prot · GA09127 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare är vi överens om att medverka till att dekollektiva färdmedlen blir så tillgängliga som möjligt för de handikappade.Först då ger vi också de handikappade möjligheter till en aktivare livsföring,som behovet av dyra och ^resurskrävande specialtransporter minskar.Problemet nu är att det av både tekniska och ekonomiska skäl inte är möjligtatt anpassa alla ^fordo^u^j^ järnvägsstationer, tåg ^m. så snabbt som vikanske skulle önska, utan att den här anpassningen måste få ske successivt. Bara föratt ge ett mått på vilka kostnader det kan röra sig om, utan att för den skullsäga att det inte är värt kostnaden, vill jag informera om att enbart enkomplettering av en buss med en lyft, för att underlätta för^rörelsehirtdra-^de att komma av och på, betingar ett pris av ca . Ensådan komplettering av 10 000 bussar betyder ^alltså:en kostnad på minst 1miljard kronor. ^'^ hävdar ireservation nr 5.att arbetet med handikappanpassningen visar stora brister ochyrkar på en översyn och en utvärdering av gjorda insatser. Vänsterpartietkommunisterna hävdar i sin reservation nr 6 att arbetet tagit ianspråk och att annan myndighet än transportrådet skall anförtros det fortsattaarbetet med ^handikappanpassrtingen av kollektivtrafiken. Vidare säger vpk attde handikappades organisationer bör inbjudas att delta i det fortsatta arbetet. Låt mig göra någrakommentarer till dessa bådareservationer. Föreskrifterom ^handikappanpassningen och hur den skall fortlöpa finns nu framtagna, ocharbetet fortgår. Att nu ta upp frågan om att utse en ny ansvarig myndighet fördenna anpassning anser utskottsmajoriteten inte lämpligt. Det kan i sig intepåskynda arbetet med anpassningen. är, som vi iutskottsmajoriteten ser det, väl skickat att klara denna uppgift. Atthandikapprörelsen bör få vara med och påverka arbetet är helt naturligt. Därförär det beklagligt, herr talman, att handikapprörelsen hoppat av arbetet inomtransportrådet, där påverkansmöjligheterna är som störst. Avslutningsvis:De kollektiva ^trafikmedlen är ärtnu inte sådana att alla människor kanutnyttja dem, och det betyder att behovet av riksfärdtjänsten fortfarande ärstort. Då är det viktigt att den administrativt fungerar så smidigt sommöjligt. I enfolkpartimotion, ^T919, som utskottet behandlat i detta betänkande, yrkas på enöversyn av reglerna vid beställning av biljetter för riksfärdtjänst. Utskottethar pekat på att regeringen redan har uppdragit åt transportrådet att prövaolika åtgärder i syfte att bl. a. öka effektiviteten i riksfärdtjänsten. Jag villhävda att transportrådet nu har kommit långt i detta arbete. Ett exempel pådetta är att handläggningstiden för beställningar av riksfärdtjänst kunnatkortas ner . Vidare har systemet med att skicka ut biljetternamot postförskott slopats. I stället skickas de tillsammans medinbetalningskortet på ^egenavgiften. Med andra ord: har visatatt det går att förenkla ^riksfärdtjänstsresandet. TillIngrid ^Nyvall; Frågor som rör såväl kollektivtrafikens anpassningtill de handikappade som riksfärdtjänsten kommer att bli föremål för översyn idet trafikpolitiska utredningsarbete som har påbörjats inomkommunikationsdepartementet. I det utredningsarbetet kommer även handikapporganisationernaatt få ge sin syn på de här frågorna. Meddetta, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna 5 och 6 och bifall tilltrafikutskottets hemställan i dess betänkande nr 20. A^nslag till transport-rådet, ^m. 182 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp); Jag sade just att vi såg positivt på detta. Vi har inte reserverat ossi denna fråga, utan vi hoppas att det transportrådet ^rtu har kommit fram tilli samarbete med handikapporganisationerna skall innebära förenklingar. Vitycker möjligen att de inte går tillräckligt långt. Vihar också respekt för kostnaderna för denna ^handikappanpassning. vetvi att om man gör dessa förbättringar kan man minska kraven pä att få anlitafärdtjänst. Det finns mycket som vi