prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Forskning, m. m. 40MARIANNE (); del av det gemertsammaforskningsbetärtr kartdet är liten men viktig. Den offentliga sektorrt är stori vårt land och ger människor en trygghet, dels som servicetagare, dels somarbetstagare, t. ex. inom vården eller skolan. Det samhälle som vi tillsammans har byggt upp föräudrassnabbt, och vi måste anpassa och förändra verksamhetert sä att dertpassar det moderna samhället och mänrtiskors krav. Eller ännu hellre - vi måsteligga före utvecklingen, så att eventuella förändringar och förbättringar kangöras . I ett modernt samhälle betyder forsknirtgert mycket, ochpolitiker och forskare måste samarbeta och utbyta erfarertheter för att kuurtautveckla och föruya dert offentliga förvaltningen. Förtroendevalda och anställdasom vill pröva nya vägar måste ha ett förbättrat beslutsunderlag och ökadekunskaper om beslutens konsekvenser. I botten måste det finnas en omfattande utvärderiug avbefintlig verksamhet. Här har forskningen en viktig uppgift genom att belysa ochifrågasätta. En stor och viktig del av den offerttliga verksamhetert ärdeccrttraliserad till kommuner och landsting. Det är därför en naturlig följdatt och Landstingsförburtdet i ertlighet med förslaget iproposition 1986/ 87:80 tillsammans satsar lika mycket som- statert tilldelegationen för forskning om den offentliga sektorn, Forskningsdelegatiortcnsverksamhet har sedan starten inriktats pä övergripande frågor omfolkstyrelsen samt kommunernas, landstingskommunernas och den statliga sektornsroll i samhällsutvecklingert, Forskrtingsdelegatiortcn har dokumenterat och informeratom forskningen inom dert offentliga sektorn. Delegationen haren viktig uppgiftnär det gäller Forskning, m. m. samverkanmellart forskare och avnämare. Utskottet är enigt om att crt forskning inom denoffentliga sektorn är viktig och att området är eftersatt, I reservation framförs att den aktuellaforskningen bör ske via forskningsråden. Majoriteten anser att forskningsrådcrtfyller ert viktig uppgift rtär det gäller forskning om den offentliga sektörn,men vi tycker också att det är viktigt att användarna, dvs, staten, kommunernaoch landstingen, får ett inflytande över inriktningen inom det område som berörert så stor del av märtniskorna i vårt land. Delegationen för forsknirtg irtomdert offerttliga sektorn har en vidare och mer omfattande roll än FRN och detraditionella forskningsrådcrt. Därför är det viktigt att stödja och utvecklaforskrtirtgsdelegatiortcrt i ertlighet med och majoritetensförslag. Jag yrkar bifall till hemställan i firtartsutskottets deli betärtkartdet och avslag pä den moderata reservationen. 41 () replik: Här ser vi öppet och ohöljt den bockfot somBirger Hagård så vältaligt beskrev, nämligen att socialdemokraterna vill ha enklar politisk styrning av forskningen. Vi moderater anser också att denna forsknirtg i och försig är viktig, mert vi anser att den med fördel kan utföras på universiteteneller organiseras genom forskningsråd. Vi är dessutom, som jag antydde i mittanförande, oroliga för att vi håller på att såga av den gren vi sitter på, attbasresurserna inte är tillräckligt omfattande på universitetert och högskolornaför att förse forskningsorgancrt med kompetcrtt persortal. Därför mertar vi attresurser måste föras över frårt sektorsorganen tillbaka till universitetert,högskolorna och forskningsråden där de egentligert hör hemma. 42 () replik; Jag tror inte att vi kan komma varartdramycket närmare, vi socialdemokrater och , utau vi kommer alltid attha olika uppfattningar i denna fråga. Men egentligen finns det ingenmotsatsställrtirtg. Vi tycker att båda typerna av forskning behövs. Det gör attvi får ett bättre underlag och en vidare forsknirtg, 43 () replik: Låt mig då barakonstatera att inte tog avstånd från mitt påstående attsocialdemokraterna vill ha ert politisk styrning av denna typ av forsknirtg.Det är tydligen så att man vill styra denna forskning genomsektorsforskningsorganen. 