prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — fattade ju ivåras ett beslut om hur vi skulle bete oss för tiden efter den 17 november.Någon saklig anledning att nu inta en annan ståndpunkt finns inte. Det äralltså alldeles riktigt som det står i reservationen. Jag kan inte inse att vihärigenom äventyrar prisförhandlingarna. Mycket tyder väl ändå på attinflationsmålet i alla fall kommer att överskridas. Det måste väl ändå, MargaretaWinberg, förhålla sig så att dels denna prisökning, dels den som LRF rimligenkommer att förhandla sig fram till ger en betydande ökning avprisnivån, en prisnivå som dessutom tyckte var hög vid eninternationell jämförelse. Man kunde nästan få intrycket att ni inte avsåg attregera . Det ankommer ju inte på oss moderater att ha förhoppningar omatt ni skall fortsätta att regera, men ni borde ju själva ha förhoppningar omett fortsatt fegeringsinnehav. Det måste ändå uppstå ett visst problem dengången ni skall över den tröskeln. Hur har ni sett på den saken?. AnL 89BENGT () replik: frågade om vi inte harnågra invändningar mot att man tar i anspråk 250 milj. kr. för att statenskall ta ett delansvar för det historiska underskottet. Som jag sade i mittanförande har vi inga sådana invändningar. Vi har förutsett att jordbruketsjälvt inte klarar att finansiera de 555 milj. kr. som det historiskaunderskottet ligger på. Jordbruket får ändå en svår uppgift att under fyra åramortera av återstående drygt 300 milj. kr. Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område När det sedan gäller frågan om att med budgetmedel täckaen del av de prishöjningar som jordbruket har rätt till är vår erfarenhet attlivsmedelssubventioner inte är någon bra väg. Det är ett sätt att hållapriserna nere, men det innebär att vi späder på konsumtionsökningen. Denna harvarit ett problem och i sig medverkat till en för hög inflation. Jag vill fråga om hon inte anser , om syftet är att rädda det inflationstak som vi har satt och somen del avtalsförhandlingar,är baserade på, borde kunna företa en prishöjningfrån , som.vi föreslår,i reservationen. AnL 90LENNART BRUNANDER (c) replik: Jag begärde inte replik för att polemiseramed , utan snarare för att understryka det hon tog upp omhuruvida det fanns saklig anledning att gå med på uppgörelsen mellan jordbruketoch regeringen. Jag tycker faktiskt att det gör det. Enbart det faktum att mankommit till tals med varandra och på det sättet kunnat lösa en hel del av detvistefrågor som förekommit är anledning - också saklig anledning - att gå medpå förslaget. Vi står nämligen inför ganska stora svårigheter som yi måste lösapå det här området, och då är det viktigt att vi kan resonera med varandra. Omförslaget skapar förutsättningar för det, tycker jag det finns en sakliganledning att ställa sig bakom det. AnL 91 () replik: i behöver inte oroa sigför att någon annan regering skall regera . Det skall vi fortsätta attgöra. Det är just därför de här frågorna är viktiga. Vi ser nämligen det hela iett något mer långsiktigt perspektiv än ni verkar ha insett. Naturligtvis är vi medvetna om att det blir en nyförhandling och att priserna då går upp. Men hur stora prishöjningarnablir är ju i kanske avgörande utsträckning beroende på vilken ekonomisk politiksom förs. En faktor råder vi inte över, nämligen oljepriserna, men i övrigthandlar det om att föra en politik på ekonomins område som gör att näringeninte behöver kompensera sig så mycket, sade sig vara emot subventioner. Jag undrar omdet finns någon definitionsskillnad mellan stöd och subventioner. Det skullevara intressant aU få höra uppfattning om det. Jordbruket är ju enmycket genomreglerad näring. Det betyder att ett oerhört stort ekonomiskt stödutgår till näringen, är emot subventioner och jag vill fråga om hanockså är emot det stöd som näringen får. Jag tänker då inte bara påbudgetmedel! Även konsumenterna stöder ju näringen - det stödet är egentligenofantligt stort - genom gränsskyddet. Livsmedelspriserna skulle kunna sänkasmed , om vi tog