prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta har gjorts med utgångspunkten att det skall vara neutralt ochtotalt sett inte orsaka-rtågra hyreshöjningar. Totalt sett drabbas ingcrt, mcrti praktiken kommer hundratusentals hyresgäsfei" att drabbas av detborgerliga och socialdemokratiska förslaget som vi kommer att fattabeslut om. Det bottnar i att man enbart utgår ifrån en genomsnittligt beräknadtaxeringshöjning på . Men vi vet ju att folk inte bor i genomsnitt, utanvar och en bor i sin lägerthet i sirt hemort. När det gäller vissa orter i lartdet har spekulatiortcnvarit speciellt stor,, vilket innebär aft faxeringsvärdcrta också kommer attskjuta i höjden väsentligt mer än def beräknade genomsrtittet. Detta kommer attmedverka till aft irtrtcrsfad, och crt del andra orter ilandet trots detta kommer aft få hyreshöjningar på runt . per kvm blir . i månadcrt för en rtormallägerthet. Detta kallar nu majoriteten i för neutralt. Frånvår sida vill vi påstå att det ingalurtda är rtcutralt. Det medför ert direkthöjrting av många mänrtiskors boendekostnader. Vi föreslog i stället att manskulle använda taxeringsvärden. Om man hade velat göra så, hade detinneburit att det hade blivit absolut neutralt. Då skulle ha fåtthyreshöjningar eller skulle ha fått hyressäukrtingar. Även om det ipraktiken inte blir några hyressänkningar, blir det ändå en sänkt kostnad pågrund av.att höjnirtgarrta på vissa orter i lartdet kommer aft uuderskrida deberäkrtade 80-procentiga taxeringsvärdeshöjrtirtgarrta. Vid samtal med företrädare för socialdémokraterrta iriksdagert föreslog vi i stället att man skulle införa en fastighetsskatt påindustrifastigheter. Det är inte heller något nytt krav. Vi tycker dock atf detfinns all anledning att i det här skeendet använda möjligheten att ta tillbeskattrtirtg av irtdustrifastighe-ter för att kuuna utnyttja de pengarrta tillomfördelrting. Man skulle därigenom t. o. m. kurtna förbilliga boendet förmänniskorrta, och irtte som def är rtu bara göra det billigt för företagert medderas vinstexpansioner och stora likviditeter. Jag kan hålla med om att det nuvarande systemet - vilketregeringen också har sagt i något sammanhartg - medför gränsdragningsproblemnär det gäller olika typer av lokaler som har samma form av näringsverksamhet.Med de förslag som vpk lade fram om oförändrade taxeringsvärden somberäknings-grurtd, skulle mau ha fått helt neutrala effekter, eftersomtaxeringsvärdena då inte skulle få slå igenom. Vi sade vidare i vår motion - och det tror jag ocksåkommer att komma fram i den utredrtirtg som i dagarrta skall tillsättas - attmart också måste se över hur fastighetstaxerirtgen kommer att slåmed de olika höjnirtgarrta på taxerirtgsvärdet som mart ärtdå har att räknamed, i varje fall i de expansivare orterna i landet. Mcrt def gäller irtte barahur fastighetsskatten kommer att slå, utan det gäller naturligtvis ocksåfrågan hur schablonintäkterna m. m. inverkar på boendekostnaderna i småhus,hyreshus och bostadsrätter. Jag skall sedan gå över till kapital- ochaktiebeskattningen. På det området firtrts det förslag som vi har lagt framtidigare. Vi artser att spekulatiortcn i aktier och andra typer av värdepapperär alldeles för lindrigt beskattad. Här måste det ske väsentligaskatteskärpnirtgar. , det är irtte fråga om ett sparartde iaktier. Det är fråga om ert spekulatiort i ärtdras arbete och ert spckulafiou ikapital som förrärttar sig. Detta kapital förrärttar sig dock infe på grund avatt det görs mera insatser i produktionert, utau därför att det firtrts ettöverskott på likvida medel inom företagsverksamheten , Def rör sig omflera hundra miljarder krouor. Det är dessa pertgar som mycket kraftigtmedverkar till att man kan göra olika typer av spekulativa vinster genom attsatsa på aktier. Det är inte fråga 1986/87:136 4juni 1987 - Kompletteringspropositionen m. m. omsparande, det är fråga om spekulation. Vi vet att värdeöknirtgarrta har varit mycket stora, Martkart titta på hur det såg ut i slutet av 