44MARIANNE () replik: Herr talman! Det är kanske inte styrning dethandlar om utau ert vidare forskning för att få ett bättre beslutsunderlag, 45 (): I den moderata kommittémotionen 1986/87:U103hemställs om klara riktlinjer för en kortcerttration av det bilateralaforskningsstödet till naturvetenskapligaämncrt irtom området ekologi/miljöfrågor och samhällsvetenskapliga ämncrt somekortomi och statskuuskap, vidare att riksdagert begär att regeringen utarbetar förslag tillSAREC:s verksamhet vad avser uppbyggnad av ett eller två kvalificeradeforskningscentra i inom markvårdsområdet, samt attsamverkan mellart SIDA och SAREC måste ytterligare fördjupas. Utskottet avstyrker dessa förslag. Motiveringen är att detinte är rimligt med en koncentratiort till ett fåtal ämrtcsområdcrt, att hänsynmåste tas till mottagarlandets örtskemål, att kvalificeradeforskningsinstitutioner riskerar att bli isolerade öar samt att existerandesamverkan mellan ligger på en tillfredsställande rtivå. Moderata samlingspartiet delar ej dennautskottsmajoritetens bedömuing, I reservationen sammanfattar vi motiven härför.Utöver vad som framgår av reservationen vill jag inför kammarens ledamöterunderstryka följande, Föreligger ett allvarligt hot mot människans livsmiljökan det undanröjas endast genom en koncentration av motåtgärderna till deområden där orsakerna står att finna. Önskemålen från enskilda länder i , utsatta förökenspridnirtg, jordförstörelse, uteblivna regn och sjunkandeproduktionsförmåga inom jordbruket, tillgodoses bäst om de orsakande krafternasrtabbast möjligt finner sin vetenskapligt fastställda förklaring. Tidenbrådskar ty är, med Brurtdtland-kommissiortCrts uttryckssätt, ertdöertde korttinent om irtte omedelbara och omfattartde irtterrtatiortellainsatser görs. Därför måste tillgängliga forskarkrafter sammanföras till etteller två forskningscentra med kvalificerad tvärvetenskaplig inriktning. Framtagandet av världens genom tiderna farligasteförstörelsevapen, atombombcrt, är exempel på vad en koncentratiort avforskningsresurser kan åstadkomma. Ett motsvarande resultat borde vara lättareatt nå i det fredliga uppbyggnadsarbetets tjänst. Jag yrkar bifall till dert moderatareservationen till utrikesutskottets betänkande UU 1986/87:16. Forskning, m. m. 46BENGT SILFVERSTRAND (s): Eftersom utrikesutskottet är enigt när detgäller det avsnitt i propositionert som berör säkerhetspolitisk och anrtartutrikespolitisk forskning kommer jag i mitt anförande att hälla mig enbarttill u-lartdsforskningen och den reservation~av moderaterrta som fogats tilldertna del av betänkartdet. En allt större del av u-landsbistårtd har undersenare år kortcerttrerats till stöd för forskning i utvecklingslärtder. Det ärstyrelsen för u-landsforskrtirtg, SAREC, som administrerar det forsknirtgsstödoch det irtstitutionssamarbete med som utgör ett mycket väsentligtkomplement till det utvecklingsarbete som bedrivs av SIDA. SAREC;s forskningsstöd har den inriktnirtgert att detsyftar till att främja forskrtirtg som kart urtderlätta för tredje världertslärtder att utvecklas mot självbestämmartde, ekonomisk tillväxt och socialrättvisa. Den centrala uppgiften för SAREC är att medverka till att bygga uppoch stärka nationell forskningskapacitet i . Forskning, m. m. medenskilda , regionala organisationer, irtternationella forskningsinstitutioner,svenska forskningsmiljöer och stöd till enskilda forskare. Stödet är inriktatpå områden som jordbruk och landsbygdsutveckling, hälsovård, utvecklingsteorioch samhällsvetenskap, kvinnors situation, teknik och industri samt humaniora,utbildning och kommunikation. Som en följd av dert utvärdering som efter tio årgjorts av SAREC:s verksamhet har en viss omläggning av stödet nu påbörjats iriktning mot mer långsiktiga irtsatser på ett arttal forskningsmiljöer medu-landsinriktning. sedart beslutade att via SARECanslå drygt 100 milj. kr. till ettfemårigt forskningsprogram kring avskogningoch markförstöring. Målsättningen