prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Hontalar uppcrtbarligen om översynen av stödet fill de regionalakulturinstitutionerna. Det är sant att vi i det arbetet hadeolika.uppfattnirtg. Mert i fråga om fördclrtirtgcrt av de pertgar som stårtill förfogande har vi faktiskt varit crtse. 146 (): I behandlingen av motioncrt hänvisar manjust till det beslut som utskoftet fattade. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplcrtum.) 17 §Föredrogs firtansutskottets betärtkande 1986/87:29 om kommunalekonomiskafrågor (prop. förnyad behandling och 1986/87:150 delvis). 1986/87:100 delvis. 147RUNE (): Dcrt debatterade vi här ikammarert regerirtgerts förslag till ett nytt skatfeufjämningssysfem. I dendebatten yrkade dert socialdemokratiske förefrädarcrt, Arrtc iGamleby, återremiss på utskottets betänkande. Det var den enda utvägen försocialdemokraterna aft undvika ett voteringsrtederlag. Finansminister fällde i radion samma dagett yttrande om att det berodde på aft befann sig i ettupplösningstillstånd. I själva verket befinrter sig regeringen i minoritet ochmåste söka stöd för att få igenom sina förslag. I vissa fall måste uppgörelserske i utskotten. Då är det självklart att deu som framlägger förslagcrt, vilketär regerirtgen, också ser till aft parlamerttarisk bas finns för förslageneller att sådan uppnås genom förhandlingar i utskottet. Det skedde inte införfinansutskottets fidigare beslut om den kommunala skatteutjämningen. Det har i stället skett efter återremiss, och har vihär i kammaren att ta ställning till ett nytt förslag frårt utskoftct som baserarsig på en uppgörelse mellart och socialdemokraterna. Tyvärrinnehåller inte uppgörelsen något som kan bringa klarhet i kommunernasställning mer än för nästa år.Dessutom ökar skafteutjämnirtgsavgiften för både kommuner och landstirtg, med10 öre per skattekrona till per skattekrona för landstingskommunerna ochtill per skattekrona för primärkommunerrta. Det irtrtebar ökadeutgifter med 430 milj. kr. för landstirtgcrt och 1 160 milj. kr. Majoritetert, dvs. socialdemokrater och folkparfister,säger i utskottstexten att det är "en väl avvägd fördelning avindragnirtgcrt från kommunsek-torrt". Mert, herr falman, det ökar bararundgången i samhällsekonomin. Vi moderater vill infe ha någon sådan härskatteutjämningsavgift, där statert tar ut Crt avgift av kommurterna och sedartskickar pertgar tillbaka i form av specialdestinerade bidrag,skatteutjämningsbidrag och s. k. allmärtrta bidrag. Def är opraktiskt och ledertill en urgröpning av den kommunala självstyrelsen. vill gå åt sammahåll som vi men gör det etappvis. Det verkligt intressanta att notera är attsocialdémokraterrta ville sänka skaffeufjämningsavgiften och påsikt avveckla dert helt, men de gör här i uppgörelsen helt om och höjer med 10öre för både kommuner och landstirtg . Det diskuterades t. o. m. att tatillbaka hela den tidigare föreslagna sänkningen på , men det blev alltså10 öre. Dert andra parfen, , som i sin motion hade föreslagit enhöjning för kommuner och landsting med 9 resp. per skattekrona, följdemed. Finns det då inget positivt i den här temporärauppgörelsen? Jo, man har lyckats trappa rter ersätfrtirtgcrt till kommunernaför den slopade kommunala företagsbeskattrtirtgert. I komplefteringspropositiortcn föreslogs atfkompensationen skulle reduceras med . per kommunirtvånare, mcrt rtuföreslår utskottsmajoriteten att det skall vara . per invånare, alltsådubbelt upp, vilket reducerar kompensafiorten med ca 700 milj. kr., nästarthälften av den totala ersättningert på 1 570 milj. kr. Men - och här kommer det intressanta - moderater,centerpartister och folkpartister var övercrts så sent som om atfkompensationen skulle slopas helt. Någon antydan om vad den rtya majoriteten syftar tillefter den temporära uppgörelsen finns det inte det minsta spår av iutskoffstextcn. Det kan infe vara så lätt att göra flerårsbudgetar i kommuneroch landsfing. Här firtrts det ertligt min uppfattning fler obekanta storheterän det