfattning och slår hårt mot samhällsekonomin. Ett annat skäl är all enskildadrabbas av den ekonomiska brottsligheten. Jag har kommit i kontakt med många små leverantörer, somär seriösa företagare och som lider väldigt hårt av all det finns en ekonomiskbrottslighet där man fifflar med mervärdeskall, arbetsgivaravgifter ochliknande, vilket gör att de seriösa småförelagarna har svårt att konkurrera. Detta är en allvarlig form av brottslighet som jag tyckerall man skall se upp med. Det borde kanske också göra utifrånmoderaternas utgångspunkter. Jag tycker att det är en rimlig fördelning att del nu skeren förstärkning med 20 tjänster i ekorotlarna. Som jag sade. harutvärderingarna visat att ekorotlarna är effektiva. Alt de så alt säga har fåttärva vissa ärenden från bedrägerirotlarna - de som tillträtt tjänster inomekorollarna har tagit ärendena med sig - är en annan sak, men de harsannerligen Inte brist på arbetsuppgifter när det gäller att komma ål denekonomiska brottsligheten. 21GÖRAN (); taktfullhel bjuder honomatt naturligtvis inte säga att regeringen drar ner antalet poliser. Det är två saker jag frågar mig. Den ena är vilket skäldet möjligen kan vara som leder fram till ett äskande om 460nya aspiranter. Det kan ju inte vara så att man sitter och kastar tärning ellergissar. Det finns naturligtvis en grund för det, och grunden är att.svenskpolis inte skall bli mindre personalmässigl och svagare. Så säger att det är inte sä illa. Det harskett en 40-procenlig ökning, och så tar han till en tillräckligt långtidsperiod så att procentsatsen skall bli imponerande. De som hör det härtycker ju att det är alldeles förfärligt så många poliser vi har. Men - och det sade jag i min förra replik - harvi i denna kammare också stiftat lagar och krävt att polisen skall ägna sigsärskilt åt alla redan stiftade lagar, vilket har lett till att polisen fåttmer att göra. förbrukade samtliga sinafilldelade överiidsfim-mar för /87 . Det innebärinte att man tar in alla poliser och sätter dem på en parkbänk och låter demsitta där, utan de har naturligtvis slitit alldeles otroligt för att klaraverksamheten i polisdistriktet. Den har icke kunnat utan att man harmåst ianspråkta hela övertidskvoten , och sedan får man gå pådispens. År det, , en politik som bärarbetarrörelsens prägel, att ha en sådan personalbemanning att människor föratt klara verksamheten tvingas arbeta övertid på detta sätt? Att det är enstyggelse tycker jag att vi borde kunna vara överens om. När det så gäller bekämpning av ekobrotten har vimoderater aldrig sagt att det är en verksamhet som inte är viktig. Men vi harsagt - jag sade det också i min förra replik - att om svensk polis har en sådanstyrka att människor inte kan gå trygga på gator och torg och känna trygghet idetta samhälle, då får man ägna sig åt det först. När man har klarat det,tycker jag att det finns starka skäl att verkligen slå till mot ekobrotten, tyde är, precis som sade, en styggelse och de snedvriderbranscher och konkurrensförhållanden. //i. Anf.22 (); Mycket kort om polisaspiranterna. Vad del handlarom ärattvi inte vill öka antalet obesatta tjänster . Jag är förvånad överLars-Erik Löwdéns argumentation här. Menar han all ifall han hade pengarna tillgängligaskulle han inte vilja utbilda fler polisaspiranter? Tycker han inte att delvore bra ifall vi kunde utbilda fler? Det låter nästan som om är på väg aumedge del när han säger att han ett framlida år kan länka sig komma tillhaka tillfrågan i anledning av budgetpropositionen. Jag säger: Myckel välkommen i delgäng som vill utbilda fler polisaspiranter. Sedan har vi hört den vanliga upprepningen om folkpartietsinställning till ekobrottsligheten. Jag vill bara säga all vi inte tyckerbättre eller sämre om ekobrottslingar därför att ständigtupprepar sina påståenden. Jag skulle kunna kvittera genom alt fråga: Bryr sigsocialdemokratin inte ell dugg om våldsbrotten? Men det håller jag mig för godför all fråga.' 