med detta program, som redan börjatförverkligas, är att bygga upp inhemsk forskningskapacitet i ett antal u-länderoch bidra till utvecklandet av förebyggartde åtgärder. Avskogrting och markförstöring är viktiga orsaker till attallt fler märtni-skor i drabbas av hungersrtöd. Den för hela detglobala ekosystemet livsviktiga regnskogcrt är utsatt för akuta hot såväl fråuett missriktat svedjebruk som från olika kommersiella aktiviteter, t. ex. ohämmadtimmeravverkning, röjning för plantager, betesmarker och annanmarkexploatering. Den tropiska regnskogert är det artrikaste och mestkomplicerade ekosystem som finns på vår jord. Tropisk regnskog täcker inte merän av jordens landyta, men rymmer ärtdå rtära hälftert av allaexisterande arter av djur, växter och mikroorganismer. På en enda hektar, dvs.100 gånger , kan man t. ex. hitta över 200 olika trädslag. I helaSverige finns sammanlagt ett tjugotal. efterlyser i sin reservation riktlinjer föratt klarläggasambandet mellan miljö, bistånd och utveckling och begär enkoncentration av forskningsstödet till naturvetenskapliga ämnen inom områdetekologi miljöfrågor och till samhällsvetenskapliga ämnen som ekonomi ochstatskunskap. Man föreslår också att SAREC skall medverka till att bygga uppett eller två s. k. centres of excellence i inom markvårdsområdet, ochslutligen att en närmare samverkan skall ske mellart SIDA och SAREC imottagarländerna. Som en sammanfattande kommentar till denna reservationskulle man kunna säga; Vad göras skall är allaredan gjort. Genom satsningcrt på 100-miljonersprogrammet och även pådet ordinarie SAREC-programmet görs nu en ytterligare kortcentration, precissom man efterlyser, till miljö- och markvårdsområdet. Programmet, som redantill största delen är grovplanerat och delvis redan avtalsfäst, utformas imycket nära samarbete med SIDA. Närmast ansvarig handläggare med särskilderfarerthet frårt skogsforskrtirtgsområdet kommer t.ex. frårt just SIDA. De afrikartska lärtderrta har stor brist på egcrtforskarkompetcrts rtär det t.ex. gäller markartvärtdning, skog och jordbruk. Omproblemen skall kunna lösas måste man först utbilda egna forskare. Det är härSAREC kommer in i bildcrt. En satsning sker nii på att bygga uppforskarkompetens och utbildningsresurser med tonvikt på markvård inomDepartmertt of Agriculture vid urtiversitetet i i Kcrtya.Utbildrtirtgcrt kommer att ha ert regiortal inriktrting. Plarteringen avdensamma sker i nära samarbete med SIDA, som redan har ett specialinriktatmarkvårdssekretariat. Även omSAREC således här bygger vidare på en redart existerartde institutionuppnås i allt väsentligt de syften som i sin reservation säger sigeftersträva. Det blir möjligt att utbilda inhemska forskare inom regionen,liksom att förutsättnirtgar skapas för att utbilda lärare som skallklara undervisningen på egen hand. I sammarthartget kart också rtämnas attSverige tillsammarts med artdra länder stöder ett internatiortellt forskningscenter,ICIPE, som bl. a. arbetar med att ta fram biologiska bekämpningsmedel motskadeinsekter i . Ett forskarlag från medverkar också i dettasammanhang. Som en inte oviktig bieffekt till SAREC;s engagemang kannämnas att svenska universitet och forskningsinstitutioner genorh sinmedverkart i olika u-landspröjekt förstärker sirt kompefens och blirefterfrågade på den internationella marknaden av bl. a. olika FN-organ. En inteoväsentlig del av svensk kunskapsexport härrör sålunda-i själva verket frånbistårtdssamar-betet. Med artdra ord är det som efterlyser i sinreservation i allt väsentligt tillgodosett, varför jag yrkar avslag påreservafionen och bifall till utrikesutskottets hemställan i betänkandet1986/87:16. Forskning, m. m. 47 () replik: I allt väsentligt instämmer jag i vad BengtSilfverstrand anför rörande SAREC:s verksamhet. Vad som emellertid har gåtthonom förbi är att denna verksamhet är under utveckling. har vi från moderat håll arbetat intensivtpä att SAREC;s verksamhet skall bli effektivare, mera