prot · GA0988 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är inte så konstigt attföretagen får bekymmer med sin utveckling, sina investeringar och sinlönsamhet, när de dräneras på så stora pengar som de själva egentligen borde fåanvända för sin egen utveckling, sina egna investeringar och sin egenteknikutveckling. Till detta kommer ytterligare hot vid horisonten: hotet omen snabbare avveckling av kärnkraften än vad som har förutsatts,vilket enligt en prognos som jag läst skulle innebära näst intill fördubbladeelpriser. Det skulle slå bort stora delar av förutsättningarna för bl. a.stålverksindustrin inte bara i Bergslagen utan också längs ochäven drabba pappersindustrin med stora svårigheter pä kostnadssidan. Kommunikationernaär ett viktigt och betydelsefullt element i utveckling- Vi har fått en del pengar till kommunikationer, och det är vikfigtframför allt för skogsbilnätet. När det gäller tågkommunikationerna hotasregionen av att hamna på efterkälken i investeringsutvecklingen. Det är oerhörtviktigt att arbetsmarknadsministern talar med kommunikationsministern omutvecklingen av tågtrafiken till och från Bergslagsregionen. Det gäller tågfrån upp till /och , tåg till och tåg frånGävle över och till , där nu stora tunga transporter går pålandsvägar med lastbil, transporter som skulle kunna gå på järnväg, vilketförhoppningsvis också skulle bli billigare. upp till liksomvägarna till och till dras alla med bekymmer, och dettabidrar till att industrins kostnader för transporter blir mycket höga. Bilarutsätts för stort slitage och stora skador. Ett bättre vägnät tillhör de sakersom skulle göra företagens miljö betydligt mer kostnadseffektiv. kan också bidra med en hel del satsningar. Jaghar inhämtat att satsar ungefär 100 milj. kr. iinvesteringar i forskning och utveckling. Skulle inte någon av dessainvesteringar kunna göras i ? Skulle inte en del av dennaforskning och utveckling som äger rum inom kunna äga rum iBergslagen, i ? diskuterades inom försvaretmöjligheterna att bygga upp vad man då kallade för "permanentarepövningsläger". Aktuellt var då att göra detta i , men det blev istället en satsning på ett förband i . Jag menar emellertid att entanke som bör prövas inför beslutet om arméns utbildningssystem ärmöjligheten att bygga upp ett permanent repetitionsövningsläger iLudvikatrakten, där förband från hela Bergslagens militärområde, dvs. Karistad,, och , skulle kunna öva i ett system som var merutspritt över tiden. Ett sådant här läger skulle dra till sig en delarbetskraft från de olika förband som är lokaliserade till de störreorterna, och därmed skulle man hjälpa framför allt Ludvikaregionen med merpermanenta sysselsättningstillfällen. Som avslutning vill jag säga att jag inte ärnöjd med svaret. Arbetsmarknadsministern vill inte ge något besked om andrastatliga aktiviteter, som skulle kunna sättas in för att råda bot pä det somkan inträffa, om strukturplanen genomförs. Det som satsas i Bergslagsprogrammetär på tok för litet i förhållande till vad regionen har dränerats på i form avskatter och avgifter och i synnerhet de stora summor som har gått tilllöntagarfonderna, pengar som inte investeras i . Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län 34 BOSÖDERSTEN (s): Till skulle jag vilja säga attdet är alldeles för tidigt att kasta yxan i sjön. Jag tror inte alls att det ärnödvändigt med någon snabbavveckling av gruvdivisionen inom , Jag kanmycket väl förstå att uppträder försiktigt här , för jagtror att det är alldeles för tidigt att komma med några bestämda svar i den härfrågan. Skälet till att jag går upp i den här debatten är att jagvill att man skall ha rätt perspektiv på , I och för sig ärdet sant att sysselsättningen i orter som och behöverstärkas. Däremot är det mycket tveksamt om det finns några skäl tillinskränkningar i Om.SSAB.s strukturplan och sysselsättningen iKopparbergs län Domnarvet,Det finns inte något skäl till en snabbavveckling av gruvorna i ochDannemora. Jag vill särskilt uppehålla mig vid