prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi iutskottsmajoriteten har i den delen en helt annan syn än folkpartister ochmoderater. Utskottsmajoriteten finner att det är klokt att följadepartementschefens förslag och tillstyrker därmed regeringens förslag. Med denna motivering avstyrker jag bifall till reservation 2 och yrkarbifall till utskottets hemställan. Reservation nr 3 av . och BirgittaHambraeus från gäller vissa överväganden om bostadskooperativ. Yrkandeti motion, om att hos regeringen skall begära förslag om enlagstiftning som möjliggör en samverkan mellan boende i en ekonomisk förening,genom vilken de boende är delägare i fastigheten, bör inte nu vinna riksdagensbifall. Det är i korthet vad utskottet säger. Vi menar att erfarenheterna av den föreslagnalagstiftningen bör avvaktas. Det finns också skäl att avvakta resultatet av denöversyn av bostadsrättslagen som pågår. Utskottsmajoriteten vill med andra ordskynda långsamt och utifrån erfarenhetsmässiga bedömningar i ett senare skedemera översiktligt bedöma frågan. Det finns säkert tillfälle att återkomma tilldetta. och folkpartisterna har en annan motivering isin reservation nr 4. Jag yrkar avslag på reservation 4. Jag har lyssnat på oppositionens företrädare. IngelaGardner sade i sitt anförande att hon hade tungt vägande skäl. Jag lyssnade medstor uppmärksamhet. Men det hon kom fram till var i princip att ägandet skullevara det allena rådande. Liknande tankegångar kom från . Jag tror inte att det är så lätt som ni säger. Jag tycker faktiskt attdet finns all anledning att ligga lågt i den här frågan med tanke denbostadssituation som vi har i och den debatt och despekulationstendenser som förekommer. Det var också inne på. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter och avslag på reservationerna. Ä ndringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen AnL 74 (vpk):. Nästan alldeles i slutet av sitt anförandesade något om de "spekulationstendenser" som finns.Det är till att vara försiktig, måste jag säga, när man använder ett sådantuttryck. Med hänsyn till den mycket grova spekulation som pågår på bostadsmarknadenöver huvud taget och som är mest utpräglad i och i storstadsområdena,är det hög tid att man tar till vara alla möjligheter som kan sätta stopp föreller begränsa en sådan spekulation. I mitt första inlägg ställde jägfaktiskt en fråga till utskottsmajoriteten om varför man inte skulle kunnapermanenta lagstiftningen om hyresgästsstyrt lägenhetsunderhåll. Jag frågade omutskottsmajoriteten möjligen menar att man, om eventuellasysselsättningsproblem för målarna fortsättningsvis skulle uppkomma, skallinskränka hyresgästernas möjligheter och rättigheter i detta fall. Detta blirju så att säga den logiska slutsatsen om man hänvisar till just de eventuellasysselsättningsproblem som kan uppkomma. Om som utskottstalesmannu säger att det inte förhåller sig så, skulle jag gärna vilja veta vad det dåär för skäl som kvarstår och vilka argument man har för att inte redan nupermanenta denna lagstiftning. AnL 75INGRID (): Jag vill gärna till säga attvi inte ser ägandet som det allena saliggörande. Det som ger den valfrihet iboendet som vi i värderar är just möjligheten att man kan väljamellan att vara hyresgäst med ett rejält inflytande, eller att bo i enbostadsrätt och få ett kanske något mera utvidgat inflytande eller att ha etteget hus. Och det är för att hyresgästerna skall få ett ökat inflytande som vivill att denna lag om underhållet nu skall permanentas och inte skjutas påframtiden. 