prot · GA0949 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:49 1 8 Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 2 8 Talmannen meddelade att BirgU () den 13 ochGösta () återtagit sina platser i riksdageri,varigenom och uppdrag som ersättare upphört. 3 8 Svar på interpellation 1986/87:109 om förstärkt stödtill energiinvesteringar AnL 1 Statsrådet : har i en interpellation tillstatsministern ställt vissa frågor om förstärkt stöd till energiinvesteringar.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att def är jag som skall svara päinterpellationen; Statsmakterna har vidtagit en mängdåtgärder för att underlätta omställningen av energisystemet. Ett huvudsyfte medde ekonomiska stödinsatserna har varit att de alternativa.energislagen skalletablera' sig på den svenska energimarknaden. Utöver de direkta stödinsatser, som jag strax återkommertill. har staten också på andra sätt sökt underlätta övergången till ett merdiversifierat och mindre sårbart energisystem. Således har en aktivenergiskattepolitik bidragit till att främja oljeersättning ochenergihushållning. Bl.a. är de inhemska bränslena undantagna frän beskattning,medan skatten på olja och kol successivt har höjts. En ny skattehöjning träderi kraft . beslutade om ett fortsatt stöd föråtgärder för att ersätta olja. Motivet för detta prograrii var att underlättaintroduktion och kommer-. sialisering av åtgärder som snabbt kan minskaoljeberoendet. Oljeersätt-' ningsprogrammet ersattes den.l av ettprogram för utveckling och introduktion av ny energiteknik. Stödet utvidgadesdärvid från att vara ett renodlat oljeersäftningsstöd till att främjautveckling och introduktion av ny teknik, som bidrar till ett effektivare ochmer miljövänligt energisystem. Utveckling av sådan teknik är bl. a. av storbetydelse inför kärnkraftsavvecklingen. Statligt stöd till mer grundläggande forskning ochutveckling lämnas inom energiforskningsprogrammet.,En särskild utredningsmanhärpå regeringens uppdrag utrett energiforskningens framtida inriktning, omfattning-och Orn förstärkt stöd tUl energi in vesteringar inplaceringi det totala statliga forskningsprogrammet. Energiforskningsutredningensbetänkande har remissbehandlats. Förslaget bereds inomregeringskansliet. Avsikten är att presentera ett förslag för i vår. Stöd till åtgärder för att minska utsläppen av svavel- ochkväveoxider vid förbrännning av fasta bränslen samt till åtgärder som minskarmiljöpåverkan vid avfallsförbränning kan lämnas ur den s.k.bränsleniiljöfonden. När det gäller energihushållning har omfattande insatsergjorts bl. a. inom ramen för energihushållningsprogrammet för befintligbebyggelse. Ett tidsbegränsat statligt stöd har vidare lämnats till utbildning,rådgivning och besiktning i syfte att nå en effektivare energianvändning ibebyggelsen. Vid sidan av de nu nämnda stödprogrammen har ett antalinvesteringsprogram genomförts. Dessa program har varit konjunkturanpassade.och avsikten har därför varit att de successivt skall trappas ned. Dettidsbegränsade program som infördes i och med energipolitiska beslutavser stöd till investeringar i större eldningsanläggningar för inhemskabränslen, i solvärmeanläggningar ingående i mindre system samt i småvattenkraftverk. Enligt beslut skall stödet upphöra i och medutgången av . Bl.a. som en följd av de statliga insatserna, haromställningen av energisystemet gått snabbt. Oljans andel avenergiförsörjningen beräknas uppgå till mot i slutet av1970-talet. Användningen av torv, trädbränslen och avfall har ökatstadigt. Är 1980 användes omkring inhemska bränslen. hade dennasiffra stigit till . Den procentuellt största ökningen återfinns inom områdettorv och skogsbränslen. Framför allt har användningen av flis och torv ifjärrvärmeverken ökat. har exempelvis lämnat stöd till 53torveldade förbränningsanläggningar med en sammanlagd värmeeffekt pä närmare900 MW. . fanns fler än 200 kommunala, fastbränsleeldadepannor med en sammanlagd effekt av över 5 000 MW i drift. Vidare harregionalpolitiskt stöd