firtrts lösrtingar, och det har aldrig fungerat, vare sig i matematikcrteller i politikert. På kort sikt går på socialdemokraternas linje,men på lång sikt vill i likhet med och oss moderaterminska de specialdestinerade bidragert och ersätta dem med ett gerterelltbidrag. Det framgår tydligt av reservation nr 19. De specialdestirterade bidragen har en tendens att förstärkaden skillnad som har sin grund i olikheterna i fråga om skattekraft.Statsbidragen utgår oftast som en bestämd del av kommunernas kostnader för enviss verksamhet. Invårtarna i de kommuner som vill hålla en hög servicenivåeller standard behöver därför själva bara fill en del betala för denrta i formav högre skatt. Studier som gjorts visar att det främst är kommuner med högskaftekraft som har finansiella förutsättningar att utnyttja denna möjlighet.Behovet av framför allt barnomsorg, gymnasieutbildning och färdtjänsttillgodoses därigenomi större utsträcknirtg i kommurtcr med hög skattekraft ärt i dem med låg. Detkart således hävdas att de specialdestirterade bidragen motverkar det syfte somligger bakom skattcufjämningsbidragen, nämligen att utjämna med tanke påskillnader i skattekraft. Dessutom är de specialdestinerade bidragen i allmänhetförknippade med en lång rad detaljregleringar och omfattande admirtistratiort,från såväl den utbetalande myndighetens som den mottagande kommunens sida. Ettomfattande system, byggt på specialdestinerade bidrag, leder till betydartde stelhetoch ineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. Enligt moderatuppfattning är principen om självstyrelse och demokratifundamcrtfal, och dcrt borde irtrtebära att medborgarna i enskilda kommuner ochlandsting själva får bestämma omfattnirtgen och inriktningen av den kommuualaresp. Bidragssystemet bör ertligt våruppfattnirtg därför utformas så att det främjar förverkligandet av dennaprincip. För att möjliggöra ett flexibelt och effektivt resursutnyttjandebör bidraget till kommunerna ges utan villkor och inte, som , åtföljt aven lång rad detaljregleringar. Förutsättnirtgarna i skattekraft och kostnadervarierar emellertid kraftigt i kommunerna. Bidragssystemet bör därför främstinriktas på atf utjämua dessa skillnader. Det kommunalaskafteutjärtinings-sysfemet bör således enligt vår uppfattning bibehållas ochförstärkas, mert prirtcipen bör vara att bidragen infe skall påverkas avkommunala beslut om verksamhetens inriktrting och omfattning. Jag utvecklade de moderata ståudpunkternayftcrligarc i mitt anförande , och jag skall därför nu bararedogöra för vad vi moderater anser bör ingå i ett nytt skaffeutjämningssystem,efterspm det infe finns något som helst förslag i majorifetstexten om hur ettsådant skall se ijt. Vårtförslag kan sammanfattas i följande punkter: Skaffcufjämnirtgsavgiftcrt skallavvecklas fr: o. m'. Skaftcutjämrtirtgsbidragetskall beräkrtas efter en bestämd skattesats: . per skattekrona förprimärkommun, . för landsting och . Regeringensförslag om höjd grundgaranti för kommuner som har högre skattesatser accepterarvi. Nuvarandegrundgarantinivåer inkl. spärregler bör i övrigt bibehållas. Primärkommunermed särskilt hög utdebitering - . per skaftekrona - som sänkerskaften får ett extra skatteutjämningsbidrag avskattesänkningcrt ner till denrta gräns, . Faktornkostnader för barnomsorg beräknas enbart med utgångspunkt i antalet barn iberörda åldrar. Faktornkostnader för socialbidrag skall beräkrtas på hushåll som fårsocialbidrag. I vad gällerberäkrtirtgar i övrigt av kostnader för ålders- och socialstruktur inkl.tillägg för stor befolkningsminskning accepterar vi regeringens ursprungligaförslag. Låt mig sluta med attkonstatera, atf det kommunala skaftcufjämningssystemet skall utjämna de storaskillnader i skaftekraft och kostnadersom finns mellan olika kommuner. Den kommunala skattesatsen skall vara ettuttryck för den kommunala självstyrelsen och spegla den avvägning mellanskafteroch ambitiortcrsom komrtiunens befolkning väljer. De stora utdebiteringsskillnader som