situationen vidgruvdivisionen, eftersom en viss desinformation har spritts under de senastedagarna. Vad jag syftar på är de tolkningar som gjorts i dén revisionsrapportsom revisionsbyrå avgivit på industridepartementets uppdrag. kan man först säga att det är litet egendomligt attöver huvud taget beställa en revisionsrapport av det här slaget. Revisorer kanbara se i backspegeln. Det är inte deras sak att göra framtidsbedömningar.Fakta i målet är å andra sidan väl kända. Revisionsrapporten bringar helleringa nya fakta . Ändock har rapporten getts en för gruvdivisionen negativtolkning. Det beror faktiskt också på att revisorerna med en viss medvetenhetdragit slutsatser från dagens situation som inte är berättigade. Om man räknarkorrekt och tar hänsyn till kurssäkring finner man att gruvdivisionen underåren 1982-1985 gått med överskott och visat en sammanlagd vinst på 48,7 milj.kr. för att vara exakt. Detta framgår också klart av revisorernas rapport. 1fjol förekom visserligen en liten doppning på 22,7 milj. kr., men räknarman med en vinst på alternativt 2,0 till 21,2 milj. kr. Det här är resultatetefter terminssäkring av dollarintäkterna. En sådan har gruvdivisionens ledninggjort, och den representerar det korrekta sättet att räkna. Också ärdollarintäkterna kurssäkrade. De här siffrorna visar att gruvdivisionen ocksådä kommer att gå med överskott. Det är alltså långt ifrån något företag i akutkris som vi talar om. har revisorerna som ett alternativ att räkna tillavistakurs och således bortse från kurssäkringen. Hade gruvdivisionen intekurssäkrat sina intäkter, hade förlusten blivit 74,6 milj. kr. Vadrevisorerna sedan gör är att de antar att dollarkursen allt framgent skallligga runt . och att malmpriserna allt framgent skall vara fallande.Vidare antar de en total passivitet- att inga åtgärder vidtas inomgruvdivisionen. Då kommer de fram till att divisionen 1989 skall visa enföriust om 80-100 milj. kr. Som var och en förstår-är dessa resonemang helthypotetiska, varför de saknar intresse. När man bedömer gruvornas framtid måste man i ställetfråga sig: Vilka möjligheter finns det att effektivisera produktionen, ochvilka möjligheter existerar för tillverkning av nya produkter? När det gällerdet förra fallet har gruvdivisonen redan tagit fram ett åtgärdspaket, somskulle spara ungefär 100 milj. kr. på ett par tre ärs sikt. Vidare har man -som vi känner till efter den diskussion som har förekommit - möjligheter attproducera alternativa produkter. Man kan producera vanadin som är en biproduktvid brytningen av Grängesmalmen. Programmet härvidlag har naturligtvis fåttökad aktualitet i samband med den kommande Sydafrikabojkotten. Vidare har viden termiska fosfaten och ferriten. Det är möjligt att gruvdivisionen kan behöva ett visstägartillskott. Får den ett begränsat sådant - ett slags nyemission om man såvill - kan den leva långt in pä 90-talet. En sådan lösning är den i särklassmest ekonomiska och mest effektiva både ur mer inskränkt företagsekonomiskaaspekter och ur samhällsekonomiska aspekter. Undersökningar på dessa områdenmåste göras grundligt, innan vi tar ställning i frågan. Jag tror att densenaste tidens diskussionhar varit till en viss nytta. Det är alldeles riktigt att ger sig in på någon närmare diskussion utan väntar och ser tiden an. I ochför sig är det bra om vi kan skaffa nya företag och ny sysselsättning tillBergslagen, och , men låt oss först av allt se till attgruvorna får leva vidare. 