lämnats till produktion av bränsletorv inom stödområdet. Omställningen av energisystemet har också inneburit storavinster för miljön. Utsläppen av svaveldioxid har minskats med drygt 70 %mellanåren 1970 och 1985. Bl.a. för att slå vakt om det som har uppnåttsbeträffande oljeersättning och introduktion av inhemska bränslen, föreslogregeringen en höjning av skatten på kol och olja. Det tidigarenämnda programmet för utveckling och introduktion av ny energiteknik är ocksåett led i den fortsatta omställningen av energisystemet. Överenskommelse har också träffats med omatt kommunerna skall införliva energirådgivningen i den ordinarie kommunalaverksamheten och svara för kostnaderna härför. Rådgivningen skall vidare grundasig på den helhetssyn på hushållning och tillförsel som också skall prägla denkommunala energiplaneringen. Vissa stödprogram har kunnat avvecklas i takt med att nyteknik etablerat sig på marknaden. Likaså har vissa konjunkturanp-assadeprogram slutförts i enlighet med av fattade beslut. För utveckling avden teknik som krävs för fullföljande av den långsiktiga energipolitikenkvarstår emellertid derenodlade utvecklingprogrammen: energiforskningsprogranimet. Jag vill också framhålla att de rörligavärmeproduktionskostnaderna. fortfarande är högre för olja än för fastabränslen. Efter det att oljeskattehöjningen har trätt i kraft, kan oljeprisetför tung eldningsolja uppskattas till /MWh. Kostnaden för flis ochtorv varierar starkt mellan olika regioner, men ligger i genomsnitt kring 100kr./MWh. Priset på kol kan efter skattehöjningen uppskattastill ca /MWh. De alternativa bränslena är således bl. a. på grund avregeringens agerande på skatteområdet konkurrenskraftiga gentemot olja och kol. Genom dé senaste årens satsningar på alternativaenergikällor har en bransch med stor kompetens och bredd etablerats och eninfrastruktur har byggts upp på detta område. Sammanfattningsvis kan således konstateras att regeringensedan 1982 genomfört och genomför mycket omfattande insatser för forskning ochutveckling av hushållning och ny teknik som skall ersätta olja och kärnkraft.Betydande resultat har uppnåtts som innebär att ny teknik på flera områden nuhävdar sig väl utan stöd frän samhällets sida. Slutligen vill jag peka på detarbete som utförts inom energirådet och den diskussion om energipolitiken somnu pågår till följd av detta. Om resultatet av diskussionerna påvisar ett behovav ändrade stödformer är det enligt min mening naturligt att regeringenåterkommer till i denna fråga. Om förstärkt stöd tiU energiinvesteringar AnL 2 (): Miljö- och energiministern svarar inte påmina frågor. 1 stället försöker energiministern villa bort frågorna genom attdra en traditionell skrytvals, och hon hoppas självfallet att alla skall dansaefter den. Jag försäkrar miljö- och energiministern att valsen spelas så falsktatt det är ett lidande att åhöra den. 1 första strofen talar energiministern om att arbetet ärså fördelat att det är hennes uppgift att besvara frågorna, de frågor som intebesvaras. Min första fråga gällde hur regeringen avsåg att fullföljaden beställning som gjort om förlängt och förstärkt stöd tillenergiinvesteringar och effektivare energianvändning. Energiministern låtsassom om regeringen inte fått någon sådan beställning. Det slutliga ansvaret förregeringens fullföljande av uppdrag måste ligga på statsministern.Jag hojjpas dock att energiministern har mandat att tala å regeringens vägnar. Det har tyvärr varit mycket dåligöverensstämmelse mellan vad miljö- och energiministern har sagt och vad sedanregeringen beslutat eller de ställningstaganderi som socialdemokraterna tagit idiverse utredningar. Detta beklagliga dubbelspel utgör ytterligare enkomplikation när det gäller att bedöma vad regeringen egentligen vill. Låt mig först och sist slå fast att en riksdagsmajoritet,inkl. socialdemokraterna, beställde åtgärder som skulle innebära attförnyelsen av vårt energisystem fortgår utan avbrott, att lönsamheten i energisparandet upprätthålls över huvudtaget och i oljeersättningen i synnerhet. Om förstärkt,stöd till energi in vesteringar att inkomsterna från de "särskildaenergiskatterna" bör kunna tas i anspråk för dessa insatser. Regeringen har inte på någon punkt fullföljt riksdagensbeställning. 