prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — framförde avslutningsvis precis desynpunkter som jag har velat framföra i min interpellation och i denna debatt.Självfallet bygger inte heller min fråga på någon som helst ringaktning avinvandrarministern. Tvärtom vill jag gärna instämma i de välgångsönskningarsom kolleger i kammaren har framfört dll honom. Sedan vi under en följd av år harfört diskussioner i olika organ och på en något lägre nivå än statschefsnivå,är det angeläget att denna fråga nu förs upp på statsminister- och premiärministernivå,vilket vad jag förstod var precis samma önskemål som gavuttryck för. Jag tolkar tystnad när det gäller den konkretafråga som jag har ställt så, att några sådana planer inte finnsfrån svensk sida. Men jag hoppas att är beredd att ta uppfrågan inom regeringen och försöka förmå sin chef i regeringen att agera meraktivt än . 74MARIA (): Jag vill tacka invandrarministern för de tvådementier som jag fick, nämligen att det inte finns något inofficielltflyktingtak och att det inte heller krävs visum orii man är politisk flykdngoch kommer dll . Det är emellertid något märkligt att därefter hörainvandrarministern säga att DDR-överenskommelsen ändå är helt i linje medgällande interriationell praxis och svensk rätt. Om det inte krävs visum föratt komma till och begära asyl, finns det inte heller någon som helstmöjlighet för svenska myndigheter att begära att andra länders myndigheterskall avkräva asylsökande visum för att släppas igenom dll den svenskagränsen. Jag utgår från att man kommer att informera DDR om den inställning sominvandrarministern har redogjort för, nämligen att vi inte kräver visum för asylsökande.Det skulle i så fall innebära att vi återigen börjar ta emot de eventuellaasylsökande som reser via DDR. Den internationella praxis som invandrarministernåberopade är också något märklig. Jag har inte lyckats få något belägg för atten sådan praxis existerar, utan tvärtom brukar alla länder instämma iGenévekonventionen, i vilken det sägs att man inte behöver ha dokument för attfå söka politisk asyl i ett land. a. artiklarna 28 och 31 iGenévekonventionen berör just den frågan. Vår överenskommelse med DDR har fått en del tråkigaföljder. Det är helt riktigt att olika europeiska länder har tagit kontakt medDDR - det var efter det att hade gjort det. efter var bådeDanmark och ute och ville ha samma stopp för flyktingar via DDR.Det påverkade också de siffror som invandrarministern talade om. Att siffrorna på något sätt skulle tyda på en generösflyktingpolitik är inte helt givet. De siffror som vi har tillgängliga pekar påatt har fått ta emot många tusen av de asylsökande som skulle hakommit dll deri svenska gränsen.Det är en dramatisk ökning för del som inte motsvaras av denökning som har fått . Siffrorna visar också att vi i mycket stor utsträckningväljer att direktavvisa asylsökande vid gränseri, riågot som är ett hot moträttssäkerheteri. Jag skulle välkomna initiativ för en mer generösflyktingpolidk, där invandrarministern säger: Ja visst, vi upphäver våröverenskommelse med DDR, vi kommer inte med fler propositioner som syftar tillatt förhindra flyktingar från att komma till , vi ökar flyktingkvotenoch täpper till hålen i rättssäkerheten. I så fallskulle vi få en god enighet om flyktingpoHtiken i kammaren. 75ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Invandrarministern hävdar att vårflyktingpoHtik är generös och human, genom att hänvisa till den ökning avasylsökande som ägt rum i . Vad är det förflyktingar som har sökt sig hit? Jo, de kommer från ,transporterade av Lufthansa. Det handlar om samma personer som har kanaliseratsvia till , samma personer som vi har stängtmöjligheterna att komma till för, genom överenskommelsen med DDR, ochsom västtyskarna direkt, passivt eller aktivt, uppmuntrat att så att säga lämpaöver till . Det sker i en dd när länderna i bollar med flyktingaroch anstränger sig för att stänga sina gränser så mycket som möjligt. har också med DDR träffat sammaöverenskommelse som , och flyktingtillströrnningen till via DDRhar stoppats. Den ökning som redovisade bedöms därför av allainitierade personer som tillfällig. Siffrorna kommer att vara heltannorlunda. Dessutom försöker liksom andra i den härkammaren att skylla på DDR när det gäller problemen med visumtvång, medhänvisning dll att det landet inte har medverkat dll att flykdngar kommit tillSverige av hurnanitära skäl utan uriderförstått geriom vinstintresse. Vad vill då komma med för rekommendation tillDDR? Är beredd att säga dll DDR-myndigheterna: Ni skall intetjäna pengar på de flyktingar som kommer och som är förföljda? Är ni bereddaatt gratis trarisportera dem till eller att skulle betalakostnaderna för dem? Har vi kommit med sådana krav? Är detvad vi önskar frånDDR, att de utan vinstintresse skulle underlätta för förföljda personer attkomma till för att söka polidsk asyl? Nej, det var inte vår önskan. Vår önskan genomvisumtvånget och överenskommelsen var att stoppa deras möjligheter att kommahit. Då kan mari naturligtvis diskutera vem som är human och vem som inte ärdet i det här sammanhanget. säger att regeringens samtal med DDR under1985 har granskats av både konsdtutionsutskottet ochsocialförsäkririgsutskottet, att en fullständig, redogörelse har lämnats ochatt ingetdera utskottet har anledning att kritisera regeringens handlande. Hanförutsätter att vi har läst betänkandena. Ja, men vi läser där en mycketallvarlig kridk gentemot regeringens handlande. Jag rekommenderar GeorgAndersson att återigen läsa de aktuella betänkandena. 76ERKKI TAMMENOKSA (s): Fru falman!.Jag kommer att vara envis: Allt faller, omförutsättningarna för att ta emot flyktingar försämras och om klimatet hosbefolkningen försämras - jag tänker på fråga nr 3 i Per . Jag upprepar min fråga till : Vad görfolkpartiet för att hetskampanjen gentemot invandrare och flyktingar iMalmötrakten skall stoppas? Ämnar ni fortsätta att samarbeta med Skånepardet? Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt dll protokollet få ariteckriat att hon inte ägde rätt till ytterligareinlägg. envisas med att tala omöverenskommelsen med DDR, trots att förekomsten av en sådan har dementerats ien rad replikomgångar. Jag noterar att socialförsäkringsutskottets betänkandevar enhälligt på den här punkten. Frågan är vart vill komma medsin argumentation och om hon vill helt upphäva dén reglerade invandringen. Jagtrodde ändå att det fanns en bred enighet om att vi har och skall ha erireglerad invandring men en generös asyllagstiftning. Jag vill sammanfatta innehållet i den flyktingpolitik vibedriver. Den har en rad inslag. Vi vill genom vårt internadonella, och respekterade,arbete i FN medverka till att flykdngproblem inte skall behöva uppkomma.Sverige hör därför dll de största bidragsgivarna när det gäller FN:sflyktingarbete. Vi har också tagit en rad inidadv för attåstadkomma ett ökat sameuropeiskt ansvarstagande för flyktingfrågor och är justnu djupt engagerade i försöken att få till stånd en ministerkonferens. Vår asyllagstiftning går längre än den lagsdftning påområdet som finns i många andra europeiska länder. Den svenska flykdngkvotenomfattar 1 250 platser, medan jämförbara länder har kvoter på 250 platser -eller ingen kvot alls. I själva verket har UNHCR inte tillgång till en kvot somden svenska i något annat europeiskt land. hör till de länder i Europasom tar emot flest asylsökande. Räknat per capita har vi under de senaste årentagit emot fler asylsökande än något annat europeiskt land. Jag vill också framhålla att har det mestambitiösa mottagningspro grammet av alla europeiska länder. Över 200 kommuner i landet är engagerade. är ett av de få länder som har ett skyddinskrivet