1970-talef, Värdcua på aktiemarknadenlåg då på , och låg de alltså på 487miljarder kronor - en väserttlig höjrtirtg. Omsättningen på aktiehandeln har likaså haft ofantligaproportioner. Som jag sade tidigare, står den irtte i proportiort fill de ökade arbetsirtsatsernasom görs. Det är i stället spekulationsraserief som har fått effekt. Det är desrtabba klippcrts märt, och iviss mårt även kvinnor, som har dragit de stora vinsterna på det här. Det har drabbat de vanliga märtniskorna, de arbetande i samhället, på olika sätt. Detta sysfem med akfier och med spekulatioucr i ärtdras arbetelar sig hela fidcrt uttryck i rtya former, irtförkortvertibler, optiortcr, termirtskorttrakt och,allt möjligt anrtat. Alltihop ligger inom en spekulativ sektor, som i viss utsträckrting borde förbjudas helt och där mau också borde irtföra mycket hårdare beskattrtirtg av dert här typert av verksamhet. Vi har föreslagit en höjning av aktieomsätfningsskatten, eller skaften på värdepapper, från , Det skulle ge ungefärligen . Ja, säger belackarna, om man genomför ett sådant stort steg på en gång eller ökar skaften så kommer det aft minska omsättningen osv. Erfarenheterna från tiden när skaften höjdes från tyder knappast på detta. Vid den enorma höjningen visade det sig tvärtom hur det gick. Jag kan även nämna något beträffande förmögenhet i aktier.För något år sedan gjorde regerirtgert en, skall vi säga, kullerbytta på grundav ett speciellt uppmärksammat fall. I det fallet fick de efterlevande en skaftsom var större ärt tillgårtgcrt i form av arvet. Detta har sirta speciellaförklarirtgar, som jag irtte skall gå irt på. Men den kullerbytta regeringengjorde genom att generellt sänka beräkningsurtderlaget för förmögenhet påaktier har straffat sig och kommer atf straffa sig i väsentlig mån framöver.Def beror bara på att ett eller ett par fall som har blivit uppmärksammade imassmedia har fått effekter som kanske infe crts var avsedda i regerirtgertsförslag. När det gäller s. k. och likrtartdc börskärprtirtgar.komma till stårtd. Det skedde crt viss skärprting för rtågot årsedart. Vi menar att det var alldeles för litet. Det faktiska värdet skallligga,till grund även i de här sammanhartgcrt. Def betyder att mart också skallta upp avdet faktiska markrtadsvärdet ..Det firtrts ingen anlednirtg atthålla på atf huftla med aurtaf. Förmögerthetsskaftcrt har vi diskuterat mårtga gårtger förut.Vi artser dock fortfarartde att det finns skäl till. att ta ut en engårtgsskaffpå stora förmögertheter. och fram fi|l nu harhundratals miljarder krortor omfördelats ifrårt de lörtcarbefande i samhällettill spekulationshajar och kapitalägare. Vi mcuaraff man måste ta tillbakadet, och det kan gott börja med att mart inför en engårtgsskatt. Om def blirnödvändigt kan mart gott återkomma med en sådan skatt, def är vi inte oroligaför. Vi kan i och för sig kalla dcrt för flergårtgsskatt, om det är någon somhänger upp sig på terminologin. Sedart till frågan om bilaccisen. När vi frånvpk:s sida slutligen accepterade att höja bilaccisen, gjorde vi det uttryckligaförbehållet att vi skulle få de pengarna till regional och lokalkollektivtrafik. villkor vilade i vår motion. Villkoret har blivit uppfyllt.-Vi kommer således attfå ordentliga satsnirtgar på investeringar på kollektivtrafiken såväl lokalfsom regionalt. Def skall dock medges att det gärrta kunde ha varit störresatsnirtgar. Mcrt det är dcrt väsentligaste delen för att komma till rätta medbl. a. problemert med avgaser. Om det infe finrts möjligheter att färdas till och frårtjobbet eller annorstädes med kollektiva färdmedel, ärdet klart att bilåkningennaturligtvis kommer aft vara det enda möjliga färdsäftef. Mcrt om vi bygger utoch stimulerar kollektivtrafikcrt, har vi också möjlighet atf få nedprivatbilismen. är det irtte så, som det har framhållits av olikaborgerliga ledamöter, att bilacciscrt bidrar fill aft försämra miljön. Om manirtte höjer acciscrt på nya bilar, innebär ju infe def att de gamla bilarnaförsvinner. De skrotas infe därför