1 stället skapar mari med sin försummelse en situation somdrastiskt försämrar förhållandena i jämförelse med dagssituationen. .Jag skall först göra några korta koriimentarer tillenergiministerns skrytvals. När energiministern hävdar att 'teknikutvecklingsprogrammet" aren utvidgning av oljeersättningsprogramniet ärdet minst sagt en överdrift. Totalt har, 150 miljoner anvisats. Oljeersättningseffekten vägs i fortsättning en inte ens in som något avgörande moment vid bedömning av bidragsansö kan. Teknikutvecklingsprogrammet är klart otillräckligt. Vi i har endast accepterat det söm en övergångsfas till den energiutvecklingsfond som vi föreslår. Den kommer att ha resurser på bortåt 30 miljarder fram tijl . : ' När energiministern talar om stödet till den kommunalaenergirådgivning en, glömmer hon att tala om att det var på hennes initiativ det statliga bidraget upphörde tidigare än vad ursprungligen hade beslutat. Det är knappast någon beundransvärd insats för att främja energihushåll ning, ' . Energiministern talar om att hon kommit överens medKommunförbundet om att koriimunerna skall ta över energirådgivningen och.vävain den i den kommunala verksamheten. har inte någondirektivrätt. Energiministern har väl knappast kunnat undgå att bli informeradom vad som har hänt ute i kommunerna: en mycket betydaride nedrustning av denkommunala energirådgivningen. Många av de kunnigaste och effektivasteenergirådgivarna har skaffat sig andra arbeten. Energiministern kan till sina"meriter" lägga att hon mycket-aktivt medverkat till att .nedrustaden kommunåla energirådgivningen. Energiministern hävdar att de rörligavärmeproduktionskostnaderna' är högre för olja än för fastabränslen: Hon hävdar att tung eldningsolja och skattehöjning kommeratt kosta 160-170 krV MWh, vet varkeri eriergiministern eller jag vad oljankommer att kosta efternyår. Men i dagens läge är kostnaden efter sedvanligarabatter ca ,/MWh och efter påslag enligt deri beslutade skattehöjningenca ,/MWh; Det är ,/MWh lägre än'vad energiministern tycks tro.Faktum är att det inte är ovanligt att den rörliga kostnaden för flisar likahög eller högre än för olja. Den lätta eldningsoljan kostar ca ,/MWh, Ävenefter skattehöjningen kommer pellets och briketter i flertalet fall att i prisligga något över den lätta eldningsoljan. Detta är självfallet en katastrofalsituation för pellets- och brikettillverkarna, som ofta leverar till kunder medlätt eldningsolja som alternativ. beställning var att regeringenskulle vidta åtgärder öch återkomma med förslag innebärande att man upprätthölllönsamheteni oljeersättningen. Det hjälper föga att energiministern är ute ochtalar vitt och brett om att kommuner och andra inte får låta sig förledas tillatt använda mer olja. Det är handling som räknas. Vad säger energiministern till alla dem som satsat påbiobränsle enligt rekommendationer från bl, a, energiministern och nukonstaterar att det inte blir enkrona över till ränta och amortering? Vad säger energiministern till kommunersom satsat på biobränslen i sina fjärrvärmeverk och säljer värme enligtalternativtaxa byggd pä oljepriset och som förlorar ; pervarje megawattimme som de säljer? Dessa kommuner har levt upp till denenergipolitik som har beslutat om, men de får en extra skatt genomkommunalskatten när de betalar förlusterna i fjärrvärmeverket. Är dettarimligt, energiministern? Om förstärkt stöd till energiinvesteringar AnL 3 (): Jag har två gånger tidigare frågat om hur regeringen tänker upprätthålla konkurrenskraften för inhemskabränslen gentemot olja och el. Första gången var . dåoljepriset var runt , per fat. Energiministern.svarade att regeringenskulle göra allt den kunde för att underlätta övergången till och utvecklingenav inhelnsk energi. Jag väntade