5 protokoll 1986/87:47 Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen ju enosäkerhet att man nu bara beslutar om den till. Dessa frågor är juav långsiktig karaktär. Egentligen borde en sådan här lag inte utvärderasförrän , eftersom man räknar med att målning och tapetseringkanske håller , kylskåp och frysar och golv . Eftersomdessa utbyten sker fortlöpande - alla hus är ju inte nybyggda - kan man jubörja utvärderiiigarna . Men egentligen borde som sagt utvärderingen skeunder en mycket än de två som har varit fallet. När det gäller den samordnade länsförvaltningen startadesden en försöksverksamhet i . skulle andralänsstyrelser på grundval av denna försöksverksamhet ge sina synpunkter. Det ärlustigt att det i def fallet räcker med tre månaders försökstid. Men när detgäller utvärderingen av hyresgästernas underhållsfrågor, som har pågått inästan , räcker inte detta. Jag tycker inte att ett forskningsprojekt om100 . skulle ställa tre niiljoner hyresgäster utan en fast riktpunkt idet långsiktiga planerandet. Jag tror att problemen när det gäller de kooperativahyresrätterna'är ganska olika i storstadsområdena och på mindre orter. Påmindre orter har ju bostadsrätterna inte gått upp i pris på samma sätt -framför allt inte nya - som de har gjort här i . Inte hellerhär är de nyproducerade bostadsrätterna så dyra, utan det är så fort de säljssom priset stiger kraftigt. Man måste dessutom hålla i minnet att ävenkooperativ hyresrätt kräver ekonomiska insatser. Men vilken storlek dessainsatser skulle ha har det ärinu inte uppgivits något om. Men, ,låt oss slå fast en sak: Vi i tror på hyresgästernas förmåga att hainflytande, men vi vill att de också skall ges möjlighet till upplåtelse medbostadsrätt, om de tycker att det passar dem bättre. AnL 76 . (): ' mot reservation var väldigt svag. Eftersom regeringenhar begärt att få starta försöksverksamhet och utskottsmajoriteten tillstyrkerdetta, måste det ju ändå finnas ett intresse för ätt denna form av ägandekommer till stånd. Dessutom finns alltså redan denna modell inom SKB. Vi tyckeratt det därför är den naturligaste sak i världen att man under denna periodockså tar itu med den översyn av lagstiftningen som måste till för att vi, närvi kommit längre i försöksverksamheten, i kan fatta ett beslutinnebärande en permanent möjlighet att anvärida lagen om ekonomiska föreningaräven för att ordna medlemmars bostadsproblem. AnL 77INGELA (): sade att han inte hade fåttveta vilka skälen var till att vi vill avslå regeringens lagförslag. Jag sade imitt anförande att det finns tre etablerade former, hyresrätt, bostadsrätt ochäganderätt, och att det är vettigare att utveckla dessa. Det går ju att, precissåsom föreslås i propositionen, utveckla hyresgästinflytandet inom ramen förhyresrätten. Regeringen föreslår ju en förlängning av den avtalsmöjlighet somredan finns. sade dessutom, när han ville tala om varför man inte skulle gåmed på förslaget i motion, att man vill skynda långsamt. Ja, det måman verkligen säga. Detta var en annan av mina huvudinvändningar mot förslaget.Socialdemokraterna har haft på sig att ta reda på om SKB-modellen är bra.Men inte ens törs man föreslå en permanentning, utan man skallförsiktigtvis ha en försöksverksamhet . Min tredje invändning mot detta lagförslag var avlagstiftningsteknisk karaktär. Jag sade att inte bör avhända sig sittansvar för hur lagar tillämpas i praktiken genom att ge regeringen alltför vidatolkningsramar. Avslutningsvis vill jag säga att det lilla tuppfjät isammanhanget i form av den försöksverksamhet som socialdemokraterna föreslårredan i dag kan tillgodoses inom rarnén för hyresrätten. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen AnL 78 (): tog i sitt inlägg upp att jaghade använt mig av uttrycket spekulationstendenser. Huruvida dessa tendenser ärgrova eller ej vet jäg inte. Jag kan bara säga att departementet med storuppmärksamhet följer den debatt som pågår och de spekulationsteorier som nufinns inom .' frågar vidare vad vi har för argument för attinte permanenta lagstiftningen. Ett argument är bl. a. sysselsättningsproblem.Men det gäller även detta med forskning. Vi vill avvakta resultatet av defördjupade studier som har påbörjats innan vi går vidare. Därmed harjag även svarat på den punkten. När det gäller frågan om huruvida utvärderingen avNorrbottensförsöket skall ske snabbare kan sägas att beslut om entreårig utvärderingsperiod tills vidare ligger fast. Jag vill