koncerttrerad och meraett stöd för svertsk biståndsverksamhet. Genom dessa moderata aktiviteter harvi fått fram en utrednirtg rörande SAREC som slutar i betänkartdet medSAREC. I detta framhålls att för att komma åt stora problem, medglobala återverkningar, krävs det forskrtirtgsirtsatser konccrttrerade till etteller högst två forskrtirtgscerttra. Detta har regeringen endast observerat, och man har intetagit ställnirtg till hur man avser att göra. Vi har påpepat det från moderathåll och mertar att det krävs ett beslut om koncentration av insatserna förbekämpnirtg av de mycket akuta rtaturmiljöproblemeu i . Här har vi stöd frän de miljökonferensersom har hållits, senast i , där det har framgått att även de afrikanskastaterna som är berörda av naturförstörelscrt inser att det måste ske en snabboch koncentrerad insats. Från ett eller två forskningscentra är det sedanlättare att sprida ut egen forskning i de olika länderna. 48BENGT SILFVERSTRAND (s) replik; Jag måste då än en gång poängtera attönskemål och krav som är framförda i den moderata reservationen är på olikasätt på väg att förverkligas. Det råder fullständig enighet i utskottet om attdet är via SAREC, det särskilda organ vi har för detta, som vi skallkoncentrera våra insatser när det gäller forsknirtg på det här området. För att ytterligare understryka vad jag sagt kan jag ocksånämna atf bara för någon vecka sedan fattade regeringen beslut om att avsättamedel, rtärmare bestämt ca 20 milj: kr., för forskrting om markanvärtdning. Forskning, m. m. avskogningoch ökenutbrednirtg, med koncentratiort på . Det stödet ingår i det100-miljonersprogram som jag nämnde. efterlyser sedart ytterligare insatserav svenska forskare, inriktade mot . Då kan jag nämna att så sent somför bara rtågon vecka sedan fastställde riktlinjerna för ensådan verksamhet. Särskilda medel avsätts , utöver det ordinarie anslagettill SAREC, för forskartjänster med u-landsinriktning. Än engårtg: Det som efterlyses är på väg att förverkligas. 49 () replik: Det är glädjande att höra att verksamhetertär på väg att utvecklas, men av de tillgängliga hartdlingarna framgår inte attregerirtgen har tagit ställning till huruvida man skall satsa på en eller fleraforskningsinstitutioner. Tankarna går tydligert till att utveckla euforsknirtg, inte att anvärtda sig av de forskare som redan finns tillgängliga. Vi har fått ett anslag på till forskning,speciellt rörande ökenspridnirtgert. Skall man vänta till dess de afrikanskastaterna själva får tillgång till utbildade forskare, så går åren utan någonsom helst åtgärd. Här är det bråttom, för ökenspridningen är utomordentligtallvarlig. Utifrårt de aspekterna kan mart irtte låta sig rtöja medatt säga att vi är på väg. Vi måste påskynda utvecklingen och komma med snabbainsatser för att göra livet drägligare i de drabbade afrikanska staterna. 50 () replik; Vi påskyndar insatserna dels genom attförstärka svensk forskningskompetens på de här relevanta områdena, bl. a. miljöoch ekologi, dels genom att göra det enda möjliga som kan fä verkan på långsikt, nämligert gcrtom att bygga upp eu egen kompetens i första hand i de afrikanskaländerna. NågOrt annart framkomlig väg finns inte. 51 (); Redan i anslutrtirtg till 1982 årsförsvarsbeslut gjorde ett enhälligt försvarsutskott ett uttalande om vikteu avatt det finns säkerhetspolitisk forsknirtg som underlag för debatt och förbeslut på säkerhetspolitikens område. Man stödde sig då bl. a. påremissyttrandert frårt försvarets forskningsartstalt och frårt . Dessa institutioner, som själva bedriver säkerhetspolitisk forskning,påpekade vikten av att också universiteten engagerar sig på detta område. Dessa institutioner, som ju själva står för denmålinriktade forsknirtgen på detta område - vi skulle kunna kalla densektorsforskningen - skulle eventuellt kunna misstänkas för att själva vara uteefter resurserna. Därför är det mycket viktigt att det var just dessainstitutioner som underströk behovet av en fri akademisk