i lagen för s. k. B-flyktingar och för krigsflykdngar. Härtill kommeratt många personer, som inte ens med en mycket välvillig tolkning avGenévekonvendonen kan anses behöva skydd här, ändå får stanna i avhumanitära skäl. har också satsat stora resurser på att möjliggöramycket grundliga utredningar av asylärenden. är vidare ett av de fåvästeuropeiska länder, vilkas lagstiftning verkligen garanterar denasylsökandes rätt att även på verkställighetsstadiet framföra nya skäl för attfå stanna i landet. De hårt kritiserade direktawisningarna vid gränsen harnyligen setts över av asylutredningen. Dess förslag skall nu remissbehandlas,och regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka åtgärder som kanbehöva vidtas. Jag har velat nämna detta sammanfattningsvis i debattenför att markera att vi enligt min mening har en god grund att bygga vidare på idet fortsatta generösa och humana flyktingarbete som jag vill bedriva. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Föredrogs med bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /87:3 betänkande 1986/87:3Socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:1 betänkande1986/87:4 betänkande 1986/87:4 betänkande1986/87:3 17 § Anmäldes och bordlades Proposition 1986/87:62 Godkännande av enöverenskommelse mellan och om regleringav förmögenhetsrättsUga frågor 18 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1986/87:73av () till industriministern om vissa norrländska slakteriersoch styckningsföretags situation med anledning av kärnkraftsolyckan iTjernobyl: Antalet slaktade renar som klarargränsvärdet cesium 137 - enligt livsmedelsverkets rekommendationer- harhittills varit och är fortfarande mycket litet. På slakteriet i Härads () ärinleveranserna av normala leveranser. Samma situation gäller förexempelvis ett annat betydande slakt- och styckningsföretag, nämligen NorrfrysAB i . Ytterligare ett antal andra mindre renslakterier runt om i deövre Norrlandslänen befinner sig i en liknande situation. Detta innebär att styckare och annan personal inte kommeratt kunna hållas sysselsatta. Sameprodukter i Härads har redan sagt upp tolvpersoner, och det föreligger fara för att antalet kommer att stiga ytterligare. I har varslat/sagt upp 37 personer.Vad detta innebär på dessa mindre orter är uppenbart. Regeringen har beviljat renriäririgen medel för att undgåförluster hänförliga till . a. betalar staten för derenkroppar man tvingas kassera. Åtgärderna fungerar alltså i primärledet. antytt i möjligaste mån skall ersätta förluster i nästa led som direkt Prot.1986/87:22 kan hänföras till Tjernobyl. I detta fall är det alltså bl. Den skada som drabbar både företag,anställda och bygden genom varsel och uppsägningar blir svår att reparera. Vilka initiativ tänker industriministern ta i akt och mening för attmildra effekterna för slakt- och styckningsföretagen i med anledningav ? 1986/87:74av () dll industriministern om rekryteringen av kvalificeradetekniker dll näringslivet utanför : "Syftet skall vara att maninom alla politikområden skall ta regionalpolitiska hänsyn och medverka dllatt bygga upp förutsättningarna för näringslivsutveckling i varje region ilandet." Detta uttalande gjorde industriminister iriksdagens allmänpolidska debatt . För att nå målet"näringslivsutveckling i varje region" skall man enligtindustriministern sprida utbildning och teknik "för att just ge regionernahögre kompetens och bättre utvecklingsmöjligheter". Hur fungerar dåsamordningen av politikens olika områden för att sprida den tekniskakompetensen i landet? Ja, ett konkret exempel på hur det går till i verklighetenär den teknik- och datamässa som länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingenanordnar i för att "högteknologiföretagen iStockholmsregionen" skall få dllfälle att rekrytera kvalificerade teknikerfill . Statsråd, statssekreterare och