tycker kunde ha gjorts. I har man t.ex. servicelinjer med en specialbuss som kör runt . På andraplatser där man har ett tillräckligt underlag borde man kunna pröva sådant.Detta har sparat in många transporter med specialfordon. I börjar mannu att anpassa järnvägen betydligt mer än vi gör här i . Jagsade i debatten att målsättningen borde vara att man skall ha en^handikappartpassad vagn i varje tåg. Den kunde märkas med ett grönt streck,lika väl som ^förstaklassvagnen märks med ett gult streck. Jagtror inte att vi kan genomföra detta bums. Men jag tycker att det skulle varaen målsättning, i stället för att man bara i vaga ordalag talar om detta ^med^handikappanpassning. Att detanslås 63 miljoner till riksfärdtjänsten har jag förståelse för. Vi har inte på något sätt reserverat oss mot det. Men man kunde se över - och det gör man också förhoppningsvis - de totala kostnaderna för färdtjänsten. För sedan fördes en debatt i denna fråga där sade att ^derika kommunerna får så väldigt mycket mera till färdtjänsten än de fattigare. Vi ^.^ väntar oss att den översyn som görs skall komma att visa vad hela färdtjänsten kostar och om man där kan göra förenklingar. Ändringar i väglagen ochlagen om enskilda vägar 183 (): Jag vill bara kort säga tillIngrid ^Nyvall att det hon tar upp i sin replik rör just det vianser kan ingå i det arbete som påbörjats i ochsom gäller översynen av bl. a. färdtjänsten och formerna för enhandikappanpassning av trafiken. Det måste väl vara litet för svårt, teknisktsett, för oss som riksdagsledamöter att fatta beslut i de frågorna. Vi kan gott^överiåta detta arbete till dem som påbörjat översynen och fram till desslåta det fortsätta att fungera så bra som det har gjort, medtransportrådet som myndighet. 184 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp): Herr talman! Jag instämmer med i att manskall fortsätta med detta arbete. Det är väl bara det att vi tycker att arbetetgår långsamt. Jag är också litet ängslig för att de stora frågor som har kommit in i översynsarbetet - inte minst järnvägspolitiken - skallförsvinna återigen. Mankan också från sida om inte annat så åtminstone i en debatt uttalaen viljeinriktning mot t. ex. det ganska enkla mål som det innebär att en vagni varje tåg skall vara ^handikappanpassad, i alla fall på de större banorna. 185 (): Jag vill bara uttala den viljeinriktningen som jag framförde i mitt^anförartde. Vi i utskottet är överens om att medverka till att de kollektivafärdmedlen blir så tillgängliga som möjligt för handikappade. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa^arbetsplenum.) 1986/87:22om ändringar i väglagen och lagen om enskilda vägar ^(prop. 1985/86:118). Ändringari väglagen och lagen om enskilda vägar 186 INGRIDHASSELSTRÖM ^NYVALL (fp); Som framgått av det särskilda yttrandet och av den tidigarebehandlingen i kammaren har yrkat avslag på den nya plan- och^bygglagert. Partiets ledamöter i bostadsutskottet har också uttalat sig förbehovet av reformer och ^följdlagstiftning till ^PBL. I demokratisk ordningvill vi nu inte motsätta oss att ^väglagstiftningen anpassas till ^PBL. På enpunkt har vi dock en reservation, som jag härmed yrkar bifall till. I enfolkpartimotion hävdas grundprincipen att när kommunerna inte anser att bygglovbehövs för vissa byggnader eller åtgärder skall fastighetsägaren inte behövasöka tillstånd hos andra myndigheter. Behövs bygglov skall kommunen kunnahantera frågan i vad gäller påverkan på vägens bestånd, drift ellerbrukande - eventuellt efter yttrande från ^väghållaren, som antingen är stateneller ^kommunert själv, men då kanske genom en annan nämnd än den som bäransvaret. Eftersomvi säkerligen kommer att få ta del av olika tillämpningsfrågor när det gäller^PBL, tycker jag inte att det är nödvändigt att ytterligare diskuteradenna och andra frågor kring väglagen. Jagvill dock uttrycka min tillfredsställelse över att utskottet, efter förslag imotioner från och , accepterade att behålla den nuvarandebesvärsordningen och ändrade på det