säkerhetspolitiskforskning. har det gått . har tolvprofessurer i statsvetertskap fördelade på våra olika universitet ochhögskolor. Därav är tre professureris. Endast två ärinriktade på internationell politik, och ingen är inriktad på säkerhetspolitik. I denomfångsrika proposition som föreligger skrivs många vackra ord a. heter det: "Olika vägar bör prövasför PrOt. 1986/87:131 att fördjupa den internationellt inriktade utbildningen och forsknirtgert främst med anknytning till ämnesområdet statsvetenskap. Det är viktigt att "I säkerhetspolitisk forskning, freds- och konfliktforskrting, inte minstöststats- *' forskning,kan bidra till att bredare kunskaper pä dessa, områden skapas inomlandet." Det låter ju bra, men var firtns förslagen? efterdet att försvarsutskottet sagt ifrån att säkerhetspolitisk forskning är viktigoch bör förstärkas samt tas upp inom ramert för forskningen och utbildningenvid universiteten säger regeringen samma sak. Men regeringert gör ingenting.Ord hjälper inte. Däremot har vi i moderata samlingspartiet i anslutningtill propositionen lagt fram ett förslag. Jag kan säga att det skett efterett.ganska omfattande arbete och med hörande av representanter för snart sagtalla viktiga intressenter på detta område. Efter detta arbete har vi stannatför att föreslå att en professur i säkerhetspolitisk forskning inrättas vidStockholms universitet. En professur i ett ämne blir i allmänhet den fastakärna kring vilken mart kan bygga upp en rekrytering av nya, unga forskare, ochpå sikt kan den åstadkomma bredd och djup. Men som framgått av den tidigaredebatten kan man inte kasta ut en ensam professor i kylan och hoppas att hanskall åstadkomma någontirtg. Därför har vi föreslagit att professureu skallförläggas till huvudstadens universitet. Därmed skulle man underlätta kontaktenmed viktiga intressenter, såsom utrikes- och försvarsförvaltningen, och medden målinriktade och delvis av statsmakterna styrda forskning och utbildningsom redan bedrivs inom t.ex. . Man skulle därmedockså underlätta internationella kontakter. En professur skulle också, om den på något sätt fick enanknytning till , kunna bidra till utvecklingen avnågot som vi i vårt land saknar, rtämligert ett fristående forskningsinstitutmed tillräcklig styrka på det utrikes- och säkerhetspolitiska området, ettinstitut som har tillräcklig tyngd för att vara en intressant samarbetspartneri det internationella konferens- och forskningsutbytet, där svenskar tyvärrofta får agera som gäster, åhörare eller i bästa fall gästföreläsare vid andrajämförbara-länders mer resursstarka och intressanta institut. Den i motiorten föreslagna professuren skulle kunrta varabörjan till något som också skulle kunna stimulera en öppen debatt. Den skulleockså vara en förstärkning av möjligheterna att ta fram i landet producerat,origirtellt underlag för säkerhetspolitiskt tänkande och beslutsfattande, någotsom är viktigt inte minst för ett alliartsfritt land med en alldeles egen ochsjälvdefi-rtierad utrikes- och säkerhetspolitik. Vad säger då inför detta blygsamma förslag attbörja fylla det tomrum som i propositionen finns efter de vackra orden? Jo,försvarsutskottet, som har fått yttra sig i frågan, vidhåller sin gamlauppfattning att det är angeläget att säkerhetspolitiska frågar tas upp inomramen för utbildningen och forskningen inom högskolan. Man säger också att resurser behöver avdelas för forskningoch utbildning om frågor av direkt betydelse för säkerhet. Men i nästa andetag säger utskottsmajoriteten att man inte har underlag för något beslut. 