generaldirektörerrekommenderas att sprida vetskapen om denna mässa och möjligheterna att denvägen få kontakt med kvalificerade tekniker. Den som utfärdat rekommendationen är statssekreteraren iarbetsmarknadsdepartementet. Teknik- och datamässan i har betecknats somden största värvningskampanjen någonsin för att ragga högutbildade teknikerfrån övriga till . Är det vad industriministern menar med att allapolitikområden skall samordnas för att ta regionalpolidska hänsyn? Hur stämmerdet i så fall med målet att sprida teknisk kompetens över landet för att främjaden regionala utvecklingen? Ingendng stämmer längre i regeringens politik.Industriministern påstår sig vilja främja regional utveckling genom bl.a.spridning av teknisk kompetens till olika delar av landet. Andra departementengagerar sig akdvt för ökad koncentration dll . Antingen saknarindustriministern reellt inflytande över regionalpolitiken eller också menarhan något annat än vad han ger uttryck för i talarstol. Det ärangeläget att klarhet ges om vilka besked som egentligen gäller. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag frågastatsrådet och chefen för industridepartementet: Vilka inidadv avser regeringen attvidta för att sprida teknisk kompetens och därmed möjliggöra rekrytering avkvalificerade tekniker till andra delar av landet än ? Prot.1986/87:22 19 § Meddelande om frågor ~ 77'. ] ~ Meddelades att följande frågorframställts 1986/87:132 av () till statsrådetGeorg om svenskundervisningen för flyktingar: Någon har sagt: "Världen harkommit dll . Ta emot den!" har enfadderverksamhet för att skapa personliga relationer rnellan svenskar ochflykdngar. Samspelet mellan kommun och stat flyter emellertid inte alltid såfriktionsfritt som man kunde önska. Det är viktigt att flyktingars utbildning i svenska kanpåbörjas genast. Några månaders väntan kan försvåra anpassningen helt i onödan. Här är byråkradn långsam. Antalet timmar en kommuntilldelas relateras till föregående års kvot, vilket kan bli både för mycketoch för litet. borde meddela SÖ hur många som var berättigade ien kommun och SÖ kunna besluta direkt. Kraven på lärarnas utbildning är ocksåalltför speciella. Dispens borde ges snabbt och generöst när det finns kunskapoch erfarenhet av betydelse för uppgiften. Med hänvisning till det anförda ber jag att till invandrarministernfå ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att se dll attinte byråkratin fördröjer flyktingars svenskundervisning? 1986/87:133 av i (m) till statsrådetUlf Lönnqvist om reglerna för Trisslotteriet: Vid frågestund den 6november 1986 svarade statsrådet på en fråga av mig att haninte.ämnade vidta åtgärder så att spel på s. k. enarmade banditer åter blevlagligt. Bakgrunden till min fråga var att ett statligt lotteri, Trisslotteriet- enligt mångas åsikt mer socialt förödande än enarmade banditer - igångsatts.I nämnda svar berörde statsrådet inte Trisslotteriets sociala konsekvenser överhuvud taget, vilket måste anses vara förvånansvärt, då jämförelsen gjordes imin fråga. Då Trisslotteriets negativa sociala effekter kan sägasvara värre än de enarmade banditernas önskar jag svar på följande frågor: Är statsrådet beredd att föreslåförändringar avseende reglerna för Trisslotteriet? Om svaretblir nej, vad är i så fall motivet dll detta? 20 § Kammaren åtskildeskl. 1986/87:22 (Siffrorna avser sida iprotokollet) ,, statsråd 61, 71, 75, 79 Chrisopoulos,(vpk) 66, 73, 78 Eirefelt,() 20, 25, 28 ,() 76 Godin,() 38, 42, 44 ,() 68, 74 ,Hans, bostadsminister 4 ,(vpk) 5, 8, 47, 51, 52, 53, 56 ,, jordbruksminister 4 ,() 33, 35, 37, 41, 44 ,, arbetsmarknadsminister 4, 7 ,() 65, 73, 77 Lestander,(vpk) 58, 60 ,() 70 Orring,() 31, 35,48, 51 ,, industriminister 9,12, 14,16, 17, 23, 26, 29, 30, 33, 36, 39, 42, 45, 46, 49, 52, 54, 57, 59, 60 Tammenoksa, ()67, 79 , () 63, 72, 77 , () 21, 25, 28 Wittbom,() 10, 13, 15