bort gränsskyddet. Är det en tanke som finns inomfolkpartiet? Ni har ju talat om detta i olika sammanhang, och jag har lästprotokoll från tidigare riksdagsdebatter där ni antyder att det kanske voredags att se på detta. Det skulle alltså vara intressant att höra om folkpartietvill ha kvar livsmedelssubventionen eller om man vill avskaffa den också i dethär fallet. Men det handlar inte bara om livsmedelssubventionen, utan dethandlar också omlåginkomstsatsning, om bidrag till rationaliseringen, om bidrag till jordbruk inorra , osv. Är ni också inne på att nagga dessa stöd i kanten? Det voreintressant, inte minst för bönderna, att få svar även på den frågan, AnL 92 Jordbruksminister : Det råder en ganska stor samsyn i flera aV deviktigaste frågorna i uppgörelsen. Jag skall därför inskränka mig till en kortkommentar på en punkt, där jag tror def föreligger en del missförstånd, 1 våras tillsattes en arbetsgrupp med uppgift att arbetamed frågan om- spannmålsöverskottet, I arbetsgruppen ingick företrädare förbåde och . Arbetsgruppen presenterade i enighet förslaget om attlägga i . träda. Det var kanske det första tecknetpå att man nu återborde kunna föra en dialog i konstruktiv anda mellan jordbrukarna ochregeringen. Detta skedde alltså . Regeringen passade sedan på att ta initiativ tilldiskussioner med LRF för att undanröja gamla problem som lagthinder i vägen för näringen att ta itu med de viktiga framtidsfrågorna, framförallt överskottsproblemen. Vi har kunnat, som har belysts i denna diskussion, klaraut en del gamla tvistefrågor i jordbrukspolitiken. Det är av stort värde att vikunde lösa sådant som i denna kammare har diskuterats år , t. ex. dethistoriska underskottet i spannmålsregleringen, skördeskadeskyddets utformningoch finansieringen av djurens hälso- och sjukvård. Detta är en uppgörelse som också är bra för konsumenterna.Priserna på de jordbrukprisreglerade varorna ligger stilla till den 1 juli1987. Det betyder att priserna kommer att vara oförändrade av . Det blev ju inte någon prishöjning i somrasheller. Om denna del av uppgörelsen vill jag först och främst sägaatt det inte är på det sätt som har sagts från moderat sida, att man skjuterinflationen framför sig. Oberoende av om man hade tagit ut prishöjningarna påmarknaden eller om man, sorn jag hoppas att nu fattarbeslut om, tillskjuter budgetmedel, så har jordbrukarna givetvis rätt att vidnästa förhandling utgå från den inkomstnivå man har uppnått vidförhandlingarna. Denna inkomstnivå har man att starta från, oavsett om man nutar ut den som prishöjning eller i form av budgetmedel. Därför skjuter man inteinflationen framför sig. Det finns inget överhäng i denna uppgörelse, utan deninkomstnivå som är framförhandlad är den punkt vid vilken man startar vid nästaförhandling alldeles oavsett hur man finansierar denna förhandling. Det är inte heller så, som ibland har sagts i debattenfrån folkpartister och moderater, att regeringen på något desperat sätt skulleförsöka ta itu med problemet med de KPI genom, som det stodnågonstans, en desperat aktion vid förhandlingen. Det är nämligen i själva verket så, som jag just harredovisat, att initiativet till dessa samtal togs av min företrädare långt innan frågan om huruvida 3,2 var ett viktigt tal eller inteblivit aktuell i debatten. Uppläggningen av denna diskussion gjordes långtinnan de kom in i diskussionen. Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område Vissa p risregi eran de åtgärderpå jordbrukets område Däremot är det självfallet värdefullt att man genom dennauppläggning kan hålla inflationen nere. Det trodde jag att vi alla skulle kunnavar överens om. Det är väl detta som har gjort denna uppgörelse till en brauppgörelse. Det är en uppgörelse som är bra både för lantbrukarna och förkonsumenterna. Jag tycker därför att den lilla polemik som har förekommitunder mellan några av partierna till karaktären liknar en av deicke prisreglerade jordbruksvarorna - jag tänker då på uttrycket: surt saderäven om rönnbären. Genom