prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:123 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen, 1 § Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:157fill jordbruksutskottet 1986/87:162till justifieutskottet 3 § Företogs till avgörande socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /87:17,18 och 7, skatteutskottets betänkande 1986/87:43,justitieutskottets betänkanden /87:26, 29 och 30 samt lagutskottetsbetänkanden /87:22, 25 och 26 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot, 122), Mom. I(sänkt kompensationsnivå inom föräldraförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 66 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (garantinivån inom föräldraförsäkringen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avNils Carlshamre m.fi. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (utbyggnad av föräldraförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservation 3 av Margö . Mom. 4 (kvoterad föräldraledighet) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservation 4 av Margö . 1 ledamot avsjod från att rösta. Mom. 5 (tillfällig föräldrapenning när dagbarnvårdaresbarn är sjukt) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 146 förreservation 5 av m.fi. 1 ledamot avstod frän att rösta. Prot.1986/87:123 Mom. 7 (läkarutlåtande för fillfällig föräldrapenning) Utskottets hemställan-som ställdesmot reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 8 (flexibelt uttag av kontaktdagar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (ökat antal kontaktdagar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 10 (rätt till kontaktdagar vid privat barnomsorg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (tillfällig föräldrapenning för vård av vuxnahandikappade barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avMargareta och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (ersättning för vård av anhörig) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 47 förreservation 12 av och . 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(ändrade beräkningsgrunder för vårdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 46 förreservation 1 av och i motsvarande del.1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (ett fjärdedels vårdbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 145 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. () anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Mom. 4 (enhetlig bedömning av rätten till vårdbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBarbro och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (vårdbidrag m.m. till efterlevande förälder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av 4 berg och -bifölls med acklamation. Mom. 6(fler nivåer inom handikappersättningen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avNils Carishamre m, fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (en ceremoni vid erhållande av svensktmedborgarskap) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avSten i - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avTommy - bifölls med acklamation. betänkande 26 Punkt 1 Mom. 1(offentlig försvarare) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 127 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (juridiskt biträde åt målsägande) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes ay bifall tillmotion Ju629 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 5 (rättegångskostnader i mål om enskilt åtal) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion Ju709 av och . Mom. 6 (rättegångskostnader i skatteprocessen m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 147 förreservation 2 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:123 Mom. 2 (kommunikation i förvaltningsdomstolarna) Utskottets hemställan bifölls med237 röster mot 67 för reservationen av Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 67 förreservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(anslag till ) Utskottets hemställan bifölls, med 160 röster mot 149 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av m.fl. -bifölls med acklamation. ' Mom. 4 (sammanslagning av statens pris- och kartellnämndmed ) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 68 förreservation 4 av m.fl. Mom. 5 (partssammansatt råd knutet till allmännareklamationsnämnden): Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 148 förreservation 5 av m. fl. Mom. 6 (konsumentpolitikens inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (standardiserad varuinformation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (datastyrd konsumentinformation) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 46 förreservation 8 av och . Mom. 11 (varuprovningsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (konsumentskydd på bilområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Mom. 13(könsdiskriminerande reklam) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förhemställan i motion L718 av m.fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation11 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls.