prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:99 Protokoll 1986/87:99 Val av en ombudsman (justitieombudsman) Vidareutvecklingav trafikpolitiska beslut ... Ändring iersättningsstadgan för ledamöter, m. m Vissabeskattningsfrågor rörande jord-och skogsbruk Mervärdeskattpå baslivsmedel, m. m........................ Höjdkompensationsgrad från delpensioneringen..... Vissa förden grundläggande högskoleutbildningen gemensamma Anslagtill utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala Anslagtillutbildningfärvårdyrken,m.m........................ Vissaanslag inom industridepartementets område.. 1986/87:218av () om skattepolitiken 1986/87:494 av ()om vissa befarade företags nedläggelser i .............................. Val av en ombudsman (justitieombudsman) 1986/87:19Anslag till åklagarväsendet..................... 1 protokoll 1986/87:99 1986/87:99 1986/87:5 Piloter i flygvapnet, m.m........................... ........... 4 1986/87:6Beredskapsbudget för totalförsvarets civila del...................... ........... 4 1986/87:7Minnesmedalj.......................................................................... 4 1986/87:8Sotning................................................................................... 4 1986/87:10Anslagtillcentralaochregionalamyndigheterm. 1986/87:11Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m.m........................................................................... 4 1986/87:13Anslag till svensk undervisning i utlandet, m. m.................... 4 1986/87:13Anslag till Trafiksäkerhet ...................................................... ............ 4 1986/87:12Vidareutveckling av trafikpolitiska beslut .. 57 1986/87:27Anslag till och dess myndigheter m. m................. .......... 84 1986/87:28 Ändring iersättningsstadgan för ledamöter, m.m........................................................................................ ........... .......... 85 1986/87:29Vissa beskattningsfrågor rörande jord-och skogsbruk 85 1986/87:30Vissa energiskatterm. Val av en ombudsman (justitieombudsman) Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Val av en ombudsman (justitieombudsman) Företogs val av en ombudsman (justitieombudsman). 1 (): Justitieombudsmannen har iskrivelse till kammaren hemställt att vid utgången av marsmånad 1987 bli entledigad från uppdraget att vara justitieombudsman. Kammarenhar vid plenum bifallit hemställan. Med anledning av avsägelse har JO-delegationenberett frågan om val av en ombudsman. Samråd har därvid ägt rum medde av partigrupperna utsedda ledamöterna i talmanskonferensen. JO-delegationen föreslår enhälligt att för tidenfrån valet till dess nytt val har genomförts under fjärde året därefter tilljustitieombudsman väljer hovrättsrådet . 2 (vpk); , då val av justitieombudsmanföretagits, har vi kommunisterna anfört att det ärangeläget med kvinnliga kandidater till . När organisation var föremål föröversyn, motsatte vi oss förslaget om att endasten ombudsman skulle väljas, bl.a. därför att detta ytterligare skulle kunna fördröja tillsättandet av enkvinnlig justitieombudsman. har traditionellt varit mansdominerat. Vi haraldrig haft någon kvinnlig justitieombudsman. Det kan därför urjämställdhetssynpunkt ses som särskilt betydelsefullt med en kvinnligombudsman. har behov av att tillvarata de erfarenheter somkvinnor kan filiföra verksamheten. Det är ett framsteg att det nu föreligger ett enhälligtförslag om en väl kvalificerad kvinnlig justitieombudsman. Jag yrkarbifall till förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. Val av en riksdage/is ombudsman (justitieombudsman) JO-delegationen har föreslagit att hovrättsrådet väljs till justitieombudsman. Valet avser tiden från valettill dess nytt val har förrättats under fjärde året härefter. Kammaren utsåg för tiden från valettill dess nytt val förrättades under fjärde året härefter till justitieo/nbuds/7ian 2 § Justerades protokollet för . 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:105fill näringsutskottet 1986/87:122fill jordbruksutskottet 1986/87:123till finansutskottet 1986/87:124avsnitt 2.3 och lagförslagen 2-5 i bil. i övrigt till socialutskottet /87:126 tillnäringsutskottet /87:127 till utbildningsutskottet /87:131 fillsocialutskottet /87:135 fill jordbruksutskottet /87:138 tilltrafikutskottet 4 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /87:31 betänkanden /87:17-19 Kulturutskottetsbetänkande /87:12 5 § Företogs till avgörande justitieutskottets betänkande1986/87:19, försvarsutskottets betänkanden /87:5, 6, 7 och 8,utbildningsutskottets betänkanden /87:10, 11 och 13 samt trafikutskottetsbetänkande /87:13 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. betänkande 19 Punkt 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (Mölndalsåklagardistrikt) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 42 förreservation 1 av och . Mom. 3 (den regionala åklagarorganisationen) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 39 förreservation 2 av och . Mom. 4 (åtalsunderlåtelse m. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 152 förreservation 3 av m.fl. Mom. 5 (förundersökningen rörande mordet på .) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Ju302 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. betänkanden /87:5, 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. betänkande 8 Punkt 1 Punkt 2 (sotningsmonopolet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avLennart m. fl. - bifölls med acklamation. betänkande 10 Punkt 1 Mom. 1(ytterligare bidrag till och Skola) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 43 förreservation 1 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 2 (avveckling av bidraget tilllöntagarorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 152 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (ytterligare medel för informationsinsatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avYlva och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(inrättande av konsulenter för medicinskt handikappade elever) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 15 för reservation 6 av -* Prot.1986/87:99 Mom. 2 (ytterligare medel till den regionala organisationenför stöd åt handikappade elever) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 40 förreservation 7 av och . Mom. 3 (kompensation för besparingen på anslaget enligthuvudförslaget) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förreservation 8 av . Mo/n. 4 (möjligheter till ytterligare rationaliseringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avGöran Allmér m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (medel till täckande av kostnader för det utökadeantalet ledamöter i länsskolnämderna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls medacklamation. Mom. 6 och 7 Utskottets hemställan bifölls. Mo/n. 1(medel för undervisning i överlevnadsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (regionalt stöd till lokal skolutveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avGöran Allmér m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/n. Utskottets hemställan bifölls. Mo//i. 1 (sammanförande av SIL och RPH till en myndighet) Utskottets hemställan bifölls med 197 röster mot 108 förreservation 19 av m. fl. Mom. 27 Utskottets hemställanbifölls. Punkt 1(anslag till Forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 73 förreservation 1 av m.fl. " () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha Punkt 2 Prot. Mom. 1(fortbildningens organisation) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 113 förreservation 2 av . Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mo/n. 4 (anslag till Fortbildning m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 3 (anslag till Nationell utvärdering och prov) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLars och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 13 Punkt 1 Mom. 2(anslag till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m.fl., dels reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom. 4(inrättande av ett resurscenter för rörelsehindrade vid iGöteborg) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 130 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 13 Punkt 1 Mom. 3(anslag till ; Trafik och administration) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 69 förreservationen av Per Stenmarck m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:99 6 § Handelspolitisk debatt vice talmannen anmälde attstatsrådet /I«/m nu skullelämna meddelande i handelspolitiska frågor. När världens handelsministrar möttes i i för att starta en ny runda avmultilaterala handelsförhandlingar var det mot en mörk handelspolitiskbakgrund. Det enorma underskottet i handelsbalans och fortsatt storaobalanser mellan de tre stora handelsblocken , och EG hade trappat uppde handelspolitiska spänningarna. De stora överskotten i jordbruksproduktionen hade skapatsärskilt allvarliga handelskonflikter. I några fall hade dessa varit ytterstnära att utvecklas till omfattande handelskrig. På sina håll hade en meraggressiv bilateral handelspolitik börjat föras, vilket riskerade attundergräva förtroendet för det multilaterala handelssystemet. Ministermötet i del stod mot denna bakgrundsåledes vid ett kritiskt vägskäl inte bara när det gällde , det allmännatull- och handelsavtalet, utan också när det gällde framtiden för hela detöppna handelssystemet. Trots de starka motsättningar som rådde mellan olikaländer lyckades ministrarna ändå uppnå ett positivt resultat i Punta del Este.Detta måste hälsas med stor tillfredsställelse. Genom beslutet i Punta del att ge klartecken till enny multilateral förhandling, den s. k. Uruguayrundan, har regeringarna givit enviktig politisk signal, en signal om att de är beredda att samarbeta för att stärka på ett antal centralapunkter, att fortsätta frigörelsen av handeln samt att anpassa ;s regelverk till nya områden, somexempelvis tjänstehandeln. har engagerat sig mycketstarkt för Uruguayrundan. Detta är en naturlig följd av vårt traditionellavärnande om en fri handel och ett öppet handelssystem. Ett öppet, internationellt handelssystem är enförutsättning för vårt ekonomiska välstånd, för en fortsatt hög sysselsättningoch för att vi skall kunna fortsätta att utvecklas som industrination. Vi har kunnat se tendenser till att manvelat ersätta de generella reglerna, som är giltiga för alla, medöverenskommelser mellan enskilda länder. Dessa tendenser till bilateralism äroroande, särskilt för de mindre handelsnationerna. De handelspolitiska spelreglerna kan i ett sådant lägekomma att dikteras av de ekonomiska stormakterna. Endast genom att akfivt verkainom det multilaterala regelverket har vi möjlighet att göra vår röst hörd motstarkare handelspartner. De multilaterala förhandlingar som startat inomUruguayrundan är därför av fundamental betydelse för . Regeringen fäster stor