förstås att regeringen skulle kunna göra något. jag frågade var , då oljeprisetunder legat under2 000kr. Många företag gick med förlust.Det svar jag då fick innehöll inget annat än besked om den beslutadeoljeskattehöjningen och att läxat upp kommunerna för att deslutat investera i biobränslen. Energiministern sade också att situationenskulle vara en annan, dvs. att oljepriserna var på väg upp. Samma uppfattningframförde hon vid en konferens i om Skogen ochenergiförsörjningen . Av svaret på den sista frågandrog jag slutsatsen att regeringen inte kunde göra någotoch-vad värre är-inteegentligen vill göra något. Oljepriserna är nämligen inte, såsom påstår,på väg upp. I varje fall har inte branschen för inhemska fasta bränslen märktav det. kunde större kunder köpa olja för. Detkan man med bästa vilja inte kalla för ett högt pris. Även efterskattehöjningen är det lågt. råder pessimism ute i företagen. Det gårinte att sälja vare sig flis, briketter.eller pellets. Det enda som säljsär deprodukter som är bundna av långtidskontrakt. Flisen ligger i stora högar somriskerar att ta eld. När det gäller förädlat bränsle, som pellets, ärsituationen den att bara en tiondel av de 48 eldningsanläggningar som ärinstallerade för,närvarande är.i drift -resten har lyfts ut, därför att detskall installeras oljebrännare. Jag behöver knappast tala om att tillverkningenav brännare helt upphört. Det innebär att resten av pannorna också slåsut, eftersom servicen inte kommer att kunna upprätthållas. Just nu när teknikenbörjar att fungera, när brännare, tillverkning, leverantörer, transporter ochinte minst kunskapen att sköta de här pannorna finns dödar man hela branschen.Den ena efter den andra av flisproducenterna inställer sin flisproduktion. Härligger alltså värdefull skogsråvara och forfars, medan går på olja. Det har aldrig sålts så många oljebrännaresom . Oljeförbrukningen går i höjden. Det talas om en 15-procentig ökriing.Den verkliga ökningen kan vi avläsa först om ett är. Miljö- och energiministern harflera gånger sagt att biobränslen skall få ökad betydelse i framliden och attregeringen inte kommer att acceptera ökad oljeförbrukning. Men den har ju redanökat. Vad har regeringen gjort. Om förstärkt.stöd tUl energiinvesteringar och vadtänker man göra? Inbillar sig verkligen regeringen och att de somnu tvingas lägga ned sin verksamhet tacksamt står och knackar på dörren med enfärdig produktionsapparat den dag konkurrenskraften blir bättre? Trorenergiministern att de människor som utvecklat teknik, satsat pengar och lagtned sin själ i den här branschen finns på plats då? Vågar de då lita påstatsmakterna? Vart har talet om kampen mot försurningen tagit vägen, omavvecklingen av kärnkraften, om arbetstillfällen i hela landet, om hushållningmed och effektiv användning av naturresurser, om minskad sårbarhet? är det märkvärdigt tyst om dessa frågor. Vad änBirgitta säger styrs faktiskt regeringens handlande av kortsiktig ekonomi.Inflationsmålet skall och budgetunderskottet hållas i schack. Det är jubra, men regeringen måste kunna handla långsiktigt. krävs av kommuneroch landsting att de satsar långsiktigt på energiutveckling, medan man medandra handen försämrar deras ekonomi och gör indragningar. Det krävs också - såtycks det vara - att privata företag skall klara att driva sin verksamhet medförlust. Hur skall det gå till? De kan ju inte höja några skatter för att klarasig. Jag ber svara på de härfrågorna. Det behövs besked , annars är denna bransch helt borta om ett år.Det räcker inte med eventuella förslag i vår. AnL 4 Statsrådet : Den diskussion i som IvarFranzén hänvisar till ägde rum , före Tjernobyl. EfterTjernobyl är på sätt och vis många av förutsättningarna förändrade. Det harskett en mycket stor uppslutning bakom kraven på att avveckla kärnkraften. Vihar komniit överens, riksdagspartierna emellan, om att vi gemensamt och månaderna skall diskutera den långsiktigaenergipolitiken, inkl. vilka stödinsatser som behöver göras för att klarakärnkraftsavvecklingen