- Mom: 5 (fastställande av faderskap) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 63 förreservationen av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (lagförslagen) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 144 förreservationen av m. fl. Mom: 2 Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:20 om förnyad behandling avärende om anslag till bostadsförsörjningen m. m. 1986/87:48 delvis,1986/87:67, 1986/87:93 delvis och 1986/87:100 delvis). 1 (): Den 29 aprilåterförvisade detbetänkande som vi nu skall behandla. Anledningen till återremissen var attregeringen i kompletteringspropositionen föreslagit en kraftig höjning avfastighetsskatten liksom förändringar av bostads- och räntebidragen. Socialdemokraterna och kommunisterna den nya behandlingen i utskottet ej ansett att en samordning och ensammanhållen bedömninjg av frågorna behövde ske. De tre borgerliga partiernasledamöter har reserverat sig i utskottets protokoll mot majoritetensförfarande. I ett särskilt yttrande nr 4 till bostadsutskottets betänkande 20motiverar vi utskottsreservanter vår ståndpunkt. Under gårdagen tog frågan om höjning av fastighetsskattenen ny vändning, då socialdemokraterna beslöt att i princip dra tillbakaregeringens proposition i nu berört avseende. Regeringen har därmed lidit sitthittills största nederlag , men oppositionen i riksdagenhar lyckats stoppa en skattehöjning på totalt . Dettanoteras säkerligen med stor tillfredsställelse av alla boende runt om i landet. Att det råder stor oenighet om regeringensbostadspolitik illustreras bäst av att till betänkandet nr 20 har fogats över100 reservationer. Vi moderater har pläderat för en ny inriktning avbostadspolitiken, innebärande en minskad offentlig styrning men ökad valfrihetför den enskilde. Bostadsmarknaden är så genomreglerad att den enskildesvilja och önskemål får ett mycket litet spelutrymme. har det blivit klart för allt fleratt den socialdemokratiska bostadspolitiken har misslyckats. Bristen påsmålägenheter är akut runt om i landet. Olika bidrag och regleringar,skatteregler och ett föråldrat hyressättningssystem har gjort att vi har fåtten.orörlig bostadsmarknad, där en naturlig omflyttning inte sker. På detta sättutnyttjas inte det befintliga bostadsbiståndet på ett riktigt sätt. Mångamänniskor vill förändra sin bostadssituation men kan inte av nämnda skäl. Enligt moderata samlingspartiet är de viktigaste inslageni en ny bostadspolitik följande: Minskad reglering och detaljstyrning genom färre normeroch låneregler, rationalisering av bostadsbyråkratin, tillskapandet av ett nyttbostadsfinansieringssystem och avveckling av statens nuvarandebostadsfinansieringsaktiebolag, förenklade lånevillkor, neutralitet mellanolika upplåtelseformer, reformering av hyressättningssystemet, stimulans avbostadsrätt och tillskapande av ägarlägenheter i flerfamiljshus, förändring avmark- och planpolitiken för att förstärka den enskilda äganderätten, ett nyttlånesystem med mindre av generella subventioner, en samordning avbostadspolitiken med skatte- och familjepolitiken. Att direkt eller indirekt äga sin bostad har inånga fördelar.För såväl den enskilde som samhället är ett privat bostadsägande fördelaktigt.Vi moderater vill därför uppmuntra en övergång från hyresrätt till bostadsrättoch ägarlägenheter. förbjuder socialdemokraterna de hyresgäster som bor ide allmännyttiga fastigheterna att omvandla sina bostäder till bostadsrätt ävenom en majoritet av hyresgästerna i en sådan fastighet vill bilda bostadsrätt.Detta är både diskriminerande och upprörande. I stället för att förbjuda ensådan övergång vill vi moderater underlätta omvandlingen från hyresrätt tillbostadsrätt, vilket framgår av reservationerna 9 och 11 som är gemensamma förde tre borgerliga partierna. Det nuvarande bostadsfinansieringssystemet visar på storabrister och problem. Vid hög räntenivå blir subventionerna orimligt stora,vilket visat sig då statens kostnader förräntebidragen nästan tiodubblats. Orättvisan mellan dem som har fått statligalån och räntebidrag och dem som har finansierat siri bostad utan statensmedverkan är uppenbar. Vi moderater har presenterat ettgenomarbetat förslag till avtrappning av de garanterade räntorna. Detta systemskulle då ersätta de reguljära och extra upptrappningar som för närvarandegäller i finansieringssystemet. En stor fördel med vårt förslag är att alla skulle vetaför vilka räntekostnader som deras lån för med sig. Med denryckighet som utmärker den socialdemokratiska politiken på detta område fördagen vet de boende inte ens framåt hur stora kapitalkostnaderna blir.Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Minskningen av bostadssubventionerna får dock inte medförasnabba och kraftiga förändringar i villkoren för människors boende. Därför ärdet viktigt att en reformering av räntebidragssystemet sker parallellt med gör rejäla skattesänkningar och förändringar av familjepolitiken.Socialdemokraterna i bostadsutskottet avvisar även i är vårt förslag ochhävdar att det skulle fä till följd helt oacceptabla kostnadsökningar för deboende. Detta argument kan socialdemokraterna själva inte längre tro på. sedanbostadsministern i samband med sitt förslag om kvarboendegaranti konstateratatt hyreshöjningar . per kvadratmeter för de boende äracceptabla. När sedan kvarboendegarantierna avtrappas sä blirboendekostnadsökningarna mångdubbelt större än de som vi föreslår i vårtfinansieringsalternativ. I detta sammanhang finns det skäl att påpekaatt en sådan argumentering som socialdemokraterna använder möjligen skullekunna vara adekvat när det gäller förslag om att minskaräntesubventionerna med 4-6 miljarder , som de uttrycker sig i sinpartimotion. Så stora besparingar har vi moderater inte bedömt det. varamöjligt att föreslå. För det framtida byggandet vill vi tillskapa ett nyttfinansieringssystem som bygger på en schablonberäkning, lika för allaupplåtelseformer. Detta system skulle utformas sä att det direkta sambandetmellan byggkostnader och räntebidrag ersattes med ett schablonmässigtframräknat belopp. Den som då vill bygga till en högre kostnad än vadschablonen medger får göra detta men får också då finansiera överkostnaden påegen hand. Ett sådant system skulle vara enkelt och rättvist för alla. Viföreslår att själva finansieringen skall ske på den vanliga kreditmarknaden. gäller som villkor för statliga bostadslån attmarken skall vara förmedlad av kommun eller vara i ägo och att byggandetupphandlas i konkurrens. Syftet med mark- och konkurrensvillkoren är att starktförsämra möjligheterna för enskilt byggande. Villkoren är ett mycket viktigtinslag i de socialdemokratiska strävandena att skapa en total kommunalplanhushållning på bostadsområdet. Detta villkor har allvarligt försvåratexploatering i privat regi. Kommunerna har därigenom fått ett än störreinflytande över bostadsproduktionen. Detta har minskat konkurrensen-inombyggsektorn och därmed lett till högre kostnader och mindre konsumentstyrdproduktion. Villkoren har också förhindrat privat byggande på egen mark, vilketresulterat i en försämrad produktutveckling. Vi moderater föreslår att mark-ochkonkurrensvillkoren avskaffas per . En nyhet för året är förslaget frånregeringen om införandet av ett behovsprövat stöd till barnfamiljer för köp aväldre egnahem. Enligt vår mening måste även barnfamiljer med lägre inkomsterges möjligheter att efterfråga småhus med äganderätt. Detta måste dock ske genomgenerella åtgärder inom bl. a. skatte- och familjepolitiken och inte genomytterligare stödformer.Det finns risk att ettstöd, inte minst med den nu förordade utformningen, geroavsedda effekter, bl. a. i form av prisökningar på småhus. Ett attraktivtbosparande som det vi föreslår skulle också vara en hjälp för dessa familjeratt skaffa sig ett eget hem. Ett annat förslag, som är nytt för året, är att statligalån skall kunna utgå vid köp av äldre egnahem. Vi motsätter oss detta medhänvisning till att det på den reguljära kreditmarknaden erbjuds godavillkor för lån till sådana investeringar. Den ryckighet när det gäller bestämmelserna som vi i olikasammanhang har påtalat återkommer även här. Socialdemokraterna har tidigarebeslutat att en del av de statliga lånen skall inlösas vid överlåtelse av äldreegnahem. Regeringen föreslår att bostadsbidragen förfamiljer med barn räknas upp. Såväl inkomstgränser som hyresgränser justeras.Regeringens förslag innebär att stödet till barnfamiljerna ges en ökadeknytning till boendekostnaderna. Detta gynnar en ökad bostadskonsumtion framförannan konsumtion och beskär på så sätt barnfamiljernas valfrihet. De storamarginalproblem som finns i nuvarande bostadsbidragssystem kvarstår även i detnya förslaget. På en punkt har regeringen dock varit lyhörd för vår kritik idetta