att vi nu har löst en del problem, de har kallatssurdegar i debatten, har vi möjlighet att i konstruktiv anda ta itu med det somkommer att bli mycket svårare men som är mycket viktigt, nämligen de storaöverskottsproblemen på spannmålsområdet. Det akuta och dramatiska prisfalletsom har skett till följd av hård konkurrens på världsmarknaden mellan ochEG kombinerat med de stora överskotten innebär en klar påfrestning på vårtregleringssystem på detta området. Hur vi skall kunna lösa problemet medöverskotten tillsammansmed och enligt förslag från den s. k. spannmålsgruppensom leds av förre generaldirektören tror jag blir en av de storaoch viktiga frågorna för oss att diskutera . Det hoppas jag att vi kangöra i en god anda mot bakgrund av att vi har löst dessa problem. AnL 93 (): Jag skall så kortfattat som möjligt försökaredovisa syn på jordbrukspolitiken, eftersom det uppkom frågor omden. anser att har ett av världenseffektivaste jordbruk. av de sysselsatta arbetar inomjordbruksnäringen. Den totala ersättningen, subventionerna, per capita tilljordbruket i är mindre än den är. inom EG och i exempelvis de andranordiska länderna. Vi menar att jordbruket betyder mycket för det svenskasamhället och för vår regionalpolitik. Det harvi visat inte minst med vårsatsning på jordbruket inom stödområdet, där vi, tillsammans med de andraborgerliga partierna och vpk, lyckades höja ersättningen under innevarandebudgetår. Men vi menar att det inte finns någon anledning att gå ifrån detsystem vi har, nämligen att förhandlingar om kompensationen till jordbruketskall ske vid halvårsvisa prisjusteringar av livsmedlen, vilket regeringenföreslår i detta betänkande. Vi anser att jordbruket skall ha den kompensationsom det har rätt till, men vi vill inte öka budgetunderskottet ytterligaregenom att inte ta ut denna kompensation av konsumenterna på marknaden. AnL 94ARNE i (): Oavsett om det nu var surt eller inte, MatsHellström, har vi gått omkring och haft denna syra med oss , då viintog vår principiellt grundade inställning till livsmedelssubventionerna. Detär den som vi nu fullföljer. Jag nöjer mig med detta mycket stillsamma konstaterande. Mycket av det som jordbruksministern har sagt ärvälgörande, icke minst den allvarsmättade delen som handlade om hur vi skall sepå det mycket besvärliga spannmålsöverskottet framöver, med hänsyn till devärldsmark- Jag tror att jordbruksministern i mycket hög grad kommer att hållasräkning för detta anslag. Naturligtvis kommer han att avkrävas ett gott resultatav detta. Men till detta får väl jordbruket och regeringen återkomma. Som politiskt parti är moderata samlingspartietsjälvfallet utomordentligt nöjt med att vi har uppnått ett sådant förhållande iumgänget mellan regeringen och jordbruket att vi ser konstruktivt på det. Detvar i den andan jag uttryckte mig när jag höll mitt korta inledningsanförande.En del gamla frågor, exempelvis den gamla skulden enligt beslut, ärreglerade. Jag tycker att det är tillfredsställande. Möjligen var det surt attvi inte kan fortsätta att gnälla på regeringen i fortsättningen för att deninte gör något. Men har regeringen gjort något, och man skall vara aktsam omtillfällena då vi är snälla och vänliga mot varandra. andan har jaguttryckt mig . Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område AnL 95 (): Jag vill understryka att det är viktigt attregeringen och jordbruket pä detta sätt har börjat resonera med varandra. Jagvill understryka det som jordbruksministern sade, och som även jag sade i mittanförande, nämligen att det ärde stora, svåra och viktiga frågorna som liggerframför oss att lösa. Låt oss hoppas att vi kan lösa dem på samma fina sätt. Menhär krävs ett stort ansvarstagande bäde från samhällets sida och fränjordbrukets sida. Men det krävs nog också att man möts någonstans mitt emellande olika åsikterna. Jag hoppas att man skall kunna lösa framtidsproblemen påett bra sätt. Det är nödvändigt för svenskt jordbruk att detta sker och att detsker . AnL 96 (): Jag vill bara