utan olja och kol - eller i varje fall med minstamöjliga insats av olja och kol. Regeringen kunde naturligtvis ha valt att trotsdet - med föregripande av de diskussionerna - lägga fram ett antal förslag. Vihar velat fullfölja den utsträckta handens princip på det här området genom attinte föregripa de diskussionerna. Vi har dock - och jag skall strax återkomma till det -sett till att det inte kommer att uppstå ett vakuum fram till dess med bekymmerför de olika inblandade parterna. Men jag tycker faktiskt inte att vi skallkritiseras för att vi har velat hålla möjligheterna öppna för att gemensamt medriksdagens övriga partier komma överens om hur insatserna skall gå till underde kommande månaderna. Jag avslutade mitt interpellationssvar med att hänvisatill detta och till att det i så fall kan bli fråga om nya förslag tillriksdagen i vår. Jag vill understryka att vi då kommer att kräva av de partiersom skall ingå i en uppgörelse, att man också tar medansvar för finansieringen. Sedan vill jag anföra några fakta-ja, man kan kalla detför skrytvals. Med en viss stolthet kan jag redovisa att den socialdemokratiskaregeringen har anslagit av de samlade resurser som hargått till hushållningoch utveckling av ny teknik - av sammanlagt 10miljarder . Också de första pengarna, , var anslagna av ensocialdemokratisk regering. Och det är inte så, att det nu finns ansökningarliggande inne som överskrider de egentliga resurserna. När det gäller oljepriser och de inhemska bränslenaskonkurrenskraft i förhållande till olja, vill jag bara tala om att de siffrorjag redovisade byggde på SPK:s beräkningar för oktober. - och förnärvarande - stiger oljepriserna ytterligare. Vi måste räkna med att det ärdetta som kommer att vara verkligheten. Jag har inte hört talas om någraförslag från om att höja oljeskatten och kolskatten mer. Däremot harfaktiskt talat om en återgång till ökad oljeanvändning för attunderlätta kärnkraftsavvecklingen - ett sätt som jag för min del avvisar. Jag har fortfarande den inställningen att man kan ställakrav på kommunerna att visa uthållighet och framsynthet när det gällersatsningen på hushållning, rådgivning och utveckling av ny teknik. Jag skallinte mer utveckla temat att det är fler kommuner som ärborgerligt styrda än det var under de år då de första investeringsbeslutenfattades. Hur har vi nu hanterat frågan om att få uthållighet i desatsningar som görs på vissa strategiskt viktiga områden, fram till dessatt partiernas överläggningar blir färdiga? Jag kan meddela kammaren attregeringen kommer att fatta beslut om att man för minikraftverk skallfå en sådan ordning att när det gäller ansökningar som kommer in till den 1januari 1987 skall medel kunna beviljas även omvattenlagsprövningen tar tid. Likaså skall alla ansökningar beträffandeinhemska bränslen som kommer in till kunna prövas . När det gäller solvärme har vi genom en oerhört hårdprioritering inom anslaget för teknikutveckling sett till att 10 milj. kr.kommer att stå till förfogande . Det betyder att bandeninte klipps av på detta område - som har hävdats från många håll - bara därföratt det konjunkturanpassade investeringsprogrammet upphör pådet sätt som har beslutat. Om förstärkt stöd tiU energiinvesteringar AnL 5 (): Låt mig börja med att påminna energiministernom att det betänkande som behandlar denna överenskommelse om stimulans, förbättratoch förlängt stöd, är daterad . Tjernobyl har väl inte påen endapunkt minskat det angelägna i att få en kontinuitet när det gäller insatsernapå detta område. Det finns inte något som helst riksdagsbeslut som förändrarden beställning som har gjort. Jag vet inte vilket forum det är som skullekunna bryta den beställningen utanför egen beslutsfunktion.Socialdemokraterna har ju själva medverkat till detta majoritetsbeslut. Riskenär uppenbar att medan gräset växer dör kon. Jag noterar självfallet med tacksamhet de här små förändringarna-förlängning av upphandlingsmöjligheten när det gäller minikraftverk, solenergiramen10 milj. kr. och att ansökningar när det gäller förbränningsanläggningar skallkunna prövas om de kommer in före . oss inte föra endebatt i som innebär att vi tittar på SPK:s prislista och säger:Detta är verkliga livet. Nog måste väl ända regeringen ha sådana Om förstärkt stöd till energiin vesteringar Prot.1986/87:49 kontakter att ni vet till vilka priser fjärrvärmeverken köper olja . Priset för den tjocka oljan ligger på ca . perni\ När man får 10,6 MWh per m"' är det lätt att räkna ut vad priset är.