avseende - man föreslår att bostadsbidraget fr. o. m. tredje barnetersätts med ett icke behovsprövat flerbarnstillägg. Enligt vår mening är det viktigt att stödet tillbarnfamiljerna inte är vare sig konsumtionsstyrande eller progressivt. Deinkomstprövade bostadsbidragen bör inte ökas. Målsättningen bör i stället varaatt ändra stödet till barnfamiljerna så, att valfriheten och incitamentet extra arbetsinsats ökar. Med det behovsprövade böstadsbidragssystemet är detfrån ekonomisk synpunkt tveksamt om det lönar sig för en deltidsarbetande makeeller maka att öka sin arbetsinkomst. Vad som behövs är en successiv sänkningav skattetrycket som gör att hushållen får behålla en större del av sinainkomster samt ett system med skatteavdrag för barn. När det gäller omprövningar av bostadsbidragen harregeringen fått bakläxa av utskottet. Regeringen föreslog nämligen attomprövningen skulle ske endast en gång . Detta skulle betyda att eninkomständring skulle beaktas först långt efter det att den hade inträffat, oavsettom det var fråga om en ökning eller en minskning av inkomsten. Om en inkomstplötsligt faller bort i en familj skulle påfrestningen på den familjens ekonomiblivit utomordentligt stor om man följt regeringens förslag. Socialdemokraterna i bostadsutskottet har tillstyrkt envpk-motion som innebär att en omprövning av bostadsbidraget skall ske närarbetsinkomsten väntas minska eller mer. Inte heller detta förslag äracceptabelt. Under löpande år kan en familj med kraftigt ökad inkomst behållasitt bostadsbidrag, medan en familj som fått sänkta inkomsterinte får sitt rättmätiga bostadsbidrag. Vi moderater avvisar därför utskottetsförslag i det avseendet. Vi tycker att folk skall få de bidrag de ärberättigade till. Regeringen föreslår i bugetpropositionen attbetydande belopp anslås till en rad ändåmål i syfte att förbättra bostädernavad. avser tillgänglighet och service. Detta är i och för sig angelägnaåtgärder, men vi ifrågasätter om staten skall bidra med pengar till den typenav verksamhet. Detsamma kan man säga om förslaget om förnyelsebidrag tillolika bostadsområden. Det är ofta företagsekonomiskt lönsamt att företa förbättringarav boendemiljön, eftersom det ökar ett bostadsområdes attraktionsvärde. Sådanasatsningar bör rimligen komma till stånd utan statligt stöd. Detta gäller iallt väsentligt också miljonprogrammets bostäder, varför vi motsätter ossytterligare statliga pengar till förbättringar av dem. införde socialdemokraterna statsbidrag tillhyresrabatter och hyrésförlustgarantilån. Redan då motsatte vi oss dessa bidrag, som närmast kan ses som stöd för produktion av bostäder där ingen efterfrågan finns eller av bostäder som är utformade så att ingen vill ha dem. Felaktiga satsningar har också helt klart gjorts. Vi föreslår att stödet upphör detta år. ' begåvades vi med ytterligare bidragi form av kvarboendegarantier och nya hyresrabatter. Uppfinningsrikedomen påbostadsdepartementet vad gäller koristruktion av nya bidrag är imponerande. Såfort man upptäcker att tidigare regleringar och bidrag skapat problem kläcksnya' idéer om ytterligare bidragsformer. Röran blir bara värre, sombostadsmarknaden nästan helt slutat att fungera. Vi har inte i modern tid upplevt en sämre fungerandebostadsmarknad än . kötid för en önskad bostad är inteovanlig i en del regioner. Den svarta handeln med lägenheter florerar värre ännågonsin, hyreskontrakt säljs mer eller mindre öppet, priserna på detbegränsade utbudet av bostadsrätter slär alla tidigare rekord, korruptionenbreder ut sig osv. Även ni socialdemokrater måste rimligen inse att erbostadspolitik har kapsejsat. Jag skall avsluta med att citera ur en i denstora mängden insändare om bostadsproblemen som återfinns i våratidningar. Den belyser ett av de problem som jag här har berört. Den lyder: "Jag bor med min hustru i eninsatslägenhet . På grund av att min hustru har fåtttilltagande ledbesvär, främst i sina knän, har hon svårt att klara trapporna.Vi önskar byta lägenhet, antingen till nedre botten eller i en lägenhet medhiss. Men då kommer det stora problemet. Vi får betala skatt på'vinsten' trots att vi får betala lika mycket för vår nya lägenhet. Handen på hjärtat och ni andra iregeringen, skäms ni inte att-låta detta fortgå. Vi förmodar att tusen och återtusen andra människor i landet är i samma situation och som inte har råd attflytta." Detta är bara ett exempel. Jag skulle vilja frågasocialdemokraternas talesman i den här debatten: Vad tycker ni att denna familjskall göra? Vad har ni för råd att ge dem och de tiotusentals andra som är isamma situation? Med det anförda yrkar jag bifall till dereservationer