förekommer trots denomfattande utjämningen av skattekraft beror till betydande del på den polifiksom förs i olika kommuner. En del kommurter för crt medvetenhögskattepolitik,.fill infe ringa del uppmuntrade av de incitament som detnuvarande skatteutjäm-nirtgssystemet har medfört. Och för att begränsa den kommunala tillväxtert bör, sortijag har sagt, de riktade statsbidragen till kommunerna successivtminskas. Skatteutjämningen bör därför inte urholkas, som regeringen föreslår.Tvärtom kan den behöva stärkas när de riktade statsbidragen till kommunernaminskar. Redan.i fjol vid dcrt ekonomisk-politiska debattenbeklagade vi moderater att etf nytt skatteutjämningssystem, vilket då hade förutskickats,infe kunde prescrtfcras för riksdagert. Och skjuts det ytterligare påframtiden. Om regeringen emellerfid far fasta på vad vi sagt om ettnytt skatfeutjäm-ningssysterti, finns det förutsättningar atf nå fram till ettsystem som kan vara till fördel för såväl stat som kommuner och landsting ochsom infe leder till ökade utdebiteringshöjningar för kommuner i södra ochvästra , vilket regeringens tidigare förslag gjorde. Med det anförda yrkar jag bifall tillsamtliga reservationer av moderata företrädare. 148ANNE (); I detta betärtkande behandlas ett antalkommunalekonomiska frågor. De har - som nämnde - debatterats engång fidigare, när resultatet blev atf hela ärendet återförvisades tillfinansutskottet. Den förnyade behandlingen har givit följande resultat: För def första avslås budgetpropositionens förslag fillnytt skatteutjäm-rtirtgssystcm. För det artdra reduceras statsbidragen tillkommunerna med ca 1.6 miljarderkronor, dels genom att kompensationcrt för dert avskaffade företagsbeskattningen minskas med ungefär 700 milj. kr, dels genom att skatteufjänirtingsavgiftcn höjs med 10 örc/skattekrorta. Det senare motsva rar ungefär 890 milj. kr. Det fanns redan vid ärendets tidigare behandlirtg här ikammaren en kraftig majoritet för atf minska statsbidragen fill kommunerna. Detframgår av betänkartdet, både det dåvarartde och det nuvarande, aft moderatasamlingspartiet vill minska utrymmet för kommunerrtas volymökrting med ca 5,miljarder kronor, folkparfiet med ca , regeringen med 1.7 miljarderkronor och med . Det är med artdra ord bara kommunisterna som inte vill därnpa kommuner nas expansion. Anledrtirtgen till denna breda samstämmighet är naturligtvis det samhällsekonomiska läget, som gör det nödvändigt att begränsa den kommunala fillväxten. När nu denna breda sainsyn finns i fråga om behovet av aftbegränsa kommunernas expansion kan man tycka att det inte borde skapa någraproblem att fakfiskt fä en sådan begränsning fill stånd genom beslut här ikammaren. Men som alla vet har def varit ett problem. grund iatt de olika partierna hade föreslagit olika metoder för att åstadkomma denbegränsningen. Ingen metod lyckades då samla en majoritet i kammaren, och idet läget återförvisades som sagt ärendet. är emellerfid läget annorlunda. Socialdemokraterna hari utskoftet ändrat sig och anslutit sig till den metod som vi har förespråkatfrån sida. Omsvängningen är i def närmaste total. Det går såledesinfe att som säga att gär på den socialdemokratiskalinjert, utan def är faktiskt så att socialdemokraterna går på denfolkpartistiska linjert. Det firtns tre tydliga bevis för detta. För det första; Regeringen föreslog ett nytt, sämre sysfemför skatteutjäm-nirtgen. Det sade vi från nej till. yrkar ocksåsocialdemokraterna avslag på proposifionens förslag. För det andra; Regerirtgert föreslog ursprungligen fullkompensation för den slopade förefagsbeskaffnirtgcrt. Folkparfiet sade rtcj. Vivill inte ha någon kompensatiort. föreslår ävcrt socialdemokraterna attkompensationen reduceras.till ungefär hälftert, eller med ca 700 milj. kr. För def tredje: Regeringen förslog ursprungligen attskatteutjämningsav-giftert skulle sänkas. föreslog däremot aft denskulle höjas, som ett led i denna begränsrting av kommunernas finansiellautrymme. föreslår utskotfet aft den skall höjas