3 protokoll 1986/87:114-116 Polisväsendet m. m. 23LARS-ERIK (): Jag tyckte jag hörde säga: Vadfolkpartiet vill är att inte öka antalet obesatta tjänster. Det är väl ingen risk att antalet obesatta tjänster skallöka till följd av regeringens förslag. Det finns 400 vakanta tjänsterinom polisväsendet och 1 300 polismän som inte har tjänst inom polisväsendet.Säinte tror jag att regeringens förslag om intagning med 150 aspiranter skulleleda till ell ökat antal obesatta tjänster. Vad det gäller är om det skall vara någon rimligproportion mellan antalet polismän och antalet polistjänster i detta land. Ertförslag leder till att antalet poliser som inte har någon tjänst kommeratl ökaframöver. Det är därför vi inte accepterar förslaget om intagning avpolisaspiranter för nästa budgetår. Bara en kort replik till om ekobrottsligheten. : Intresset från när det gäller den ekonomiskabrottsligheten har väl inte varit helt översvallande här i kamriiaren desenaste åren. Jag kan inte erinra mig hur många av de förslag somekokommissionen framlagt som ni biträdde när vi hade den debatten här ikamniaren, men inte var det särskilt mänga. Det var ett fåtal av de förslag somlades fram som ni kunde acceptera. Den stora merparten av de initiativsocialdemokratin tagit i syfte att begränsa och bekämpa den ekonomiskabrottsligheten har bestämt och konsekvent gått emot. 24 (): Jag talar först och främst om framliden. Jag fick ingetsvar från huruvida han tyckte det var bra med ytterligareutbildning eller inte. Jag beklagar om jag använde feluttryck i hastigheten. Vad jag menar är alltså polismän i tjänstgöring. 25GÖRAN (): Vi börjar nu nalkas den sena timmen idebatten, och jag vill göra ungefär denna sammanfattning: När vi frånmoderaterna, och säger att regeringen drar ner antaletpoliser, omläses detta i mun till alt man försöker åstadkommabättre balans mellan antalet tjänster och antalet poliser. Jag vill till kammarens protokoll göra dettaförtydligande. Del är nämligen inte alla som förstår detta. När del gäller insatserna mot ekobrottsligheten haderegeringen tillsatt en ekokommission. I den satte man in några stackarsborgerliga människor som inte hade rösträtt i kommissionen utan skulle varanågon form av gisslan. Det gick alltså inte att föra till torgs vad vi ville hasagt. När förslagen sedan kom var de i mänga fall oöverlagda och mindre bra. av dem var dessutom utformade på ett sådant sätt alt de kompliceradeverksamheten för de redan ansträngda seriösa företagen. Däremot drabbades deoseriösa företagen niindre. Det har således inte enbart varit fråga om ointresse,. ulan moderata samlingspartiet har vänt sig mot regeringensförslag ora ekobrottdärför att de skulle ha förhindrat ett riktigt tillslag mot ekobrotts-Ungarna,men försämrat situationen för de seriösa förelagen. 26 (): Jag hade tänkt avstå från ytterligare inläggi denna debatt, men efter att ha lyssnat.till förklaringarkring situationen med polisaspiranter i förhållande till antalet ordinarietjänster, känner jag mig ändå tvungen alt göra ell kort inlägg. När säger att det finns ett ganskastort.antal extra ordinarie polismän som inte har någon egen tjänst, låter delsom om dessa poliser inte har någonting att göra. Man får det intrycket när manlyssnar till , även om han naturligtvis vet att del inte är sa. Det är helt klart att samtliga polismän ute på distrikten,oavsett om de har en egen fast tjänst eller inte, har fullt upp att göra. Detfinns ett mycket stort behov av dessa människor, även om de inte har