Äveri i små kvantiteter köper man den lätta oljan för strax över 1 300kr. Detta är ju verkligheten i den konkurrens som branscheina är utsatta för. hoppas jag att löftet om 10 milj. kr. innebär attsolenergin inte fälls precis framför målsnöret. Den har ju ändå utvecklatsmycket positivt . Men om man skulle dra undan dettastöd, skulle det vara ungefär detsamma som att fälla en när han ärberedd att spränga niålsnöret. Jag tror tyvärr, energiministern, att den här inviten iavslutningen på svaret av många kommer att uppfattas som något av ett hån. Desom ute i verkligheten kämpar för att över huvud taget kunna klara sinaföretag, de som har investerat som privatpersoner och ser att de inte fårnågot över till räntor och amorteringar-de kommer inte att tycka att det är braatt vi väntar ytterligare med att ge dem klara och långsiktigabesked. AnL 6 (): säger att hon inte villföregripa de diskussiorier som skall föras . Det är väl i och för siglovvärt, men undertiden dör en hel bransch ut. Det är faktiskt så - jag harträffat mänga företrädare för branschen som sagt'sig vara förtvivlade. Man skulle åtminstone kunna begära åtgärder för att dennaverksamhet fram till dess att diskussionerna påbörjas kunde fortgåutan alltför stora störningar av ett oljepris som åker berg- och dalbana. I dagåterkallas de order som finns i företagen, och företagen är helt enkelt i enmycket allvarlig situation. De behöver ha besked nu för att orka fortsätta. Branschenvet ju inte vilka resultaten blir av de överläggningar som skall föras i vår. har uttalat sig för en satsning på biobränslen,och då kan man inte lämna företagen i sticket. Det gäller här de privataföretagen. Komriiu-nerna har ju möjligheter att satsa på detta'ändå, men deprivata företagen kan inte göra det om de inte får avsättning för sinaprodukter och lönsamhet på verksamheten. Til syvende og sidst är det faktisktlönsamheten som styr. .Vi kan inte bortse från det. De här företagen har med brinnandeintresse satsat så mycket av.sina kunskaper och sin ekonomi, men de går påknäna. De borde kunna fä någon hjälp från regeringens sida; så att de orkarfortsätta sin verksamhet ett tag till; AnL 7HÄDAR (): 'Det är riktigt som det har sagts här, attdekommuner och inte minst de mindre företag som satsat på tillverkning avbiobränslen upplever sin situation som besvärlig. Det finns anledning förregeringen att se på den frågan och överväga vilka åtgärder som kan vidtas, ochjag utgår från att så även kommer att ske. Det vore olyckligt om de härföretagen, som långsiktigt medverkar i en utveckling som vi alla ser positivtpå, skulle finna dennuvarande situafionen så besvärlig att de inte vill vara kvar på marknaden. Någon ökad oljeanvändning skall vi inte ha. Det bör inteheller bli ett resultat av den energipolitik som skall diskuteras fram undervåren, oberoende av hur oljepriserna kan komma att bli. Onioljeprisutvecklingen vet vi mycket litet - ingen av oss kan egentligen ha någongod grund för att förutspå var oljepriserna kommer att hamna. Jag delar energiministerns uppfattning att det ärvärdefullt om vi får tillfälle att i ett sammanhangdiskutera både hur kärnkraften skall avvecklas och hur den skall ersättas; Jagutgår från att rrian i den diskussionen självfallet måste ha med frågor somgäller finansieringen. Det bör vara angeläget för alla att nå överenskommelsersom omfattar även dendelen, inte minst för eri regering som i dessa frågorsaknar egen majoritet i riksdasjen. Om förstärkt stöd till energiin vesteringar AnL 8 Statsrådet :