inte sia om vadbeslutet kan bli, det får väl framtiden visa. Vi tror också på hyresgästerna och vill ge dem ett ökatinflytande, . Den här propositionen andas junymodigheter på detta område som i stor utsträckning tillmötesgårhyresgästerna. Till . vill jag säga att erfarenheterna avden nu föreslagna lagstiftningen i första hand bör avvaktas innan vi gärvidare. Det är det svar jag kan ge. Till vill jag återigen säga att vi troddeatt lagstiftningen skulle komma att applåderas av både folkpartister ochmoderater. Men ni har valt en annan väg. Vi tror att det är riktigt atttillmötesgå , som har begärt att få genomföra enförsöksverksamhet på detta område. Det är ett steg i rätt riktning. Vi får nuavvakta resultatet av den femåriga försöksverksamhet som skall starta inomkort. Jag behöver inte orda så mycket merom ägandet. Vi tror emellertid inte att de fria marknadskrafterna löser alla deproblem som framförs i reservationen. AnL 79TORE (vpk): har berättat för oss i departementet följer med stor uppmärksamhet de spekulationstendenser somfinns i bl. Det är bra att man följer det med uppmärksam- Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen het, mendet vore faktiskt bättre om man kom med förslag till konkreta åtgärder somkunde sätta stopp för eller åtminstone begränsa spekulationen. Vi har från vpk:s sida under ett tiotal år i riksdagenlagt fram konkreta förslag i detta syfte, men de har mött mycket litenförståelse från socialdemokraterna och de övriga partierna. Det är bra att mannu äntligen börjar komma underfund med att det inte kan fortgå som hittills.Jag hälsar och andra välkomna i kampen mot spekulationen påbostadsmarknaden och hoppas att den kampen kommer att föras i sådana formeratt vi verkligen kommer till rätta med i vart fall de största problemen. Det har gjorts en del - jag skall naturligtvisvara rättvis i det fallet. Jag behöver bara nämna lex Backström,tvångsförvaltningslagen osv, för att illustrera att man har gjort vissa försök.Men man har inte varit på alerten då det gällt att följa upp de här sakerna.Fastighetsspekulation och en massa fastighetsaffärer av olika slag har ändåkunnat pågå relativt fritt. Miljardbelopp har omsatts och omsätts alltjämt påfastighetsmarknaden, på den grå marknaden, i olika slag av spekulationer. Detär här man rnåste gripa in, och man måste gripa in mot den svartalägenhetshandel som pågår och ge polisen resurser och direktiv att ta itu meddet som är olagligt och som inte beivras. Det är några exempel på sådant sommåste göras. Jag hälsar som sagt, herr talman, med tillfredsställelseom man nu äntligen har upptäckt att det måste göras någonting och att det måstegöras snabbt och ordentligt. AnL 80 (): tror inte att de friamarknadskrafterna kan lösa alla problem på bostadsmarknaden. Nej, det ärmöjligt att de inte kan lösa alla problem, men vi vet i alla fall vilkagigantiska problem som den socialistiska regleringpolitiken har skapat, ochvärre kan det knappast bli. Det är faktiskt hög tid att vi prövar litet mer avmarknadskrafter även på bostadspolitikens område. AnL 81 (): , om vinu har kunnat ena oss i tilltron på hyresgästerna, kunde vi inte då också enasom att de borde kunna planera sitt underhåll äyen efter 1987? AnL 82MAGNUS (): sade att hon trodde attmoderat politik skulle lösa alla problem. Det är möjligt att vi har kryddat medför litet socialism i bostadsbyggandet, men jag tror att den bostadspolitik somhar förts och som kommer att föras innebär bl. a. att vi gerhyresgästerna ett ökat inflytande. Propositionen andas tillmötesgående på depunkterna, och jag beklagar att ser spöken mitt på ljusa dagen ochinte vill ha den här lagstiftningen. Till vill jag upprepa vad jagsagt förut. Departementschefen begär att man skall behålla den nuvarandelagstiftningen . Förhoppningsvis föreligger sedan resultatenfrån de forskningsprojekt som pågår, och det är möjligt att det då är dags attsätta skutan i sjön. AnL 83INGELA (): Jag noterar att tycker att detborde vara mera socialism i bostadsbyggandet. Jag har redan sagt att vi servilka problem socialismen har skapat. Det är inte mer av den varan vi behöver.Det är mycket mycket mindre. Överläggningen var härmed avslutad. Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område Mom. 1 (hyresgästernas inflytande över reparationer i denegna lägenheten) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 59 förreservation 1 av m. fl. (vpk) anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (kooperativ hyresrätt) Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 116 förreservation 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (vissa överväganden om bostadskooperativ)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 3 av . och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 1986/87:13 om vissa prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område (prop. 1986/87:65). Vissaprisreglerande åtgärder på jordbrukets område AnL 84ARNE i (): Detta betänkande från jordbruksutskottet ärinte särskilt omfattande, och jag kommer också att fatta mig kortare än denanmälda taletiden. Trots att vi har avgivit reservation vid detta lillabetänkande har vi anledning att ge en eloge till jordbruksministern, som justkommer in i kammaren. Det hette i det pressmeddelande som lämnades då det begavsig Vissa prisreglerande åtgärderpå-jordbrukets område för någontid sedan att en del gamla surdegar rensats bort. Vi tycker att denberedvillighet som vid tillfället visades att lägga en del gamla saker åt sidanvar positiv. Därmed berövades vi visserligen många goda mqtionstillfällen, menvi saknar dem inte mer än att vi tycker att det är fördelaktigt att så kundeske. Vår principiella inställning till livsmedelssubventionerhar legat fast alltsedan de infördes, och vi har inte haft anledning ändra påden iriställning-en. Vi har förståelse för att LRF i de överläggningar somskett med regeringen inte hade anledning att försvåra regeringens ambitioneratt bibehålla sitt inflationsmål. Däremot är jag inte lika säker pä att vi sompolitiskt parti var skyldiga att inta samma strikta hållning. Eftersom inflationsmålet redan spårat ur menade vi att detvar en överloppsgärning att, som skedde den här gången, ta i anspråkbudgetmedel för att skjuta upp en höjning av livsmedelspriserna som ändå kommerom drygt . Vilken nytta ligger i att man i stället för att redan nufå en rimlig prishöjning, motsvarande de , rullar dennaprisboll framför sig nästa är? Vid det tillfället skalldärtill läggas de pengar som jordbruket rimligen under en någorlundaframgångsrik,prisförhandling förhandlar sig till. Jag har svårtatt se att konsumenterna har anledning att buga sig mot regeringen. Detta såmycket mindre som denna redan synes ha missat inflationsmålet som jag sadealldeles . Vi anser att den livsmedelssubventionering som nuförekommer bör avvecklas. Vi haren tioårig awecklingsplan, så att varkenkonsumenter eller bönder skall känna den särskilt besvärlig. Vi tycker att det var synd att det nu tillförs nya pengartill subventioneringen. Om detta handlar vår reservation. Jag yrkarbifall till den reservationen. AnL 85BENGT (): Herr talman !.Det betänkande från jordbruksutskottet somvi nu behandlar omfattar dels en uppgörelse mellan regeringen och LRF om dets.k. historiska underskottet i spannmålskassan, dels en prisreglering på jordbruksprodukterför perioden 30 juni 1987., När det gäller det historiska underskottet så skall jaginte rekapitulera eller kommentera alla turer som förevarit innan uppgörelse nuträffats. Vi tycker från sida att fått en bra startpå sin ämbetstid som jordbruksminister genom att han snabbt bidragit till enuppgörelse om det historiska underskottet och vidare till ett beslut omstatligt delansvar för exportkostnaderna skörd med 460 milj. kr.Det senare bidrog till att de svenska spannmålspriserna kunde fastställas på ennivå som med /kg understiger . Det innebär naturligtvis enytterligare ekonomisk påfrestning för jordbruket, men med tanke på attvärldsmarknadspriserna