förslag som fanns i ^propositionert. Därmedyrkar jag bifall till reservation och i övrigt till utskottetshemställan i betänkande nr 22. Ändringar i väglagen ochlagen om enskilda vägar 187 YNGVEWERNERSSON ^(s); Det betänkande som behandlas är föranlett av en proposition angåendeändringar i väglagen och lagen om enskilda vägar. ^LJtskottet tillstyrker iallt väsentligt de föreslagna ändringarna, och stor enighet råder^kringbetänkandet som endast har föranlett en reservation. För att spara tid skalljag inte beröra propositionen och de enskilda ändringarna, utan går direkt påreservationen. Denlånga och invecklade reservationen slutar med att regeringen bör återkomma medförslag som bättre tillfredsställer reservanterna. Om byggnadslovsplikt interåder enligt skulle det enligt reservanterna inte erfordrastillstånd för att uppföra byggnader och andra anläggningar. Utskottsmajoritetenär av en annan mening och avstyrker motionen i denna del liksom ävenfolkpartireservationen. Herr talman!Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 188INGRID ^NYVALL (fp): Herr talman! säger attreservationen är tillkrånglad, och det kan jag delvis instämma i. ^PBL går juut på att kommunerna skall ta ett så stort ansvar som möjligt. Till YngveWernersson vill jag säga att de säkert har kapacitet att göra det även i dethär fallet och att man inte skall behöva gå till flera olika myndigheter. 189 YNGVEWERNERSSON ^(s): Den ordning som reservanterna förordar medför att området^,^ förbyggnadslov utökas. Det är olyckligt, men skulle bli nödvändigt för att inteäventyra vägens drift. Den mening som utskottet har ställt sig bakom harframförts av både bostadsministern och kommunikationsministern. Överläggningen var härmed avslutad. (Besluti ärendet skulle fattas vid nästa ^arbetsplenum.) 1986/87:23om anslag till Transportstöd för ^(prop. 1986/87:100 delvis). 12 ^Riksdagensproiokoll1986/87:127 1986/87:127 20maj 1987 190 GUNHILD^BOLANDER (c): Så är det åter dags för att besluta om transportstöd tillfärjetrafiken till och från - en ^trafikföring som under kommandebudgetår kommer att undergå en väsentlig förändring. Gotlandsbolaget, som harskött trafiken , har av transportrådet i förhandlingar fråntagitskoncessionen, och ett nytt rederi, här i ,har fått ansvaret att klara vår trafikförsörjning från , dvs.från nästa årsskifte. Dennaförändring har givit upphov till mångafrågor. Här i har framställts ^interpellationer, och senast i gårdebatterade vi sysselsättningsfrågor och hur den nya ^rederikonstellatiortenkan förväntas leva upp till den tillfredsställande trafikförsörjning som manfrån ansvarigt håll gärna talar om. Det är nämligen inte skall trafikera linjerna, utan det är utlämnat på ^totalentreprenad tillJohnson ^Line, som i sin tur överlåter olika ^furtktioner till Johnson^Shipmanagement, till ^Silja ^Line ^méd ^bokning i Åbo och till Gotlandsbolaget.För att kunna fullfölja sitt uppdrag hyr ^Line Gotlandsbolagets fartygM/S , för vidare uthyrning till under tvä år. Detbetalar man 31 milj. kr. för att göra. har ingen erfarenhet av ^passagerartrafik och inte heller någottonnage för detta, och det har lett till att det helt plötsligt ^firtns ettflertal intressenter, som väl i sinom vill ha sin beskärda del närtransportstödet skall fördelas. Förutomall den oro för arbetstillfällena som har uttalats från ochkommun, från de anställda och från många resenärer - som jag gav uttryck för igårdagens ^interpellationsdebatt och som jag därför inte här skall upprepa -finns det alltså en ekonomisk sida i denna fråga. En förmodligen enig riksdagbeslutar om ett transportstöd på 52 milj. kr. Detenda skälet till byte av rederi - dvs. frän ett privat rederi till ett annat privat rederi - var att ^Gotlandstrafikert kostar staten för mycket pengar. Då måste man rimligen ställa frågan; Vad får ^Gotlandsti-afiken kosta svenska staten? ^.