med /skraftckrona. Vi i tycker atf def är ett i huvudsak braförslag för indragning av pengar från den kommuuala sektorn. Def viktigaste äratt def blir en reduktion av kommunernas finansiella utrymme och atf den skermed de metoder som vi från har föreslagit. Ytterligare en socialdemokrafisk omsvängning förtjänar aftnämnas. Regeringerts urspruugliga förslag innebar atf de minskade statsbidragendrabbade primärkommuner och landstirtg ungefär lika hårt. Vi gjorde ifolkpartiet en artnan prioritering. Vi ville att lartdstirtgen skulle kommalindrigare undart, främst av häusyn till sjukvården. blir det som vi ifolkpartiet ville-av de 1,6 miljarder som man drar in belastar 1 160 milj. kr.primärkommurterna och bara 430 milj. kr. Även i det avseendethar således socialdemokraterna ändrat sig och anslutit sig fill folkpartietsprioriteringar. Mycket av debattert i detta ärende haregentligen inte handlat om det som jag har nämrtt. Debatten har i ställethandlat om vilket slags skatfeufjämningssysfem partierna vill ha och hurstatsbidragen till kommuner och landsting rent allmänt skall vara utformade.Vi i har slagit fast några principer som vi anser bör ligga tillgrund för statsbidragssystemets utseende. De finrts beskrivna i reservation 19,som är gemensam för , och . Texten i dennareservation är exakt dcrtsamma som i en fidigare reservafion. Vi menar, precis som , att bidragen skallutformas så att de främjar principert för självstyrelse. Om jag intemissmirtner mig sä läste faktiskt upp en eller två av de meningarsom finns i denna gemensamma reservafion. Detta är också den för oss viktigasteprincipen, nämligert dcrt kommuuala självstyrelscrt och den kommunalademokratirt. Den andra princip som vi i tycker är viktig är aftskaf t eut jämnings-systemet skall utjämna skillrtader i skattekraft och sådanaskillnader i kostnadersom kommuner och landsting inte själva kan påverka. Den tredje principen, somvi också har markerat både i vår ursprungliga partimotion och i den gemensammareservationen, äratt ambitionen i skatteutjämningssyste-niet skall vara hög.Just denna princip var för oss ett viktigt skäl att säga nej till regeringensursprungliga förslag, eftersom det förslaget innebar en kraffig försämring avambitionsrtivårt när det gäller skatteutjämningen genom att de s. k.grundgararttierna i södra och sänktes mycket kraftigt. I dertrta reservation har vi även tagit upp frågan om despecialdestinerade bidragen. Det är ju ett faktum, precissom Ruue nämnde,aft systemet med specialdestinering av många bidrag i praktiken innebär attderas effekt inte är utjämnande utan motsatsen till detta. Reglerna ärutformade på ett sådant sätt att om man gör som staten vill får man merapengar, och om man gör på rtågot annat sätt fär man mindre pengar eller ingapengar alls. Vi i folkparfiet vill avskaffa den typen av statliga pekpinnar,som faktiskt innebär en ganska rejäl centraldirigering från . De -oftast fattigare -kommuner som inte har givit service pä det sätt som statenvill har ofta fått ganska litet eller inget av dessa specialdestinerade statsbidrag.För invånarna i dessa kommuner blir det dubbelt ont-de får infe servicen ifråga, men de får vara med och betala den förändra invånare i rikare kommunergenom detta statliga bidrag som ju betalas av den allmänna skatten. Jag är förvånad över aft socialdemokraternakan tycka att detta system med specialdestinering av bidrag är ett rättvistsystem. Men de vill tydligen ha ett administrativt krångligt och från Stockholmcentralstyrt system. Det vill inte folkparfiet, och . Vianser att systemet med specialdestinering bör minska, att bidragen bör görasmer generella, antingen i form av en klumpsumma eller genom aft deschablonise-ras efter t.ex. invånarantal. En större andel av bidragsgivningenbör med andra ord ske inom ramen för skatteutjämningssystemet. Det framgårockså av vår reservation att vi artser att regeringen bör ges i uppdrag attsnarast lägga fram ett förslag för om en omläggning av statsbidrageni denna riktning. 