på spannmål mer än halveirats så får man sedet som en framgång. Jordbruksministern har framhållit att den uppgörelse somnu har nåtts beträffande underskottet i spannmålskassan och en del andra gamlaträtoämnen som berörde har givit förhandlingsparterna påjordbru- ketsområde én ny plattform för jordbruksförhandlingarna . Vi delar denbedömningen. Det är viktigt att vi nu tar oss an det största problemsom finns på jordbrukets område, nämligen överproduktionen av spannmål. Somvärldsmarknaden ser ut i dag- och sannolikt kommer att se ut under resten avvårt sekel - kan vi inte räkna med att omvärlden löser våra överskottsproblem.Dem får vi lösa själva. Överskottet fråri skörd kommer sammantaget attkosta rnellan 1,3 och att lyfta ut på världsmarknaden. Föratt rninska skörden har ett trädessystem utarbetats. Om vi kunde fåträdesanslut-ning på ca så att exportvolym ej uppkomrner, skulledet med nuvarande trädesersättning kosta ca 600 milj. kr. Räkneexemplet ger vid handen att det finns vinster bådeför staten och för näringen, om vi kan undvika exportvolymer. Vi skulle kunnalämna ett hyggligt bidrag till de lantbrukare som i stället för spannmål odlargrödor för energi,protein, lövskog eller andra alternativ som nämnts. Vi hoppasatt den s. k. spannmålsgruppen, som har fått i uppdrag att komma med förslag pådetta område, blir framgångsrik i sitt arbete. Dagens ekonomiska situation förvårt jordbruk är så bekymmersam att det behövs snara förbättringar. Vi tillstyrker alltså, herr talman, den uppgörelse som harträffats om det historiska underskottet. Vi har heller inte något att invändamot att regeringen har fastställt det belopp varmed jordbruket skallkompenseras för tiden 30 juni 1987. Vi anser dockliksom att det är fel att lämna kompensation över budgeten. Detblir, som framhöll, en form av tillfällig livsmedelssubvention.Vi anser inom att man generellt skall undvika att styrakonsumtionen genom livsmedelssubventioner. Såväl staten som jordbruket hardåliga erfarenheter av de stora livsmedelssubventionerna ,vilket borde mana till återhållsamhet så att man inte på nytt beträder dennaväg. Det är uppenbart att regeringen har valt denna metod föratt framför sig skjuta problemen med en alltför hög inflation under innevarandeår. Men den föreslagna livsmedelssubventionen om drygt 300 000 milj. kr. kommeratt ytterligare, spä på det statliga budgetunderskottet, vilket i sig verkarinflationsdrivande. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till moderaternasoeh gemensamma reservation. Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område AnL 86LENNART BRUNANDER (c): Det ärende som vi har att diskutera ochfatta beslut om gäller en överenskommelse mellan företrädare för jordbruket ochregeringen. Vi från har inte funnit anledning att ifrågasättadenna överenskommelse, utan vi stöder den. Men man kan givetvis ha vissafunderingar i anslutning till den. Man kan t. ex. undra om överenskommelsen ärett resultat av att vi har fått en ny jordbruksminister eller om den är entillfällig åkomma, därför att man har problem med inflationen. Men framtidenfår väl utvisa detta. Överenskommelsen har emellertid skapat bättreförutsättningar för jordbruket och regeringen att diskutera problemen.Överenskommelsen löser Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område dock intepå något sätt de grundläggande problemen på jordbrukets område, utan dessakvarstår. Då kan det vara bra att man har rensat undan ett antal frågor där manhar haft svårt att diskutera. Det återstår att se om lösningarna i alla styckenär så eleganta. Beträffande det historiska underskottet i spannmålskassanhar regeringen fullföljt en begäran, ett uppdrag från . Sä långt ärdet bra. Man kan naturligtvis ha synpunkter på att regeringen enligt denuppgörelse som träffats tillskjuter pengar för att jordbrukspriserna inte skallhöjas. Vi avstår från att anlägga några synpunkter utan bara påtalar de problemsom detta eventuellt kan skapa när priserna skall höjas. Vi kanförvänta oss