någon fasttjänst. De behöver rycka in när de som har ordinarie tjänster skall ha ledighetför studier, för fackliga uppdrag, i samband med föräldraskap osv. Jag vill änen -gäng återkomma till vad jag harsagt om alt vi måste låtaverkligheten styra planeringen. Vi måste se hur det ser ut ute påpolisdistrikten. Vi var t. ex. med justitieutskottet på besök hospolisen i . Där, liksom pä alla andra platser vi har besökt, fick vi enredovisning om att det fattas folk. Man har inte folk att sälla in somersättare vid ledigheter etc. Det är del som är den verkliga situationen, ochden måste vi utgå ifrån när vi planerar verksamheten. Det är därför den härhögre aspirantintagningen behövs. ProL 1986/87:114 27LARS-ERIK (): Jag är naturligtvis väl medveten om attsamtliga polismän i detta land har fullt upp att göra och gör ett bra arbete.Något annat är naturligtvis inte fallet. Men vad såväl jag som regeringen ochutskottet här hävdat är alt det skall finnas en rimlig balans mellan antalettjänster och antalet polismän i landet. Del tycker jag är ett mål som det finnsanledning all sträva efter. Hade lästbudgetpropositionen hade hon uppfattat all regeringen vill ha en successivökning av polisaspirant-inlaget. Del föreslås en ökning från 150 till 430 . Del framgår av utskottets betänkande att den beredning som sker medutgångspunkt från' polisberedningens förslag om aspirantinlagning naturligtvisockså får bli styrande för dimensioneringen av polisaspirantintagningen för delbudgetår som följer på det budgetår vi nu har alt ta ställning till. Sedan än en gång till om den ekonomiskabrottsligheten. Del måste väl ändå anses vara något märkligt all moderaternagäng efter gång går emot förslag som syftar till att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.,Varje gång sådana förslag presenteras är totaltointresserade av att ställa upp. Hade varit intresserade av den.ekonomiska brottsligheten, kunde man åtminstone begära att de presenteradeegna förslag vid sidan av det gamla, alt sänka skattetrycket, som väl ingenegentligen tror på när del gäller att komina åt den ekonomiska broitslighe- Prot.1986/87:114 ten. Ni har ett manifesterat, grundläggande ointresse av attbekämpa den Vissa frågor rörande domstolsväsendet Del har framgått av debatten i denna kammare under de senareåren. 28 (): Jag hörde ifrågasättamoderaternas intresse för alla de förslag som kommission har lagtfram. De flesta av dessa förslag har gått till näringsutskottet. Vi har gåttemot de förslag som innebär ett ingrepp i näringsfriheten, dvs. förslag avinnebörden att man skall införa etableringskontroll etc. Detta har ingentingmed antalet poliser att göra. 29 (): Jag har inte begärt ordet för att replikerapå och hans räkningar för framtiden utan bara för att föreslåatt vi avslutar debatten. Vice ordföranden kan behöva en lugnare helgafton -han skall ju ut och försvara en hel del omöjliga saker också. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1986/87:25om anslag till domstolsväsendet (prop. 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 30BJÖRN KÖRLOF (m): Precis som utskottets värderade ordförandesäger är det , och vi skall inte dra ul alltför långt påliden. Dessutom behandlar detta betänkande frågor som kammaren har behandlatflera gånger tidigare, och argumenten är i stort sett desamma. Jag vill börja med att säga att justitieutskottet naturligtvisnoggrant följer utvecklingen och förhållandena inom domstolsväsendet. Utskottethar under innevarande besökt flera domstolar och har klart för sig altarbetsläget på många håll är niycket ansträngt. All driva upp arbetstakten myckel hårt och all utannoggrann prövning införa modern teknik i rationaliseringssyfte är inomrättsväsendet, och särskilt inom