bemöta sistainlägg. Han talade vackert om regionalpolitik och betydelsen av att ha ettsvenskt jordbruk. Det stämmer litet illa med ett anförande som han höll , då han bl. a. sade att det är uppenbart att vi måste förändra politikenså att vi får ett mer marknadsanpassat lantbruk. På kort sikt kan vi banta iden statliga jordbruksbyråkratin och därmed låta näringen och enskildalantbrukare bestämma mer och därigenom sänka statsutgifterna. Detta är ett resonemang som inte riktigt gär ihop. Låtervi enskilda lantbrukare, näringen, ta en större del av ansvaret för detta trorjag att vi båda är överens om hur det går med exempelvis regionalpolitiken ochkanske även med matkvaliteten. Men jag utgår ifrån att BengtRoséns sista anförande är det som för dagen gäller. AnL 97BENGT (): Det är riktigt att önskar mermarknadsekonomi inom jordbruksområdet. Vi har emellertid också framhållit attvi med den ökade internationaliseringen inte ensidigt kan avskaffagränsskyddet. Något sådant vore helt otänkbart. Däremot anser vi att det finns betydande möjligheter attförenkla bestämmelserna på området, att låta marknadsekonomiska krafter påverka Om förfarandet vid ansökan om bostadsbidrag detsvenska jordbruket, att minska regleringarna och att göra de statligainsatserna mer effektiva. I dessa avseenden kommer vi inte att förändra våraambitioner. Vi från ställer helhjärtat upp bakom deregionalpolitiska hänsynstagandena. Vi inser vilken betydelse jordbruket har idetta sammanhang. Detta har vi visat inte minst då vi senast diskuteradeNorrlandsstödet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med190 röster mot 116 för reservationen av m.fl. 11 8 AnL 98 TALMANNEN: Jag får meddela att anslag om sammanträdets fortsättandeefter nu satts upp. För övriga på föredragningslistan upptagna ärenden varomdebatten hinner avslutas blir det samlad votering. Voteringarna i dessaärenden kommer att äga rum i början av morgondagens sammanträde : 12 8 Ärendebehandlingen avbröts för dagensfrågestund. Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 13 8Svar på fråga 1986/87:248 om förfarandet vid ansökan om bostadsbidrag AnL 99 Bostadsminister : har frågat mig vad jag avsergöra för att rätta till den ojämlikhet som råder mellan kvinnor och mändå det gäller ansökan om bostadsbidrag. Kommunerna skickar ut ansökningsblanketter förbostadsbidrag till de hushåll som med hänsyn till den taxerade inkomsten kankomma i fråga för bostadsbidrag. På dessa blanketter finns vissa uppgifterförtryckta. uppgifter är också förtryckta på de beslutsblanketter somsenare skickas ut. Kommunerna använder sig vid utskickningen av uppgifterhämtade ur skattedatabas. När det gäller hushåll med makareller' därmed jämställda är mannen s. k. huvudman i databasen. Detta medför attmannen anges som sökande på de förtryckta blanketterna när det gällerbostadsbidrag. Vissa kommuner anger mannen som sökande även när mannen ochkvinnan inte är samtaxerade. Det är alltså endast administrativa skäl som avgörvém som anges som sökande eller medsökande. Den rutin som jag nu har beskrivit har inte någonting attgöra med vem bidraget betalas ut till. När det gäller makar eller därmedjämställda betalas det ut till den av dem som de själva'bestämmer. Detta ärenligt min mening viktigast ur jämställdhetssynpunkt. Jag anser också att det är viktigt att det finns effektivarutiner när det gäller administrationen av bostadsbidragen. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder när detgäller ansökningsför farandet. AnL 100 (): Jag tackar först för svaret på min fråga. Beträffande det sakförhållande som beskrivs i svaret,nämligen att bostadsbidragssystemet är kopplat till skattebasen och hur den äruppbyggd, har jag naturligtvis inga invändningar att göra. Däremot har jagsjälvfallet irivändningar i fråga om statsrådets slutsats, att han saknar varjeambition att göra något åt den här ojämlikheten. Den tar sig nämligen uttryckpå det sättet att så länge kvinnan bor ensam med sina barn i sin bostad ärkvinnan att betrakta