^Det har gjorts utredningar och jämförelser som finns dokumenterade hoskommunikationsdepartementet och som visar att om ^trafikföring underkastadessamma bedömning som vägar och broar och vissa järnvägar i övriga skullebehovet av transportstöd ha stannat under 20 milj. kr. Men det har inte funnitsintresse från statsmakterna att se frågan på detta rättvisa sätt, och därförstår vi här och känner oss som ^understödsta-^gare för att Gotlandligger där det ligger. Närdet gäller oron för bytet av rederi vill jag hänvisa till gårdagens protokollfrån denna kammare. Jag måste ändå framhålla att färjetrafiken för delär långt mer än en trafik- och ^transportfråga. ^Orti man på fastlandet vidtarförändringar när det gäller en riksväg mellan olika regioner eller förändrartrafiken på järnvägen finns det i bägge fallen alternativa möjligheter för bådeperson- och godsbefordran. Motsvarande möjlighet saknas för : Det gårdärför inte att bortse från att förändringar i färjetrafiken, på sättsom nu sker, kommer att få omedelbara och avsevärda ^konsekvertser förnäringslivet och därmed för arbetsmarknaden. Detskall bli mycket intressant att se det alltfort hemliga avtalet mellan statenoch . Vilka ekonomiska ramar kommer dä att gälla? Får vitrafik på två linjer? Slipper vi åka lastbåt med farligtgods till ? Staten vill ^mirtska sinakostnader, och det nya rederiet har uttryckt glädje^-^ över att få enkonjunkturokänslig verksamhetsdel^.^ Vem tror ni kommer att få betala? Hur blirdet med Gotlandsrabatten framöver? Detviktiga för oss är alltså en bra bastrafik som är till nytta för passagerareoch gods. Sedan kan man fantisera om ^katamaraner och nöjesresor, men det ärinte det viktigaste. betänkande nr 23 har redovisats ett antal motioner, som välalla varit ärligt menade frän motionärernas sida men som inte i någon störreutsträckning har funnit nåd inför utskottet. Jag har i min motion inte ägnatmig åt så många detaljerade förslag. Men jag har velat fästa utskottetsuppmärksamhet på den omöjliga situation som råder, nämligen att regeringensförlängda arm i form av har att avgöra förutsättningarnaför en hel regions möjlighet att utvecklas- som län och som kommun, där mer än56 000 människor bor och har sin utkomst. Den omöjliga situationen består i atttransportrådet i sin ämbetsutövning inte har att ta några regionalpolitiskahänsyn. Jag menar att det är en nödvändighet att ta sådana hänsyn när detgäller att fatta beslut rörande Gotlandstrafiken. Av denna anledning har jag imotionen pekat på att denna handläggning måste ske i ^regeringskartsliet isamråd med gotländska intressen, så att man på ett bättre sätt kan beakta alla ^samhällskonsekvertser när man görförändringar. Ibetänkandet hänvisas till ett interpellationssvar av kommunikationsministern,där det framgår att man inom överväger formerna förett bättre samarbete med gotländska intressen när det gäller utformningen av^trafikföringen. Detkrav som det här gäller framfördes, förutom i min motion, från ochkommuner . Kommunikationsministerns svar gavs , ochfortfarande föreligger inget förslag från regeringen eller departementet. Jagvill dock här hemställa att dessa överläggningar, som enligt vad jag harförstått pågår mellan olika departement, resulterar i ett förslag så snart sommöjligt. Jag förutsätter att utskottet har försäkrat sig om detta - jag tolkarskrivningen så. Det är oerhört viktigt att vi får en lösning med det snaraste.I centerreservationen har detta krav kommit till tydligare uttryck, varför jagyrkar bifall till reservation 2 i det aktuella betänkandet. 1986/87:127 20maj 1987 191 BO (vpk): Jag skall inte bidra till ättgöra en lång dag så värst mycket längre, i synnerhet som jag så sent som i gårhade en diskussion här i kammaren med kommunikationsministern, då jag fick tillfälle att utveckla ^vpk:s kritik mot deoefterrättliga förhållanden som råder inom ^Gotlands^trafiken. Vårt krav på ettförstatligande av Gotlandstrafiken avfärdas av utskottet 1986/87:127 20maj 1987 med en klackspark. Manhänvisar till att frågan tidigare behandlats och att förslaget ^avslagits. Ja,det känner vi till, men är inte dettasvar litet väl torftigt? Har ni inte i