domstolsväsendet, en farlig utveckling,framför allt ur rättssäkerhetssynpunkt. Domstolsväsendet i synnerhet kräver enlugn arbetstakt där domstolen får lid alt ordentligt värdera och bedöma deolika mål och ärenden som ligger framför den. Det är ytterst medborgarnas värnur rättssäkerhetssynpunkt. Ulskottsledamöterna skiljer sig ål , liksom mångatidigare år, i vad gäller vissa frågor som gäller nämndemännen ochspecialdomstolarna. Nämndemannamedverkan i den dömande verksamheten har en långtradition i vårt land, och det är viktigt att säga att del råder allmänenighet om principen om denna lekmannamedverkan i domstolarna. Vi skiljer ossåt när det gäller antalet nämndemän i domför sammansättning och när det gällervissa frågor om omröstningsreglerna. Med anledning av en del skriverier som har förevarit villjag säga att moderata samlingspartiets ståndpunkt när det gäller denna fråga,efter ganska långa diskussioner och beslut på partistämman, är att en återgångbör ske till de regler som gällde , både i vad gäller antaletnämndemän och i vad gäller omröstningsreglerna. I den senare frågan får vikanske anledning att återkomma vid en senare diskussion. Skälen till att vi anser att man skall återgå till detidigare reglerna ligger framför allt däri att vi är oroade över att breddenoch mångsidigheten i fråga om lekmännens medverkan i domstolen kan undergrävasmed det ringa antal lekmän som socialdemokratin fattade beslut om 1983.Motsvarande argument gäller naturligtvis också i länsrätt, där vi såledesockså anser att den tidigare gällande ordningen bör återinföras. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 2 i utskottets betänkande och även till reservation 6 som gällerantalet nämndemän i länsrätt. Detta leder även fram till ell behov av störremedel, vilket framgår av reservation 5, som jag också yrkar bifall till. Specialdomstolarna har varit föremål fördiskussion i utskottet. Det föreligger en borgerlig. enighet om all man börminska antalet specialdomstolar och låta de allmänna domstolarna ta över måloch ärenden från specialdomstolarna. Det finns flera skäl till att varna för enutveckling mot allt fler specialdomstolar, eftersom detta ytterst drabbar deenskildas rättssäkerhet. Snarlika rättsliga frågor kan komma alt bedömas olikai specialdomslolar och i allmänna domstolar. Ordningen kan också komma attstrida mot huvudprincipen all rättsskipningen skall vara lokalt förankrad ochatt den skall ske under medverkan av lekmän. Vad särskilt gäller domstolar ochorgan som är parissammansatta kan det ifrågasättas om dessa kan anses vara säoavhängiga och opartiska som förutsätts i konvention om demänskliga rättigheterna. Starka skäl talar alltså för att införa regler som gör attavgöranden inom domstolar och organ som gäller specialdomstolar i vanligordning kan prövas också av högre rätt, vilket inte alltid ärfallet. Det finns vidare anledning att överväga frågor om den lämpligafördelningen av olika typer av målgrupper mellan de allmänna domstolarna och deallmänna förvaltningsdomstolarna. Bara för någon vecka sedan framlade sombekant rättegångsutredningen förslag om att minska antalet specialdomstolaroch försöka få in så många mål och ärendegrupper som möjligt under de allmännadomstolarna. Det finns därför anledning för oss att återkomma till frågan. Menför dagen, herr talman, vill jag yrka bifall till den gemensamma borgerligareservationen nr 7 rörande specialdomstolarna. 