söm sökande till bostadsbidraget, men då en man flyttar ini bostaden skall mannen vara sökande, och kvinnan blir då medsökande tillbostadsbidraget. Detta gäller även i de fall då mannen inte är kontraktsinnehavaretill bostaden och inte heller far till kvinnans barn. De kvinnor som vill ha ändring på detta och vill ta detfulla ansvaret för sin ekonomi, sin bostad och siria barn har inte riiöjlighet att göra det. Jag anser att regeringen skall ta ansvaret för den här frågan och uppmana kommunerna att göra en ändring så att dessa kvinnor kan få vara sökande till bostadsbidrag. ' Om förfarandet vid ansökan om bostadsbidrag Jag vill bara än en gång påpeka att det somär viktigast när det gäller möjligheterna för kvinnorna att ta det fullaansvaret och även det fulla ekonomiska ansvaret är att marinen och kvinnansjälva kan få avgöra till vem bidraget skall utbetalas. Det gäller oavsett omde är gifta eller samboende. Därmed har kvinnan också möjlighet att ta detfulla ansvar som talar om, och jag delar hennes uppfattning påden här punkten. har vi inte några andra tekniskamöjligheter som är tillräckligt effektiva och bra när det gäller att hjälpa desökande med att ta ut förtryckta blanketter. AnL 102 (): Nej, jag anser inte att den praktiskahanteringen i fråga om vem som till slut kan utkvittera bostadsbidraget ärtillfredsställande ur jämställdhetssynpunkt. Det förhållandet att många kvinnorhar vänt sig både till enskilda kommuner, och riksdagsmän iden här frågan är ett uttryck för att kvinnorna inte anser att situationen ärtillfredsställande ur jämställdhetssynpunkt. Detta faktum menar jag attregeringen borde ta på allvar. Överläggningen var härmed avslutad. Om principerna om likformig taxering Om åtgärder för att bekämpa inflationen 14 8 Svar på fråga 1986/87:184 om principerna om likformigtaxering AnL 103 Finansminister : Den omorganisation av skatteförvaltningen somsker fr. o. m. kommer att ge betydligt bättreförutsättningar än för ett enhetligt uppträdande avskatteförvaltningens olika myndigheter, bl.a. genom att fårökade befogenheter att styra verksamheten. Några andra åtgärder är jag inte nuberedd att vidta. AnL 104 (): Jag tackar finansministern för att han harvelat svara på min fråga. Tyvärr är han inte beredd att medverka till atttillämpningen blir lika över hela landet och hävdar att det kommer attföreligga betydligt bättre förutsättningar än för ett enigtuppträdande hos skatteförvaltningens olika myndigheter. Det är tydligen någotvi kan hoppas på, men det är ju ingen garanti för att det blir enhetligt. Det finns väl då ingenting annat att göra än att vänta påden verklighet som kommer att inträffa . Det är ett gammalt problem att människor undanhåller skattpå banksparande. Det hänger samman med att man tycker att man betalat skatt engäng för dessa pengar, när man har tjänat dem. Sedan sätter man in dem på enbank och sparar dem, men då skall man skatta en gång till för den avkastningsom man då får. Det är en utbredd uppfattning hos svenska folket att detta inteär särskilt rättvist. Någon kanske säger: Ja, men mycket av dessa bankmedel kanvara ärvda. Det må vara hänt, men i samband med att man ärver får man betala enrejäl arvsskatt, så även där kommer skatten in. Dessutom tillkommer att räntanläggs på redan beskattade inkomster. Man jämför också beskattningen med om man i stället köperpremieobligationer. Då hade man fått en avkastning på ungefär 10 %skattefritt, och här ligger också en orättvisa. Därför tycker jag det är viktigt att skattemyndigheternageneröst tillämpar de nya bestämmelserna, enligt vilka bankerna skall uppge vadmänniskor har på sina bankkonton. Det kommer förmodligen att visa sig attmyndigheterna tagit till i underkant tidigare - räknar med attfå in ytterligare 1 miljard. Det visar också att man har råd att vara generös. Överläggningen var härmed avslutad. 