utskottsmajoriteten märkt att någontinginträffat? och staten har utan samråd med de anställda och deansvariga myndigheterna på överlåtit Gotlandstrafiken till ett nytt^privatkapi^talistiskt företag utan all erfarenhet av ^passagerartrafik. Dettaföretag, , har sedan gett en rad andra företag i uppdragatt praktiskt sköta trafiken. Summan av kardemumman har blivit att ingenriktigt vet hur det kommer att bli med ^Gotlandstrafiken framöver. Hundratalsanställda fruktar för sina jobb. Gotländska underleverantörer och^säsonganställda drabbas när verksamhetens styrning flyttas över till en redanöverhettad Storstockholmsregion. Här handlar det om ett förödande slag motsysselsättningen på , som är ett av de län i vårt land som redan har denhögsta arbetslösheten. Samtidigtkan jag konstatera att staten med ^dertna uppgörelse uppenbarligen har öppnaten ny filial till ^Ebberöds bank. Via två mellanhänder skall staten nu t. ex.hyra in från Gotlandsbolaget för 31 milj. kr., medan man i detuppsagda avtalet betalade endast 20 milj. kr. till Gotlandsbolaget för fartygenVisby, och ^Gute. Jublet hos aktieägarna har inga gränser, men blandde anställda - och det är inte konstigt ^-^ växer förbittringen. Den växerockså runt om på . På många håll tilltarockså sympatin för tanken att staten skall ta ett totalansvar förtrafiken genom ett förstatligande precis som staten har ansvaret förjärnvägstransporterna på fastlandet. I ^Gotlandspressen har jag läst att ocksåUlla uttalat sig för ett förstatligande, men hennes partikamrater itrafikutskottet har uppenbarligen inte tagit något intryck. Men UllaPettersson, ^Bolander och andra har möjlighet att rätta tilltrafikutskottets förslag genom att rösta för ^vpk-reservationen nr 1, som jagyrkar bifall till. 192 (): I går fördes en längre ^interpellationsdebatt om Gotlandstrafiken. Jaghar läst protokollet och tycker att kommunikationsministern på ett alldelesutmärkt sätt klargjorde regeringens syn på den framtida Gotlandstrafiken.Därför skall jag inte ta upp någon längre debatt om den utan begränsamig ^tillatt något kommentera de tvåreservationer som är fogade till betänkandet. Först^vpk-reservationen med krav på förstatligande av Gotlandstrafiken. Bo Hammartycker att vi i utskottet har varit kortfattade. Vi har haft denna fråga uppetill behandling ett flertal gånger. Utskottet har inte ändrat uppfattning idetta avseende och avstyrker därför motionsyrkandet. BoHammar har kritiserat regeringens handläggning av Gotlandstrafiken både i gåroch i sitt inlägg . är angelägen om att staten skallöverta trafiken i egen regi. Det är märkliga ståndpunkter. Centerreservationenbehandlar transportrådets handläggning av frågor som rör Gotlandstrafiken.Enligt de anvisningar som statsmakterna har utfärdat är det transportrådetsuppgift att inom ramen för dessa anvisningar och för att skapa entillfredsställande transportförsörjning för vidta åtgärder i syfte attbegränsa anspråken på statsbidrag. Om man inte är nöjd med taxor ellerturlistor, har man möjlighet att överklaga hos regeringen. När detgäller kravet på ett förbättrat samrådsförfarande överväger man nu ikommunikationsdepartementet formerna för hur man med företrädare för gotländskaintressen på ett bättre sätt än hittillsskall kunna kanalisera och diskutera frågor som gäller bl. a. turlistor iGotlandstrafiken. Man får förutsätta att regeringen inom rimlig tid kommer medett förslag i detta avseende. Jag trorinte att ^Bolander blir nöjd förrän Gotlandsbolaget får ett^livstidskontrakt på Gotlandstrafiken. Gotlandsbolagethar i olika omgångar kritiserats för sitt sätt att sköta trafiken. haravtalet gått ut, och man har tecknat nytt avtal med ett nytt bolag. För mig ärdet viktiga inte vem som driver trafiken utan att vi får en bra trafik på Gotland.Jag är övertygad om att vi kommer att få en bra trafik på med det nyabolaget, . Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter, vilket alltså innebär avslag på reservationerna. 