35 (); skaldar någonstans: Vad sägasskall är redan sagt. Detta gäller i viss mån och Bo Södersfensinlägg i den här debatten om . geografiska läge ochsamhällets struktur gör ju att det blir utomordentligt svårt att på denplatsen skaffa alternativ sysselsättning. sade med ett visstberättigande att det kan bli ett jättelikt AMU- och utbildningsläger avGrängesberg. Jag är orolig för att det inte slutar med detta, utan att detslutar med att alla som bor där tvingas till kortpendling, långpendling ellerflyttlass. Därför är det ganska angeläget att fullfölja de planer som BoSödersten var inne pä, nämligen att försöka se om det inte går att räddagruvan, men inte bara genom det rationaliseringsprogram som finns och som redandelvis har genomförts med mycket stor framgång. Vi får inte glömma att för sjuår sedan bröt dubbelt så många gruvarbetare lika mycket malm som man görmed 780 man. Produktiviteten i har alltså ökat med det dubbla.Detta är en respektingivande insats som de är villiga att fortsätta med. Sedan nämnde också biprodukterna termisktfosfat, ferrit och vanadin. När det gäller alla tre är det mycket lovande ochlönsamt. Därför tror jag att man beträffande ordentligt borde redaut hur lönsam gruvan blir, om man fullföljer det föreligganderationaliseringsprogrammet och satsar på vanadin, termiskt fosfat och ferrit.Då kommer man kanske fram till att det trots allt lönar sig bättre att hålla igäng gruvan än att ge sig in på det enorma arbetsmarknadsexperiment som detskulle vara att försöka åstadkomma ny sysselsättning i orten , I är läget ett helt annat. Därskulle det i och för sig gå att skaffa alternativa arbeten, eftersom det finnsen varierad näringslivs-struktur. har här lanserat ett alternativ,som i har bett att räkna på. Vi harföreslagit att det skall bildas en valsträdsdivision vid i Domnarvet. Helatillverkningen av valstråd skulle förläggas till Domnarvet. skertillverkning dels i , dels i Domnarvet. Projektet går ut på att man skulleanvända allt det skrot som faller i Domnarvets - ungefär 170 000 tonper år - som råmaterial för att i elektrostålverket tillverka material förvalsträd. Sedan skulle man gjuta materialet i en stränggjutningsmaskin frånLuleå, där maskinen kommer att bli överflödig. Därefter skullefinvalsverket köras bara för tillverkning av valstråd. Projektet skulle genästan 500 nya arbeten. Det skulle bli en hel del värdefulla sidoeffekter, t.ex. att tillverkning av armeringsstål i Domnarvet läggs ned. Den volymarmeringsstål som går åt i tillverkas mycket lätt av och , och det är onödigt att tre verk tillverkar, omvolymen kan av ett verk. Man skulle inte behöva importera 250 000 tonskrot som man måste göra, eftersom Domnarvet använder sä mycket Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län Om SS A och sysselsätt-nitigen iKopparbergs län skrot.Vidare skulle man slippa en import till ca 300 milj. kr. värde när det gällervalsträd för de 35 tråddragerier som är helt beroende avSveriges enda trådvalsverk, som ligger i Domnarvet. Kort sagt tror jag, att omman räknar igenom projektet att bibehålla valstrådstillverkningen vid iDomnarvet, skulle det visa sig att det inte bara sparar en mängd arbeten, utanatt det är direkt lönsamt företagsekonomiskt. Men för att få fram den kalkylen,herr talman, krävs det att den görs med realistiska värden. Jag är medveten omatt det är ganska lätt för en företagsledning att stoppa in olika poster i enkalkyl, så att det ser omöjligt ut. Man kan t. ex. räkna med ett mycket högtskrotpris pä det interna skrotet. Det är enligt min mening orimligt att göraså. Man skulle kunna räkna med en mycket stor bemanning. Skallvalstrådstillverkningen bli ekonomisk, måste bemanningen naturligtvis dras nedtill den minsta möjliga. Här finns det en del att göra i Domnarvet förnärvarande. Över huvud taget finns det anledning att utgå ifrån att det härprojektet bör kunna göras lönsamt, om det finns en god vilja och en inställningatt det skall lyckas. Har man inställningen att man skall lämna långa produkteroch bara ägna sig åt plåt, går det lätt att ta fram en kalkyl som visar att detinte kan lyckas. Men det går att ta fram en realistisk kalkyl som gör det helaföretagsekonomiskt lönsamt. Då blir resultatet i Domnarvet visserligen enförlust av arbeten, men inte alls av den omfattning som den föreliggandestrukturplanen medför. Jag anser därför att projektet är väl värt att räkna medoch lägga ned mycket arbete på. 36LARS-OVE (vpk): Det som gäller är att kanske mer än 2 000jobb i ett enda slag försvinner från en sä liten region som . Att dettakan