att det sker ett nytillskott. Det är infeheller så att de gamla bilarna artvänds mer om nytillskottet minskar på grundav bilaccisen. Faktum är att ju mer man kan dämpa nybilsförsäljrtingen; destomer dämpar mart också nyttjandet av bilen, och def kan knappast vara någonnackdel i dagens läge. Slutligcrt vill jag kort kommentera vad KnutWachtmeister sade beträffande fullförräffningsavgiffcr. sedangick kommunisterna emot det förslaget, som det då låg. Men desynpunkter vi då förde fram har fillgodosetts i det nu föreliggande förslaget,och därför har vi också haft anledning att acceptera det. Jag yrkar bifall fill vpk-reservafionerrtaoch i övrigt till utskottefs hcmsfällart. Prot.1986/87:136 4junil987 Kompletteringspropositionen m. m. 53JAN (); Skatfcutskoftet har den viktiga ochansvarsfulla uppgiften att föreslå inkomster som skall bildauuderlagcf för de utgifter som artdra utskott föreslår. Jag tycker nog att vihar lyckats hyggligt med den uppgiftert. Vi började vårt arbete i vår med att bekräftacrtgårtgsskaffcrt, som tas ut uu och som ligger till grund förpensiortshöjrtingen och för den höjning av bostadstilläggen sorn gårfill de sämst ställda pensiortärcrna fr. om. Vidare har vi föreslagit höjd fordonsskatt, denstörsta bcrtsirt-skattehöjningen , höjd skatt på olja, ökning avbilaccisen, omsättningsskatt på indexoptioner och termirtskorttrakt samteffekfivare skattekontroll av värdepappershandeln. Det förekommer ibland i politiska angrepp att man skildrarskattehöjrtirtg-ar som uttryck för rtågOrt sadistisk lust att plåga medborgaruamed ytterligare pålagor. Det skulle iute behöva sägas, mcrt jag tärtker ändåenvist upprepa att syftet med skattehöjningarna är att slå vakt om välfärdenoch att utveckla samhällets service till medborgarna. Syftet är också aft skapa underlag för den särtkrtirtg avinkomstskaften som vi startade . genomförde vi denstörsta marginal-skaftesärtkrtirtgcrt i irtkomstskattcrts historia. 1986 höjde vi schablortavdraget för förvärvsarbetartde uppfill . och vi återinförde rätfen aft dra av även den förstafuscnlappcrt för resckosfrta-dcr. I är fortsätter vi med atf särtkaskattcskalorrta och har vi Kompletteringspropositionen m. m. redantagit beslut om ytterligare sänkning av inkonistskaffcrt. Vi står just uu i begrepp att starta en stor utredrtirtgmed sikte på en genomgripande förändring av vårt skattesystem. Jag tror infeaft def rent tekrtiskt behöver bli så svårt att utforma ett rtytt skattesystemsom är enklare, effektivare och rättvisare än det vi nu har. Däremot är jag rädd för att vi kan möta svårigheter närdet gäller opinionsbildningen! Trots att vi kan få fram ett förslag som i sirthelhet är fill gagn för det stora flertalet medborgare, finns det - det har vierfarenhet av - en risk för att ett sådant förslag kan skjutassönder genom en skarp kritik mot enskildheter som måste finnas i ett stortskattesystem. Frågan är då: partierrta bortse frårt vissa kortsiktigapartipolitiska poänger? Och kan många och starka intressegrupper setill den positiva helheten snarare än till små enskildheter som kan varanegativa från ens egcrt horisont? Här finrts Crt utmauirtg för dcrt svcrtskademokratin och dess förmåga att skapa samling för att lösa svåra problem. Vi har här i debatten hört en del syrtpurtkter påfasfighetsskattcrt. Vi kan för första gångert glädja oss åt aft dertrta skattnu accepteras av samfliga partier. Alla partier tillgodoräknar sigtacksamt miljardinkomsterna från den skatten i sina budgefalfernafiv. De rtya taxeringsvärdena för hyreshusen visar påhöjrtirtgar med i gcrtomsniff , och på vissa håll i storstäderrta är detfråga om höjningar på . När vi socialdemokrater haft tillfälle attarbeta igenom detta ytterligare, har vi kommit fram fill slutsatsen att vimåste försöka fåtill stånd ett rullande system, en successiv anpassning till denya taxeringsvärdena. Fasfighetsbeskattningert måste gå från staccato tilllegafo. En språngvis höjning måste ersättas av många steg i crt jämn trappa. Vi har också hört i debatten