1 avvaktan pä att etf sådartt förslag om omläggning avalla statsbidragen sä atf de blir mera generella läggs fram kommer detnuvarande skatteutjäm-rtingssysfemet att gälla även . Detta, herrfalman. borde glädja alla kammarens ledamöter- moderater, folkparfister,centerpartister och kommunister, eftersom de ogillade regeringens ursprungligaförslag och yrkade avslag på detta. har alltså även socialdemokraternasällat sig till denna skara och yrkar avslag på regeringsförslaget i denna del. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 16, 19, 22 och 24 och i övrigt fill utskottets hemställan. 149RUNE () replik: Jagvill bara säga till att jaginte lade skulden på någon av de avtalsslutandc parterna, varken påsocialdemokraterna eller på folkpartisterna. Jag konstaterade att ni hade gjortupp, och def tycker jag i vissa avseenden var beklagligt. Det är alldeles klartatt ni båda har avvikit frän era resp, förslag. Vi från moderat håll harkraftigt protesterat mot skatteutjämningsavgiften. Det är säkert ingen nyhetatt vi inte vill ha den 11 protokoll 1986/87:135 Prot.1986/87:135 därför att den ökar rundgången i samhällsekonomin. Även om vimed visst fog kan hävda aft man kan dra inpengar den vägen, är det inte den vägen vi vill förespråka utan menar att man i stället borde ha minskat på de Kommunal- -i i »- j u-j - i .i . i - l j specialdestrneradebidragen, mrnskat antalet reglerrngar och pa den vägen ekonomiska , -. u - - i-i -j-. . r- - j r i u kunnatbrrnga ned den överlikviditet som finns i den kommunala och -* -- landstingskommunala ekonomirt. Jagbeklagar att folkpartisterna inte var så skickligaförhandlare atf de lyckades få med socialdemokraterna när det gäller despecialdestinerade bidragen, allra helst som man har märkt en visstendens till förståelse från socialdemokratiskt håll för vår uppfattrting att manmåste minska på de specialdestinerade bidragen och förenkla 150 () replik: Jag tror att det viktigaste resultatet avmorgondagens - som det blir - beslut är att det faktiskt sker en minskning av statsbidragen till kommunerna. Det är alldeles nödvändigt från rent ekonomiska utgångs punkter. Jag är övertygad om att egentligen håller med mig, annars skulle knappast rnoderaterna ha väckt en motion av jderi;art sppi de har gjort, ' ' '.'. Det är alldeles riktigt att vi gärna hade sett enminskning av de specialdestinerade bidragen, om man kunde fä enminskning av själva defaljregleringssysternet. Men detta var. herr talman, intemöjligt att genomföra på den korta tid som stod till buds. Då menar vi atf detär viktigt aft nu få en indragning av komrnunerr-ias pengar . Sedanfår vi försöka komnia fram till ett bättre skatteutjämningssystem där man tarhänsyn till de specialdestinerade bidragen och minskar de statliga pekpinnarna.Det är möjligt att kan fä socialdemokraterna med på sin linje. Jagtyckte att han lämnade en liten öppning här. Om i tarfasta pä det moderata förslaget, kanske det kan bli en annan utgång vid ettsenare tillfälle. Jag tycker uppriktigt sagt, herr talman, att det är litetsvårt aft kräva betalning när andra ansluter sig till ens egna förslag. Demtycker man rimligen är ganska bra redan från början. När det då inte blev någonuppslutning på denna punkt, föredrar vi från sida att kunna läggagrunden till ett bättre skatteutjämningssystem med en annan politisk majoritet. 151 () replik: Det har varit ett givande och tagande.Socialdemokraterna har infe med hull och här svalt allt vad harsagt i denna fråga. Låt mig bara peka på ersättningen för företagsbeskattningentill kommunerna. Där går man så att säga bara halva vägen. Sedan kan jag hålla med om att det är bra drar in resurser från kommunerna. Men jag är inte nöjd med det resultat som ni har uppnått. Jag vill ha ytterligare indragningar, som mycket väl vet. Det hade varit önskvärt om vi hade kunnat få ett nytt system så snabbt sorn möjligt med den utgångspunkt som vi redan hade under diskussionen tidigare i utskottet och aft man då hade tagit hänsvn till de