158 Svar på fråga 1986/87:186 om åtgärder för att bekämpa inflationen i har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att sänka den "inhemska"inflationen. Löne- och prisutvecklingen är ett centraltproblem för den svenska ekonomin. Det är av yttersta vikt för den svenskaekonomin och konkurrenskraften att löne- och prisutvecklingen här i landethålls på samma nivå somgäller för våra viktigaste konkurrentländer. Finanspolitiken har haft en straminriktning. Budgetunderskottet har minskat från år 1982till beräknade ca . Penningpolitiken har lagts om,vilket bl.a. har inneburit att penningmängden nu växer långsammare än förut.Tillsammans har detta medverkat till en markant nedgång av prisökningstakten desenaste åren. Inflationen har gått ned från mellan'10 och i börjanäv till . Budgetpolitiken kommer även fortsättningsvisatt ha en stram inriktning. De löneavtal som har slutits för åren 1986 och 1987innebär en påtaglig dämpning av löneökningstakten . Detta bör ha enpositiv inverkan på förväntningarna om kostnadsutvecklingen och därmed enåterhållande inverkan på prisstegringarna . Om mervärdeskatten pä uppfinnarverksamhet AnL 106 i (m): Jag har ställt den här frågan efter att underflera år ha studerat LO-pressen och haft förmånen att ha ettcivilt arbete som LO-medlem. Därvid har jag konstaterat att man inbillarmänniskor att den svenska ekonomiska politiken är framgångsrik. Herr statsråd!Jag vill påstå att detta inte är sant. Här sysslar statsrådet med sammaverksamhet som , och ägnade sig ät.Skillnaden är bara den att de talade om att de var sagoberättare, det gör intestatsrådet . Ser vi på den svenska inflationen, finner vi att den ärmycket hög. är den lika hög som . Att vi totalt settharen låg inflation berorpå de politiker som statsrådet här ofta står ochhäcklar, nämligen , och en viss oljeschejk nere i Saudiarabien.Själva har vi inte gjort någonting. Jag är, herr talman, orolig för vad somskall hända den dag då vi inte har draghjälp av de stora ekonomierna i denciviliserade världen. En sak kan jag i alla fall garantera: När den draghjälpenuteblir kommer statsrådet att stå här. Och säga att den svenska inflationenberor pä utomlands påverkbara faktorer. Själva har vi inte gjort någonting. Jagtycker att det är att något lura människorna, framför allt hundratusentalsLO-medlemmar, om män påstår att vi för en framgångsrik ekonomisk politik iSverige, då varje procents sänkning beror på åtgärder sorn har vidtagits avandra länder. Överläggningen var härmed avslutad. 168 Svar på fråga 1986/87:193 om mervärdeskatten på uppfinnarverksamhet Den svenska mervärdeskattelagstiftningenbygger på principen att tjänster, till skillnad från varor, är skattepliktigaendast om så särskilt anges. Gränsen mellan det skattepliktiga och det inteskattepliktiga området blir på detta sätt svårbestämd och inte alltidkonsekvent. Vissa mindre utvidgningar av det skattepliktiga området har gjortsvid olika tillfällen. 6 protokoll 1986/87:47 Prot.1986/87:47 . Med den nuvarandelagstiftningstekniken är det dock svårt att anpassareglerna efter marknadens behov. Om den s. k. engångs skattens omfattning a. mot denna bakgrund övervägerjag att föreslå regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning för att seöver mervärdebeskattningen. En av utredningens uppgifter bör vara att övervägaen mer generell mervärdebeskattning för tjänsteområdet. Med hänsyn härtillavser jag inte att nu lägga fram något separat förslag om utvidgning av detskattepliktiga området såvitt avser patentbyråverksamhet, AnL 108HANS (): Jag tackar finansministern för svaret. Det är bra att regeringen nu avser att tillsätta enparlamentarisk utredning för att se över mervärdebeskattningen och att en avutredningens uppgifter bör vara att överväga en mer generellmervärdebeskattning på tjänsteområdet. Men det är otillfredsställande att denna fråga ommervärdeskatt på uppfinnarverksamhet, som borde ha behandlats i anslutning till1985 års lagstiftningsärende, skall behöva behandlas först av en parlamentariskutredning, innan en lagändring kan komma till stånd. Det innebär en tidsutdräktpå två till , innan bristerna och förbiseendet kan rättas till.