den syrtpurtkten att förmiljöns del är def inte bra med dcrt höjrting av bilaccisen som vi nu läggerfram förslag om för beslut. Om ni nu menar allvar med ert tal om bilar ochmiljö och det är riktigt att ert hög bilaccis är crt rtackdel, då borde rti ikortsekvcrtscrts namn avskaffa bilaccisen och i stället höja bensinskatten. Dåvore det konsekvent, och då vore det i varje fall uttryck för en kraftfullpolitik. Men det finrtS ju irtte rtågot miljöalternativ fill denpolifik som vi har fört här nu i vår. Höjd bilaccis leder ofrånkomligt till attnybilsförsäljningen påverkas i varje fall på marginalen och därmed ävenbilparkcrts omfattning. Lägg därtill att vi har en regel som gör att demiljövänliga bilarna med katalytisk avgasrening, de nya, irtte drabbas av någonhöjd bilaccis. Tvärtom, de får en rtcdsättnirtg med , vilketbetyder atf bilaccisen i praktiken-faller bort. Vi kombirterar höjrtingen av bilaccisen med ett ökat stödför den kollektiva trafiken, regiortalt och lokalt. Konkret innebär det att 210milj. kommer atf gå ut i årligt anslag för stöd till investerirtgar för denkollektiva lokala och regiortala trafikcrt. Dessutom initierar vi enmiljöpolitisk översyrt av hela denna försäljningsskatt på motorfordon, inkl.bussar och fuuga fordort i övrigt. Jag vill också peka på höjningen av bensinskatten, som juhar i varje fall på marginalert en klar inriktning på att begränsa omfatfnirtgcrtav trafiken, och atf vi fakfiskt ökar gapet mellan den blyfria och den blyadebensirtcn från , som det är , till . Sammanfattar vi de här fem punkterna - högre bilaccis,ökat stöd till kollektivtrafiken, översyn av bilaccisens utformrting medbeaktande av miljösynpurtkter, höjning av bensirtskattert och ett vidgat gapmellart blyfri och blyad bcrtsin - är def sammantaget ett klart steg i rättriktning när def gäller miljöfrågan och bilismcrt. Det har talats varmt om miljö i detta sammarthärtg, mertde som vill ha lägre bensirtpriser och mirtdre gap, bara , mellart dcrtblyade och den blyfria bensinen har kanske inte artledning att fala högst ommiljöpolifik. Så tycker jag det är tråkigt atf man på ytterst lösagrunder sprider omkring, sig påståenden om ätt förslaget omtullförrättningsavgifterna skulle strida mot . I själva verketförekommer i de flesta länder avgifter för att finansiera kostnader förtullförräffningar på obekväm arbetstid eller utanför tullplatsen. Det systemsom här föreslås likuar mycket def som sedart länge finns i . Då firtrtsdet ingen anledrtirtg atf skapa irttrycket i internationella sammanhang att viskulle vara på väg att bryta mot andan i . Det är mycket olyckligtaft man på lösa grunder sprider sådana uppfattningar. De kan även gå utanförvårt lauds gränser alldeles i onödan. Genom att vi nu får möjlighet aft ta ut dessa avgifter förobekväm arbetstid och vid förtullning utanför tullplatserrta, får vi i självaverket också en chans att öka servicen. Kravet på tullinsatser på obekvämatider och utanför tullplatser ökar oavbrutet, och det är viktigt atttrausportcrrta vid grärtserna inte stoppas upp. Då är det rimligt attnäringslivet bidrar med en del av finansieringen av förrättningarna som sker påobekväm tid och utanför tullplatserna. Det sker med mycket milda avgifter; . uär crt storfärja lägger till, . för en stor lastbil, medan persorttrafiken intedrabbas av någon avgift. Frågan om konverfibler har också varit uppe. Vi gör etftillkärtnagivande där vi vill att regerirtgert skall se över beskattnirtgcrt avkortvertiblerrta. Vi tycker det firtns anlednirtg till detta. Jag är förvårtadöver atf mart på borgcriigt håll river upp så mycket damm krirtg frågan. Det.