hända beror ju på att regeringen har tillsatt en ny styrelse. Riksdagenföreläggs också ett nytt förslag till ägaravtal och utgångspunkter för hurföretaget skall skötas i fortsättningen. Förutom de problem som man harnär det gäller att driva företaget så rationellt som möjligt kommer det här somen extra pålaga. När arbetsmarknadsministern har fått ta över några typiska industriministerfrågor,kan man undra om det bara är den interna fördelningen inom regeringen som ärorsaken. Man kan också fråga sig annat som är viktigt. Vilkaprinciper för nedläggning av företag skall råda i det här landet? Vi vet attsomt slits ut och blir för gammalt. Nya saker tillkommer. Samhället förändras.Skall man i vårt land kunna dra ned verksamheten bara med ett penndrag?Naturligtvis inte. Den givna principen borde vara att inga nedläggningar ochsysselsättningsminskningar får ske, innan investeringsverksamhet har kommit igång. Men det finns ingen planering, och regeringen har ju tillsammans medborgerligheten helt överlämnat problemen åt marknaden. Inte heller MBL innebärnågon större styrka. MBL är i och för sig ganska tandlös. Det är bara denfackliga organisationens egen styrka och goda alternativ - man kan också taLars De till hjälp när det gäller att visa vilka alternativ som finns -somkan medföra någon förändring. Därför behövs det en kraftig mobilisering ihela , om Grängesgruvan skall kunna räddas och om man skall kunnaåstadkomma de absolut nödvändiga investeringarna för att rädda stålverket ochMorganverket i Domnarvet. Ett skäl till att Geers förslaginte prövas på allvar är just det uppdrag som denna nya styrelse fått och somden skryter med att den har fått. När det gäller gruvdriften framöver handlar det alltså omsamhällsekonomi. Den tanke som tidigare fanns inomGruvindustriarbetareförbundet och som låg bakom mineraldebatten i övrigtformulerades i stort sett i det program som 1978 antogs avGruvindustriarbetareförbundet, där det sades att alla gruvor skulle drivasvidare tills de var utbrutna. Vad man avsåg var inte den strikta affärsmässigheten,utan man såg till samhällsekonomin. Det är där har problem medGrängesgruvan. skall bestå av kvalificerade personer. Ensådan kvalificerad person är i . Dettakan väl ändå inte vara en tillfällighet. Det kan väl inte heller vara enhändelse att arbetsmarknadsministern svarar på dessa interpellationer. År det så att regeringen här ser framför sig en storarbetslöshet och i denna omstrukturering återigen måste ta med sig AllanLarsson? sitter ju han på en viss arbetsmarknadspolitisk arsenal. Men i grunden ligger hur vi bedömer våra basnäringar.Skall de bedömas från samhällsekonomiska perspektiv eller inte? Är det utifråndessa vi skall mäta effektiviteten eller inte? Är det regionalpolitiska hänsynvi skall ta eller är det sårbarhetsfrågorna som är avgörande? Alla dessaperspektiv är här bortsopade. Om vi ser det resultat som kan komma men som jag hoppasinte kommer tack vare en kraftig mobilisering, ser vi framför oss att denarsenal av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som arbetsmarknadsministern härräknar upp inte på något sätt kommer att räcka till. De ger heller inte något stöd för framtiden. fortsätterungdomar, kvinnor och män att fly vårt län och våra bygder. Det är just det somär det stora problemet. Det är just de som fått en utbildning i våra regionersom drar till andra marknader. För att vi skall klara oss framöver måste man stoppa denhär typen av nedläggningar. Det initiativ som tagits avindustridepartementet och regeringen är det som just nu oroar och som hotar såmånga jobb just i - i och . Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län Strukturplanen diskuteras inom . Någotbeslut finns inte, och därför kan jag inte heller diskutera en lång rad av defrågeställningar som tagits upp här, och jag avser inte heller att försöka göradet. Redovisningen av situationen och utvecklingen iKopparbergs län innehåller en hel del intressanta inslag.Länsarbetsnämnden har alldeles kommit med sin redogörelse förarbetsmarknadsutsikterna . Det finns några saker i den redogörelsen somhar relevans för den diskussion som förts och för de inlägg som gjorts här. Jagvill därför gärna läsa upp några avsnitt ur redogörelsen. 