specialdestinerade 162 " . bidragen.Varje år som beskeden i de här avseendet dröjer ökar svårigheterna förkommunerna att komma ut ur den situafion som de befinner sig i. 152 () replik: Problemet var ju att det beslut som kortimerredan kommer . Skulle det ha förts en ytterligare diskussion på eneller annan basis, skulle läget för kommuner och landsting ha blivit mycketbesvärande. Vi har tidigare från borgerligt håll reagerat på attregeringen lagt fram sina förslag som rör kommuner och landsting alldeles försent. just vid tillfällert då de inte har särskilt mycket tid kvar för sinekonomiska planering. Jag tyckte därför att det var rimligt att man så snabbtsom möjligt kom fram till de ekonomiska ramarna . Det är ändå de sommåste styra den kommunala planeringen . vice talmannen anmälde attRune anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 153 (): Under detta vårsession harregeringen i ett flertal ärenden tvingats notera avslag på sina förslag iriksdagen. har t. o. m. regeringens egna partikamrater väckt motionermed krav pä avslag på regeringens förslag. Ett sådant ärende gäller regeringensförslag till skatteutjämningssystem som också berör övriga kommunalekonomiskafrågor. När vi på nytt behandlar ärendet i kammaren efteräterförvis-ning till utskottet tidigare i vår föreslår utskotfsmajoritetcn,således inkl. utskottets socialdemokratiska ledamöter, att budgetpropositionensförslag till skatteutjämnirigssystem skall avslås. Bakgrunden anges i betänkandet pä följande sätt;"Utskottet konstaterar att i det uppkomna parlamentariska läget kan ingenmajoritet åstadkommas för att genomföra denna regionalpolitiska profil iskatteutjämningssystcrnet på det sätt regeringen-föreslagit:" Detta är, herr talman, en oriktig sakupplysning, eller-föratt använda ett framför allt i massmedia numera populärt språkbruk - en renlögn. Vi har från sida i vår partimotion anslutit oss tillpropositionens regiönalpolitiska profil när det gäller de delar av landet sombäst behöver en förstärkning av grundgarantin. Vi har däremot motsatt oss denbesparing som regeringen föreslagit när det gäller grundgarantin för komrnunermed svag skattekraft i andra delar av landet. Sannirtgert är den att det försocialdemokratin var viktigare aft uppnå eller förstärka den av regeringenföreslagna budgetbesparingen än att förbättra och förstärka den regionalpolitiskaprofilen i skatteutjämningssystemet. Om utskottets socialdemokrater.hade haft en ärlig viljaatt bryta sitt sömngångaraktiga beteende och orn de haft ambitionen att självadelta i ett parlamentariskt underlag för denna profil, hade detta kunnatåstadkommas. Det hade fått ske till priset av att besparingarna i kommunsektornblivit något mindre och att utjämningssystemet fått tillföras ekonomiskaresurser från de specialdestinerade bidragen genom en omfördelning. Hcrrtalman!1 budgetpropositionen konstateras dels att skatteutjämnings- systemetinte förmått aft tillräckligt utjämna skillnaderna i utdebitering mellan olikakommuner, dels att kostnaderna för utjämningssystemet blivit alltför höga. Vi icenterpartiet tycker att detta är en helt ologisk slutsats. Omutjämningssystemet inte förmått aft klara utjämningen bör självfallet systemetdels ses över, dels förstärkas med ytterligare pengar. Vi har föreslagit ensådan ordnirtg. Vi har också artvisat finansiering för detta. I stället har socialdemokrater och folkparfister fallit ivarandras armar och föreslår nu atf def nuvarande systemet bibehålls, attbesparingar skall ske genom en reduktion av kompensationen för en uteblivenföretagsbeskattning och genom en höjning av den s. k. skafteutjämningsavgiften.Det senare är det mest anmärknirtgsvärda i denrta uppgörelse. Dennaskatfcufjämningsav-gift har alla partier utom varit överens om attavskaffa. T. o. m. var uppenbarligen under våreu pä god väg attansluta sig till denna uppfattning. Anrte ägrtade i sitt artförande stor möda ät attbeskriva utgångert av återförvisrtirtgen som en stor eftergift frånsocialdemokraternas sida.