är alldeles uppenbart att konvcrtiblcrna används för att minskabeskattningen. I stället för att på normalt sätt ge ut förmåner eller löner,använder man denna typ av förmåner. Därmed minskar beskattrtingen i prakfiken. Jag kan åberopa crt stor affärstidning. Dagens Indusfri,som något beskriver detta: "Kortvertibellåntill anställda och förefagsledrtingar slår alla rekord . Lånért passerar 3 mdr kr. med bred marginal. Menvillkorert är utmauartde och överskrider rekommendationer från Aktiespararnaoch Leo-kommis-siortert. .Konvcrtiblcrna säljs för billigt, styrelseledamöter får stor tilldelning,företagsledningar garanteras konverfibler medan artställdas poster kartreduceras. Övertrampen kan bädda för skärpt lagstiftning." Det finnsall anledning att se över reglerna och skattcbestämmelserna. Jag ber aft få yrka bifall till utskottets.hemställan. Kompletteringspropositionen m. m. Under detta artförartde övertog tredje vice talmannert.ledningen av kammarens förhartdiingar. Kompletteringspropositionen m. m. 54KJELL (): Skatteutskotfets ordförande förvånade miggenom att ta upp lovsångcrt om skatteufskottets uppgift att dra in skatter fillstaten. säger att majoritetert lyckats bra - även om har gjortså gott det har kunnat för aft hålla emot - och han räknar upp en digermeritlista med pensiortsskatfcrt i spetscrt. Detta är litet konstigt, eftersom vi behandlaren motion med som första namrt, vari yrkas avslag på höjningen avfastighetsskatten, vilket berövar staten 2,7 miljarder. Det är märkligt atthan skryter med hur bra man har lyckats, efter att man slagitfirtartsministern på fingrarna på detta sätt. säger att skaftehöjrtirtgarna bidragit tillvälfärden. Då skulle jag vilja fråga; Hur mycket sjunker välfärden när JanBergqvists motion om Crt sturtd går igenom och 2,7 miljarder försvinner? Är definte så att crt krorta som startnar i löntagarrtas plårtbok eller börs ocksåbidrar till välfärden? I varje fall var def så i går när finansministern italarstolen skrytsamt talade om atf reallönerna hade ökat och förutsade enhöjning innevarande år. Hur går detta ihop? Kan ni inte välja att stå på sammaben, eller är det så att ni tänker dra irt dessa höjrtirtgar genom bilacciseroch annat så aft det inte blir några reallöneökningar? Def måste ju gå ihop. Antingen är syftet att löntagarna skall få utrymme förökad konsumfion, eller också skall de enligt modell vara gladaoch lyckliga skattebetalare och få tillbaka i form av ökad välfärd frånstatert. Så till frågan om förslaget strider mot . JanBergqvist säger atf man inte skall sprida sådana uppgifter. Nå, om det verkligen strider mot , är det enmycket allvarlig sak som vi ger oss irt på. Jag tycker atf det är en allvarligsak, för förslaget går i rakt motsatt riktnirtg mot dert folkparfiet vill gå,nämligen atf underlätta handeln staterna emellan. Men om det inte strider mot , som ni hävdar,då kan ni vara helt lugna, för då kan ingen människa ha någonfing emot saken. sade aft vi i stället skulle höjabensinskatten och säga nej fill accisert. Vi säger rtcj till accisert ifrånfolkpartiets sida, men vi var med på atf höja bertsinskatfen på dcrt blyadebcrtsincrt, observera det, Jart ! Def var folkparfiet som tog dettainifiativ i utskottet. Def fanns ett yrkande från i samma riktning, mendef var som sagt som tog inifiativet, och vi fick därmed en störredifferens som kommer atf innebära en bättre miljö. Det var bra, , atf ni gick med på def, så attvi får en bättre miljö. Det hade varit ännu bättre om ni inte höjt bilaccisen.Då hade vi kunnat få en förnyelse av vagnparkcrt också. 55KNUT (): anser att enfullförräffningsavgift inte är oförenlig med . Jag ifrågasätter dettaresonemang, liksom . ochflera andra näringslivsorganisationer gör. En viktig princip i den nya GATT-rundan är att nya hinderi den nationella handelrt inte skall införas och att existerande hinder skallavvecklas. Så var det med den säkert. Sedart säger att alla partier accepterarfastighetsskatten. Vi moderater gör def infe. Vi har i vår partimofiortföreslagit crt successiv avvecklirtg. Början skulle göras genom ert sänknirtgav underlaget med en tredjedel 1988. berättade hui" stor mängd konverfiblersom har getts ut. Jag vill bara säga att om konverfibler ges ut till deanställda på fördelaktigare villkor än vad allmänheten får, då beskattas denförmånen. I mitt inledrtingsanförande ställde jag en fråga till JanBergqvist hur