att få - i alla fall finns det risk för det - en betydligtsnabbare inflation . Eftersom vi nu hållit igen, kandet få vissa negativa effekter . Det kan innebära att påslagen nästa årblir ganska stora. När man summerar allting kan det resultera i storaprishöjningar. Vi utgår från att både jordbrukets företrädare och regeringenhaft detta i åtanke Och är medvetna om eventuella risker samt är beredda att taett gemensamt ansvar. Jag taringet annat yrkande än utskottets, som jag tillstyrker. AnL 87MARGARETA (): Matkostnaderna i liggerinternationellt sett ganska högt. Priserna är föranledda av en politik varssyfte bl. a. är att slå vakt om svenskt jordbruk med allt vad det innebär avkvalitet, regional produktion, sysselsättning osv. Gränsskydd och prisreglering är två styrmekanismer förprisbildningen. Både gränsskydd och prisreglering innebär en subvention, pålitet olika sätt, till jordbruket och dess förädlingsled. Dagens betänkande handlar om prisregleringen. Som vi harhört är bakgrunden den överenskommelse som träffats mellan lantbrukarnas förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation. Överenskommelsen om prisregleringskulle ha trätt i kraft . Det hade inneburit en prisökning på ca I %i konsumentledet. Det tak för inflationen som man hade räknat på skulle dåförmodligen ha gått förlorat. För att undvika detta har regeringen träffat denuppgörelse som vi nu debatterar, nämligen att prishöjningen uppskjuts till den1 mot att jordbruksnäringen erhåller ett engångsbelopp på 555 milj.kr. Av dessa 555 miljoner avser 250 miljoner en lösning på problemet med det s.k. historiska underskottet i spannmålskassan. Resterande 305 miljoner utgörkompensation för den uteblivna höjningen av matpriset. Det s. k. historiskaunderskottet i spannmålskassan är därmed bortfört från dagordningen.Inflationsmålet håller, som det ser ut . Till detta säger ochfolkpartiet nej. Lösningen av problemet med det historiska underskottetaccepterar man, men att konsumenterna just nu skall slippa matprishöjningarställer man inte upp på. "Någon saklig anledning" finns enligtreservanterna inte. Man ställer sig onekligen frågan: Är inte hela paketet, medden positiva attityd och anda som det skapar, en saklig anledning? Är inteinflationsbekämpningen en Saklig anledning? Även om det sista inte varhuvudmålet med uppgörelsen, kan man inte bortse från det som en väsentlig del ipaketet. ävenfrågan: Är ni verkligen beredda att spräcka inflationsmålet i en situation dåvi mycket mödosamt uppnått fred på arbetsmarknaden? I motion hävdas att regeringen med detta sättatt arbeta skadar svensk samhällsekonomi. Majoriteten i utskottet hävdarmotsatsen. Vad menar egentligen ? På vilket sätt skadas svensksamhällsekonomi av,att man nu får bort denna, som någon kallade det, surdegfrån bordet genom de metoder med vilka man nu försöker bekämpa inflationen?Eller är det rädslan för att öka budgetunderskottet med 305 miljoner som är skälettill att man går emot detta förslag? Jag tyckte mig kunna utläsa det av vadBengt sade. Då kan man fråga sig om dessa 250 miljoner, som går direkttill spannmålskassan, inte alls inger några betänkligheter i den riktningen. talar mera klarspråk. De anser att det ärkonsumenterna som skall betala - nu och fullt ut. Det är på sitt vis ärligareän agerande. Men jag undrar om ni egentligen satt er in ikonsekvenserna. Eller är det möjligen så att ni gärna ser att regeringensekonomiska politik går om intet? Utskottsmajoritetens förslag är bra både förproducenter och för konsumenter. Det öppnar dörren till en positiv dialogmellan regeringen och jordbrukets organisationer i då vi står mitt uppei stora svårigheter. Förslaget gagnar dessutom svensk ekonomi. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan och avslag på reservationen. Vissa prisreglerande åtgärderpå jordbrukets område AnL 88 i () replik: Någon riktigt god anledning att gräla omdetta finns knappast. Men jag måste ändå undra vad menar närhon citerar uttrycket "saklig anledning".