1986/87:114 30aprill987 Vissa frågor rörande domstolsväsendet Vissa frågor rörande domstolsväsendet 31 (): Till det betänkande som behandlas har vi folkpartisteri utskottet fogat tre reservationer, som jag yrkar bifall till. Del är reservatio nerna 1, 3 och 7. , , Reservation 1 gäller delegering vid domstolarna. Den skallses mot bakgrundavalt vi är oroliga över de mänga avhoppen från domarbanan. Delär avhopp som oroar inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt. Föratt rättsskipningenskall fungera krävs ett tillräckligt antal domare av hög kvalitet som trivs medsitt arbete och som vill fortsätta med delta. Orsakerna till avhoppen är säkertmånga och av olika karaktär, och de måste undanröjas-undan för undan och påskilda sätt. Ett sätt skulle enligt mening vara alt delegera vissamer eller mindre rutinmässiga men nog så vikliga arbetsuppgifter från domarnatill annan personal vid domstolarna. En förutsättning för en sådan reform ärnaturligtvis att det finns välutbildad personal som kan ta hand om de häruppgifterna. Det är därför vi vill att skall fä i uppdrag altutreda möjligheterna all inrätta s.k. kanslisitjänster, vilkas innehavareverket skulle ge en kvalificerad inlernulbildning. Reservation 3 står vi folkpartister som sagt också bakom.Den handlar om det totala antalet nämndemän. nämndemannareform harinneburit att nämndemännen inte tjänstgör sä ofta som före reformen. Detta ärnaturligtvis inte bra: lekmännen får en bristande rutin med allt vad det kaninnebära av negativa konsekvenser för bl.a. rättssäkerheten. Justitieministernsäger i budgetpropositionen att del kan bli nödvändigt att minska det totalaantalet nämndemän för att öka de kvarvarande nämndemännens tjänstgöringsdagar. Delär logiskt, men vi anser ändå alt behandlingen av frågan om det totala antaletlekmannadomare skall anstå och att frågan skall prövas först då vi larställning till rältegångsulredningens arbete. Reservation 7 slutligen gäller s. k. specialdomstolar. Vifolkpartister vill liksom de andra borgerliga ledamöterna i uiskotlel få tillstånd en översyn i syfte att minska antalet specialdomstolar. Låt mig försäkerhels skull framhålla att det inte gäller all slå samman de allmännadomstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det handlar i stället omt.ex. hyresnämnds- och bostadsdomstolsuppgifler, som enligt vår mening ulanvidare skulle kunna överföras till allmän domstol. Det handlar vidare om de s.k. ekodomslolarna, vilkas införande vi i var emot. All dessadomstolar av många skäl är onödiga visas inte minst av att ytterst få fall harförts fram till ekodomstolarna, sedan dessa tillkom. . Nej, herr talman, enöversyn för att banta antalet specialdomslolar behövs därför att organisationenav rättsskipningen är svåröverskådlig och splittrad, vilket ytterst drabbar denenskilde och dennes rättssäkerhet. Det är också av utomordentligt intresse attbevara en bred kunskap och en allmän överblick hos domarna i de ordinäradomstolarna. Del tjänar ytterst till att stärka rättssäkerheten för denenskilde medborgaren.. Jag yrkarän en gång bifall till reservationerna 1, 3 och 7. 32GUNILLA (): Jag vill inledningvis citera förregeneraldirektören i , , som har angettdomstolarnas betydelse pä följandesätt: "Domstolarnas förmåga att i ett snabbt, säkert och billigt förfarande,med skicklighet och känsla, absolut opartiskt träffa viktiga avgöranden, utgören viktig grund för allmänhetens förtroende, inte bara för vårt rättsväsende,utan för tilltron till våra demokratiska institutioner över huvud taget." Hur rättsskipningen skall vara anordnad är således enfråga av stor principiell och praktisk betydelse för människorna. Av särskildvikt är rättssäkerhetsaspekterna. Systemet får inte vara så svåröverskådligtoch krångligt att den enskilde medborgaren redan därigenom riskerar rättsförluster. Utgångspunkten för vår domstolsorganisation bör vara attde allmänna domstolarna skall ha en generell och saklig kompetens, i vilkeninskränkningar bör ske när det är oundgängligen nödvändigt.