hau ville kortima åt det som han tydligen befraktar som etfoskick med dessa konvertibla skuldebrev. Hur vill komma åt detta- genom förbud, genom högre reavinstskatt eller på vad sätt? 56STIG JOSEFSON (c): Det var en mycket märklig inledrtirtg på JartBergqvists anförande. Man fick rtära nog intrycket aft såg defmed en speciell glädje och tillfredsställelse att han kunde redovisa deskattehöjningar som skett under inrtcvarande . Jag hade för mig att detfanrts en strävan efter att inte öka skattetrycket utan försöka åstadkommaförbättringar inom den ram för inkomster som staten hade. Jag känner migföranlåten att ställa en direkt fråga till ; Är det JartBergqvists och socialdcmokraterrtas uppfattrtirtg att vi måste irtföra rtyaskatter och ert ökad skatfebelastning år frårt år? Är def socialdcmokraterrtasframtidsbild? I så fall är def värdefullt atf få ett klart besked om det. Jag tycker däremot att 1986 var ett betydligt bättre år.Då började vi att i varje fall sköuja ett intresse även frårt regerirtgspartietför att åstadkomma ert irtriktrtirtg av skattetrycket åt motsatt håll. Har detskett crt total förärtdring, måste jag beklaga denrta ändrade irtställrtirtg. Jart sade att fasfighefsskatten har accepteratsav alla partier. Jag vet att det är arbetsamt i slutet av , men jagskulle vilja rekommendera Jart att läsa det särskilda yttrande fråncerttern och som finns fogat till skatteufskottets betänkartde rtr50. Där uttalar vi klart att fastighetsskattert bör avskaffas. Detråder alltså irtgert tvekart om var våra partier står i den här frågan. Det ärinte pä det sättet aft fasfighefsskatten accepterats. Att den sedart räkrtasirt i budgetalferrtativef är självklart. Hur skulle man kunna göra ettbudgetalternativ, om man infe räknade in de inkomster som har beslutats av enviss grupp i riksdagert? Man måste räkna in allt, om man skall göra upp ettbudgefalterrtativ. När det gäller reduktion av bilaccisen för bilar medkatalytisk avgasrening innebär förslaget, om jag har läst rätt, att detifrågavarande beloppet finns kvar från tidigare riksdagsbeslut och att det infehar ändrats när nu bilaccisen höjs. Sedan är jag förvånad över och beklagar attskatteutskottets ordförande inte vill ägna litet mer intresse åt de krav ochsynpurtkter som har framförts i motioner och reservatiorter frånoppositionspartierrta. I crt skattcdebaff inför ett riksdagsbeslut, där det harredovisats avvikande uppfattrtirtgar i så många Prot.1986/87:136 4junil987 . Kompletteringspropositionen m. m. punktersom i det här fallet, kan man väl tycka aft det borde finnas någon punkt somdet vore angeläget även för utskoffsmajorifeterts företrädare att ägrta någotintresse och några ord. 57 (vpk); Jag vill först kortstatera att det tydligertirtte är särskilt aktuellt med någon debatt, kanske beroende på att vi nu ärinrtc rriksmötets elfte timme. Def blir tydligert irtte nu någort debatt omexempelvis behovet av aft ytteriigare beskatta spekulationer ochförmögenhetsbildnirtg för att klara omfördelrtirtgert i samhället. Jag ser framemot att vi kart föra den debatten vid etf annat tillfälle, när vi möjligen harmer tid till förfogande. Jag skulle emellertid vilja göra-en kommentar beträffandebilaccisen, en kommentar som jag glömde att göra i mitt första irtlägg.Uppgörelsen om bilaccisen, som skall ge 210 friska miljoner tillkommunerna för den regiortala och lokala kollektivtrafikcrt, innebär - detframgår också av utskoftets skrivning- att man även skall se över bilaccisensutformning, så aft bilaccisen inte bara grundas på vikterna utan också på deolika miljöeffekter som man kan väga in för att därigenom så att säga anläggaen miljöaspekt även på bilaccisen. 58 (): Till vill jag säga aft vi liderväl alla av tidspress just . Därför begränsade jag mig till aft kommenterabara ett fåtal av de borgerliga reservationerna. Jag håller med atf det hade varit på sin plats med en utförligare diskussion och att vi dåhade tagit upp flera av de frågeställningar som är aktuella i utskottefsbetänkartde.