1sammanfattningen säger länsarbetsnämnden så här; har i det närmaste 21 000 platser anmälts tillarbetsförmedlingarna i . Detta är en mycket hög siffra och enökning med . Länets arbetslöshet har minskat ,men Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län minskningenhar varit tämligen blygsam. Det är i första hand arbetssökande över 54 är somfått en lägre arbetslöshet. I åldersgruppen mellan 20 och 24 är hararbetslösheten tvärtom ökat en aning och särskilt bland kvinnorna i dennaåldersgrupp. Det stora antalet nyanmälda platser, säger länsarbetsnämnden,borde ha resulterat i en lägre arbetslöshet i länet än vad som blev fallet. Detfinns därför skäl att fundera över hur stor del av arbetslösheten i vårt länsom beror på konjunkturens utveckling. Enligt vår bedömning framträder i alltstörre grad ett strukturellt problem. Arbetskraftens utbildning och arbetslivserfarenhetstår inte i samklang med de krav de lediga platserna ställer. ger länsarbetsnämnden följande sammanfattandebild i några korta punkter: - Konjunkturutvecklingenförefaller bli lika god eller något bättre än 1986. - Arbetslöshetenförväntas bli något lägre än 1986. - Bristandeöverensstämmelse mellan de arbetssökandes utbildning och arbetslivserfarenhetoch de krav de lediga platserna ställer begränsar möjligheterna att medkonjunkturens hjälp sänka arbetslösheten ytterligare. För länsarbetsnämnden framstårarbetsmarknadsutbildning som eri nödvändighet för att länet skall kunnautnyttja de inneboende möjligheter som finns. Jag tycker att det är litet tristatt står här och försöker kommentera utbildningen från så attsäga alla sidor. Hon säger å ena sidan att den är bra, men å andra sidanuttrycker hon sig mycket föraktfullt om AMS-läger och AMU-läger. För den framtida sysselsättningen i kommerarbetsmarknadsutbildningen att vara en nyckelfråga. Om vi inte förstår attutnyttja den rätt, kommer vi att stå oss ganska slätt. Och därför hoppas jagatt vi i skall sluta med den här typen av föraktfulla inlägg omviktiga arbetsmarknadsinsatser. tog upp en lång rad olika frågor, men jag villegentligen bara kommentera en av dessa. Han sade att avvecklingen avkärnkraften kommer att kunna leda till en fördubbling av elpriserna. Jag vetatt sådana här skrämskott förekommer i olika sammanhang. Jag vill bara säga attdet inte finns någon som helst anledning att befara en fördubbling avelpriserna till följd av den avveckling av kärnkraften som vi kommer attgenomföra i . Att i onödan skrämma upp både företagare och anställda medilla underbyggda bedömningar tycker jag inte att det finns skäl till. Av vad jag sagt tidigare framgår att det knappast ärmöjligt för mig att kommentera de funderingar som redovisade -dels därför att jag inte behärskar området pä samma sätt som en gammal yrkesmannaturligtvis gör, dels därför att diskussionen pågår inom . drar en massa slutsatser av att det ärjag och inte industriministern som står här i talarstolen i dag.Gränsdragningen mellan industriministern och mig i dessa frågor är ibland svåratt göra. Men vi samarbetar, och vi överlämnar ibland frågor ochinterpellationer till varandra. Det behöver man inte fundera särskilt mycketöver. Det ligger ingen hund begraven här. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 38 (): Jag skulle vilja säga tillarbetsmarknadsministern att jag inte alls föraktar utbildning. Jag är mycket väl medveten om det, eftersom jag kommer från en ortmed en högteknologisk industri, som har stort behov av utbildad arbetskraft.Men jag tycker att det' är magert, , att det i det svar jagfått enbart hänvisas till utbildning, när perspektivet är så kort. Utbildning är långsiktigt nödvändig men hjälper inteGrängesberg inom av nätt och jämnt , dä man enligtplanen skall ha lagt ned all verksamhet vid gruvan. Det måste därför tillextraordinära åtgärder av annat slag. Det är därför som jag beklagar attindustriministern praktiskt taget inte i något sammanhang träder fram när detgäller frågan om situation. Arbetsmarknadsministern sade att jag intar allaståndpunkter. Ja, det måste jag göra. Visst behöver vi utbildningen, men en sä ensidigsatsning löser inte problemen i . Jag vill till säga att man inte skall låtalura sig att tro att regeringen inte har ett finger med i spelet när det gällerstrukturplanen. Vi bör kanske dra oss till minnes vad som startade det hela.Jag tror faktiskt att det började med ommöbleringen i ;s styrelse ochutbytet av företagets ordförande. Det som sker genomförs i samverkan. Vad gäller ekonomin och lönsamheten är det enligt deuppgifter som jag fått från dem som verkar i nära samarbete med gruvan där uppeså, att gruvdriften inte går ihop utan kommer att vara olönsam. Vad BoSödersten hänvisar till är såvitt jag förstår finansiella åtgärder, att man medfinansiella medel skulle skapa lönsamhet. Det är inte en långsiktig väg att gå. Jag tror faktiskt att vissa extraordinära åtgärder måstetill, och jag vill skicka med arbetsmarknadsministern uppmaningen att takontakt med industriministern och att de gemensamt bör göra upp ett program förGrängesberg. Med en så kort .avvecklingstid som det gäller är det bråttom-mycket bråttom. Otn SS A och sy.iselsätt-ningen iKopparbergs län 39BJÖRN KÖRLOF (m): Jag har förståelse för attarbetsmarknadsministern inte vill kommentera alla mina idéer och förslag tillhur man skall skapa nya jobb i . Flertalet av dem faller ju inom andraministrars ansvarsområden. Men jag bjuder gärna pä dessa idéer-Anna-GretaLeijon får ta dem med sig till regeringskretsen att delges de ministrar som kanvara berörda. sade att jag fyrat av skrämskott när detgällde effekten av en snabbavveckling av kärnkraften. Men det är i så fall intejag som gör det, utan de ligger i det underlag som jag utgår från attregeringen numera har när det gäller effekter av en avveckling av kärnkraften iolika tidsperspektiv. En pessimistisk prognos för en snabbavveckling avkärnkraften är att elpriserna fördubblas. Jag tror trots allt att den uppgiftenär riktig. Om mansedan vidtar andra åtgärder för att förhindra att så blir fallet, är Om SS A och sysselsättningen iKopparbergs län det naturligtvisbra, men ostridigt är ju att elpriserna är en mycket känslig faktor. Även omdet inte skulle handla om en fördubbling utan bara om en ringa höjning avelpriserna, blir effekten ett oerhört hårt slag mot de företag som arbetar iBergslagsregionen och längs . Detta har understrukits av dessaindustrier. Man får väl åtminstone delvis tro dem på deras ord när de säger attförhöjda elpriser är en mycket känslig och allvarlig sak, som får effekter påderas möjligheter att investera och utvecklas i vårt land . Jag tycker alltså inte att jag kommit med något skrämskotteller med några illa underbyggda bedömningar - det vill jag bestämttillbakavisa. Det underlag som regeringen har på denna punkt överensstämmerfaktiskt med det som jag sade. 40LARS DE (): Jag söker inte debatt medarbetsmarknadsministern. Jag har nämligen fortfarande den uppfattningen att mankan rädda ätskilljgt av den sysselsättning i vilken vi talar om. värdet något även förbannelse försvenskjärnhantering att alla företag tillverkade alla produkter. Inget av företagenkunde bli riktigt starkt när det gällde någon av dessa, utan de var ungefär somtusenbröder. Men har liemannen gått hårt fram i strukturerad företagsflora. Med 10 000 färre jobb och 2 miljoner årstonmindre än börjar vi komma i motsatt sits: svensk järnhanteringtillverkar inte längre för landets försörjning viktiga produkter. Till dessahör i hög grad valstråd. Det finns trådvalsverk i som valsar högkvalitativventilfjädertråd. Det finns trådvalsverk i som valsar rostfri tråd.Men det finns bara ett trådvalsverk som valsar den produkt som 35 tråddragerieri behöver. Om det läggs ned, måste importera trådtill en kostnad av minst en kvarts miljard kronor .