5 Riksdagensproiokoll 1986/87:131 1986/87:13126 maj 1987 Forskning, m. m. Är det att regeringen tänkande inte har kuurtatåstadkomma något underlag för något beslut? Eller är det något fel på detunderlag som moderata samlingspartiet har presenterat? Är det fel ställe? Skalldet inte vara ? Räcker det inte med ert professur, skall det varaflera? Att det skall vara inom statsvetenskapen och att det skall vara vid ettuniversitet tycks vara fullständigt klart . Det finns irtgen motiveringtill varför mart inte är nöjd med det underlag som har presenterats. sade nyligert att utrikesutskottet äreuigt när det gäller den säkerhetspolitiska forskningen. Men det är inteutskottet. Den egendomliga beslutsordningen har gjort att den enda motiort somhar fuurtits för att förstärka den säkerhetspolitiska forskningen harbehandlats av utbild-ningsutskottet. har fått yttra sig, menutskottet är inte enigt. Majoriteten är visserligen överens med motiortärernaom att universitet och fristående institutioner som Utrikespolitiska institutetkan spela en betydelsefull roll för att stimulera debatt och fördjupakompetens på området. Enligt utskottet vore en ytterligare betoning av försvensk säkerhetspolitik relevant forsknirtg önskvärd. Men motionskravet och detsedan fem år tillbaka av försvarsutskottet uttalade kravet gäller en friakademisk, obundcrt forskning. En sådan finns det behov av, skriverutrikesutskottet. Motionen avslås i alla fall, varvid man-hänvisar till att manskall återkomma längre fram. Sedan återkommer man längre fram, men då behandlarman ert artrtart motion. Där sägs det om den motion som man har yttratsig om att den fria akademiska forskningen å ena sidan och den behovsinriktadeforskrtirtgen. och den långsiktiga utredningskapacitet som regeringen behöverför sina bedömningar å andra sidan är nödvändiga, båda två. De kan inte ersättavarandra. Jag är övertygad om att de dessutom ömsesidigt skullekunrta förstärka och stimulera varandra. Jag tror också att ju mer kompetenssom finns på ett område inom landet; desto större förutsättnirtgar får vi attupprtå kvalitet och, mångfald. Sammanfattningsvis: ,försvarsutskottet . utrikesutskottet och även regeringen tycker attden fria och till statsveten-skapcrt krtutna säkerhetspolitiska forskningen ochutbildningen behöver förstärkas. Men när moderata samlingspartiet lägger framett blygsamt förslag till en väl avvägd och adekvat placerad begynnande förstärknirtgav området säger försvarsutskottets majoritet att mart irtte har underlag förbeslut och utrikesutskottets majoritet att det här behövs, men att vi får se pådet hela ert artnan gång. Men frågan är vad utbildningsutskottet, som har haftatt fatta beslutet, säger. Jaghar letat i betänkartdet. mertutbildningsutskottet säger ingenting - naturligtvis bortsett från de moderataledamöterna. De moderata ledamöterna, liksom deras kamrater i de artdrautskotteu,.säger med litet kanslisvenska ord: Ja, men om alla nu är så överens,kom då till skott och inrätta professuren! företrädare, liksomutbildningsmirtistern, har gripits av hunger eller tröttnat påforskningsdebatten och lämnat kammaren. Utbildningsministern gjorde i sittanförande ett mycket belåtet konstaterande om de framsteg som det innebär attde olika departementen nu samordnat sinaartsträrtgrtirtgar och åstadkommit en gemensam propositiort och ett gemertsamtförslag till riksdagert. Jag skulle vilja säga att resultatet uär det gällerdert säkerhetspolitiska forskningen har blivit att den har ramlat mellartstolarrta. kan inte i sirt budget förväntas lägga framnågra förslagom rtågra professurer. har inte gjort det,och utbildningsministerrt är irtte ens kvar för att diskutera frågan. Jag fårdärför låta frågan eka ut i tomheten och kanske nå hortom på något annat sätt.Tänker utbildningsministern, som ändå har ett visst förflutet på detsäkerhetspolitiska området, återkomma och lägga fram något förslagom att göra den förstärknirtg som försvarsutskottet beställde för fem årsedart? Jag ber att få yrka bifall till den moderatareservationen 46 i utbildningsutskottets betänkande. Forskning, m. m. 52INGVAR (); Låt mig till att börja med ta uppförsvarsforskningen som är av stor betydelse. I propositionen om forskningenuttalar statsministern bl. a. följande; "Neutralitetspolitiken ställer särskilda krav på ensjälvständig värdering av för vårt land viktiga förhållandert ochutvecklingstendenser i omvärlden.