193 BO (vpk)replik: tycker att kommunikationsministern i debatten med mig gjorde en utmärkt redovisning av Gotlandstrafikens framtid, jag kaninformera om att de många fackliga representanter på somjag har talat med inte alls delar hans ^uppfattnirtg. De är mycket missnöjdamed den socialdemokratiske kommunikationsministerns hållning och initiativlösheti de här för den gotländska regionalpolitiken och för sysselsättningen påGotland mycket allvarliga frågorna. OlleÖstrand har uppenbarligen läst protokollet från i går noggrant. Han återgavockså lojalt vad kommunikationsministern sade i sin polemik med mig, nämligenatt jag var ologisk, därför att jag dels kritiserade staten, dels krävde attstaten skulle ta över trafiken. Jag får då försöka en gång till, herr talman,och se om jag kan övertyga om logiken i mitt resonemang. Logikenär följande: Vi kritiserar staten därför att den inte tar ett ansvar utanöverlåter detta till olika ^privatkapitalisfiska företag pä gotlänningarnasbekostnad^.^ Det är detta vi kritiserar staten för. Därför menar vi att statenbör ta ett ansvar och gå in och ta över trafiken, precis som staten har detövergripande ansvaret för t. ex. järnvägstrafiken på fastlandet. Jag trodde inte att denlogiken var så svår att begripa, men det är den uppenbarligen - det var den för^kommunikationsministerrt i går, och det är den för . 194 GUNHILD^BOLANDER (c) replik; Jag tycker inte heller att statsrådets svar i går var särskiltklarläggande på någon punkt. Skälettill att vi hellre ser att handläggningen av frågorna om ^trafikföringen ochbesluten sker i än i transportrådet är att transportrådetfaktiskt inte har att ta regionalpolitiska ^hänsyrt i sin verksamhet. Det härär en stor fråga, som har mycket större betydelse för länet än vad som anges avatt bolaget i fråga forslar människor och gods fram och tillbaka. fiken är en livsnerv förall verksamhet på . Vi måste ha rätt att kräva att regeringen har denövergripande samhällssyn som vi inte rimligtvis kan avkräva transportrådet. Om^transporträdet inte har att ta sådana hänsyn är det regeringens sak att setill att en genomgripande förändring inte får sådana våldsamma konsekvenser somden förändring som har skett ser ut att få. Det ^artsvaret tycker jag attregeringen skall ikläda sig - det vore rimligt om man gjorde det. Jagförutsätter att det blir en bättre tingens ordning efter resonemangen mellanföreträdare för det gotländska näringslivet och myndigheterna i ett trafikrådeller kommunikationsråd - vad man nu vill kalla det. Det måste ske enhandläggning direkt mellan och gotlänningarna. Detär nödvändigt att så sker. Jag förutsätter också att ett sådant förslag kommeratt presenteras möjligt. 195 () replik: kommer att driva den här Gotlandstrafiken i ettsärskilt dotterbolag i . Företrädare för rederiet har också bekräftat sinviljeinriktning när det gäller att rekrytera personal frän . Man harockså uttalat att man skall utnyttja gotländska underleverantörer som tidigarehar varit leverantörer till Gotlandsbolaget. 196 GUNHILD^BOLANDER (c) replik: Det enda som intressenterna har lovat är att det blir ett kontor iVisby med 15 man. 60 personer arbetar där . Men huvudkontoret skall liggai , ^Boknirtgert kommer att ske via ^Silja ^Line, som har sin databasi Åbo. Rekryteringenav de 500 ^säsonganställda sker från kontoret i . Men i^fortsättrtirtgen kommer den att ske från huvudkontoret i . Jag tvivlarpå att man därifrån kommer att kunna rekrytera gotlänningar. I stället kommerman säkerligen att rekrytera personal som bor i de här trakterna. Det kommeratt få negativa effekter för ungdomarna på , för vilka dennasäsonganställning har betytt ^niycket. Det nya rederietsuttalande om att man i möjligaste mån skall göra upphandlingar på ochgynna det gotländska ^närirtgslivet är egentligen löften som är till intetförpliktande. ^barman sagt att det inte är nödvändigt att varendabulle bakas på . Det betyder i klartext att man gör upphandlingar därdet är billigast. Det finns inte mycket av omtanke om det gotländskanäringslivet i dessa uttalanden. 197 (); är det igen.