där de moderata ledamöterna i bostadsutskottet finns med. Idetta anförande instämde () Anf.2 (fp): Vi har frän gjort en uppdelningmellan ledamöterna i bostadsutskottet i denna debatt som gällerbostadsutskottets betänkande nr 20, tidigare kallat nr 10. Jag börjar med attkommentera de inledande reservationernasamt markvillkoret och hissbidragen. tar upp räntelånen,äldre egnahem och bostadsbidragen. kommer därefter att behandlaROT-lånen, stödet till samlingslokaler och energifrågorna. De boendes önskemål måste enligt uppfattningvara utgångspunkten för bostadspolitiken. Det innebär att ökad valfrihet förde boende måste eftersträvas. Staten skall inte genom ekonomiska styrmedeleller administrativa regleringar gynna eller missgynna vissa upplåtelseformer,bostadstyper eller fastighetsägare. Det är viktigt att staten förhåller signeutral till olika former av boende. Boende med äganderätt, bostadsrätt ochhyresrätt bör ges så likartade villkor som möjligt. Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 13 från som tar upp statens neutralitet till olikaboendeformer. Den har samma inriktning som kommittémotion. Den enskilda människan måste ges förutsättningar att självta ansvar för sitt boende. Därför bör ökade möjligheter skapas för dem somönskar äga sin bostad. Det bör exempelvis bli lättare att ombilda hyreshus tillbostadsrättsföreningar. Det är ett viktigt bostadssocialt mål att alla skall hatillgång till en bra bostad. Vi har också en hög bostadsstandard i ,även om det fortfarande finns undantag. Institutionsboendet bör minskas. De som bor på institutionbör ges en så hemlik miljö som möjligt, och de som önskar skall ha rätt tilleget rum. Det är ineffektivt ur fördelningspolitisk synvinkel attstödja en viss typ av konsumtion, i det här fallet bostäder. Grupper sombehöver stöd, t. ex. barnfamiljer, bör ges ett generellt stöd som inte ärkonsumtionsstyrande .Det är också av statsfinansiella skäl nödvändigt attreducera bostadssubventionerna. Bostadspolitiken bör i mindre utsträckning präglas avregleringar och i högre grad anpassas till déboendes egna önskemål. Dettainnebär i en del fall att marknadsmekanismerna ges större utrymme. Den bostadspolitik som socialdemokraterna står för harmedfört många brister. En av de mest iögonfallande är bristen på små bostäderför ungdomar. Genom ROT-programmet har en mängd smålägenheter vid ombyggnaderslagits samman till större utan hänsyn till att det finns en stor efterfråganpå mindre lägenheter. Den socialdemokratiska bostadspolitiken bygger påregleringar och subventioner. Stödformerna blir allt fler och alltmerkostnadskrävande. Förutom stora kostnader uppstår inånga gånger andra negativaeffekter. Olika upplåtelseformer ges inte en likvärdig behandling. Regeringen har visat en anmärkningsvärd passivitet när detgäller bostadspolitiken. Redan före valet meddelade socialdemokraternaatt hela bostadspolitiken skulle ses över och att detta skulle ske skyndsamt.Hösten 1986 kom resultatet av denna "skyndsamma" översyn. Även om detfinns någon positiv detalj i regeringens förslag, så löses inte någotväsentligt bostadspolitiskt problem med den politik som regeringen står för.Jag vill dock i likhet med uttrycka stor tillfredsställelse överatt regeringen dragit tillbaka förslaget om fastighetsskatt, även om det satt Hade man gjort det tidigare eller över huvud taget inte framförtförslaget, kunde kammaren ha haft den bostadspolitiska debatten för ett antalveckor sedan. Jag vill ta upp frågan om ökad satsning på bostadsrätter.Många människor önskar bo med bostadsrätt. Många uppskattar den förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagande i demokratiska former för fastigheten som bostadsrättsboende erbjuder. Detta medför i många fall också lägre boende kostnader. Nära förknippad med det enskilda ägandet är den fria överlåtelse rätten för bostadsrättslägenheter. ' Det finns omkring 600 000 bostadsrättslägenheter ivårt land. Antalet har ökat kraftigt . upplåtsdock endast en mindre del av alla bostäder med bostadsrätt, . Här liggervi under mänga jämförbara länder i västvärlden. Det har visat sig att en rad positiva effekter kan uppnåsdå upplåtelseformen i en fastighet eller i ett bostadsområde förändras frånhyresrätt till bostadsrätt. Ofta har sådana ombildningar fört med sig minskadesociala problem och en större gemenskap i bostadsområdet. Vidare harbostadskostnaderna kunnat reduceras genom minskat slitage och genom de boendesegna insatser i förvaltningen av bostäderna. anser att deförhållanden jag här har berört talar för att restriktioner som gällerför bostadsrättsboendet i stor utsträckning bör avskaffas.