vikt vid det politiska åtagande somgjordes i Punta del , att inte införa nya handelsrestriktioner som står istrid med GATT-avtaletoch att existerande handelsrestriktioner utan stöd i skall avskaffas.Härigenom har man direkt agerat för att stoppa och upphäva protektionistiskaåtgärder och för att underlätta genomförandet av förhandlingarna. Vi avser attnoggrant följa utvecklingen på detta område och att verka för att åtagandetefterlevs. Detta viktiga åtagande bekräftades vid ettinformellt handelsministermöte om Uruguayrundan i , , i vilketjag deltog. Vid detta möte betonades också vikten av att göra framsteg iförhandlingarna . problem pä handelsområdet kommer att få enframskjuten ställning i Uruguayrundan. har särskilda behov av ökatmarknadstillträde mot bakgrund av den tunga skuldbörda som fortfarande utgören utomordentligt svår belastning för många av dem. Det är regeringens avsiktatt konstruktivt bidra till att söka lösningar på dessa problem. Vid den sjundesessionen med konferens för handel och utveckling, UNCTADVII, kommer bl. a. handelsfrågor liksom råvaru- och finansiella frågor attbehandlas i ett bredare perspektiv. De allvarliga problemen i den internationellajordbrukshandeln är en av de mest brännande handelspolitiska frågorna i dag.Jordbruksfrågan spelade en stor roll vid handelsministermötet i ochär central för Uruguayrundan. Den kommer även att behandlas vidministerrådsmötet i för ekonomiskt samarbete och utveckling,, och vid det ekonomiska toppmötet i . De stora jordbruksöverskotten har kraftigt sänktvärldsmarknadspriserna, vilket drastiskt har ökat kostnaderna också för densvenska jordbrukspolitiken. En omläggning av produktionspolitiken, främst i destora producentländerna, är nödvändig för att skapa en grund för varaktigalösningar och en stärkt internationell disciplin. Regeringen kommer i förhandlingarna att aktivt verka fören förstärkt disciplin inom på flera andra områden. Alla länder måsteförmås att anpassa sig till multilateralt överenskomna regler. Spridningen avgråzonsåtgärder utanför ;s ram måste hejdas. har det s. k.mulfifiberavtalet, MFA, utgjort ramen för handelsbegränsningarna på tekoområdet.Det förlängdes för en period , t. o. m. den 31 juli1991. Tillämpningen av det nya avtalet kan innebära ett steg mot ett gradvisborttagande av det avsteg från allmänna regler som MFA utgör. Avgörandeblir här emellertid hur de stora importörländerna, främst och EG, kommeratt agera. Målet för svensk tekopolitik är att industrin på siktskall kunna stå på egna ben. Regeringen har dock bedömt det angeläget atttekoindustrin får ytterligare tid för den omställning som krävs. a. att handelspolitiska skyddsåtgärder, främst genom MFA, kommer att finnaskvar tills vidare. De mandat regeringen har fastställt för omförhandlingarna avde enskilda textilbegränsningsavtalen kommer emellertid att möjliggöra ensuccessivt ökande import av tekovaror. De varor som har bedömts ha ett litetskyddsbehov och som därigenom inte kommer att omfattas av våra nya avtal harberäknats motsvara av den totala lågprisimporten av kläder och andrakonfektionerade varor till . Särskild hänsyn kommer även Prot.1986/87:99 att tas till de fattigaste samt nya och småexportörländer. Den nya inriktningen av begränsningspolitiken avser att getekoindustrin ~', TT ,. . , . , ett skydd som äravpassat efter skyddsbehovet för de olika tekovaror som Handelspolitisk debatt / t, , j , Regeringens avsikt är dock att de nuvarande handelspolitiskaskyddsåtgärderna stegvis skall trappas ned. Regeringen lade fram enproposition med förslag till förbud mot handel med och . Genomden föreslagna lagstiftningen ges regeringen bemyndigande att förbjuda exportfrån av varor avsedda för och liksom import till vårtland av varor med sydafrikanskt eller namibiskt ursprurtg. Lagstiftningen äravsedd att träda i kraft . Förslaget om en unilateral svensk handelsbojkott, sominnebär ett avsteg från vår principiella linje i sanktionsfrågor och våraåtaganden enligt , har fattats efter mycket noggrann prövning och motiverasav de unika omständigheter som föreligger i Sydafrikafallet. Vi kommer självfallet att fortsätta våra ansträngningaratt få till stånd effektiva sanktioner beslutade av . Det ärvår förhoppning att en svensk handelsbojkott skall kunna leda till efterföljd iandra länderoch därigenom bidra till att driva på processen i Förentanationerna. Det internationella trycket mot den sydafrikanska regimen måstevidmakthållas och förstärkas. Det är mot denna bakgrund och i avvaktan på ettverksamt sanktionsbeslut av som införande av etthandelsförbud skall ses. av vår handel - vad gäller bådeimport och export - sker med . Det är således ett centralt svensktintresse att den västeuropeiska ekonomin är stark och internationelltslagkraftig. Från svensk sida finns all anledning att välkomna deansträngningar som görs för att vitalisera den västeuropeiska ekonomin, Trots att tullar och kvantitativa begränsningar avvecklatsför industrivaror genom tillkomsten av EG och EFTA och de frihandelsavtal somknyter ihop dem, återstår en lång rad andra hinder för handeln inom Västeuropa.Åtgärder för att undanröja dessa hinder kommer att ha avgörande betydelse isträvandena att skapa en mer enhetlig och dynamisk marknad i . Det är avstörsta vikt att vi från svensk sida aktivt deltar i denna utveckling. har för sin del lagt fram en lång rad.förslag i en handlingsplan, den s.k. vitboken. Målet är att skapa ett områdedär människor, varor, tjänster och kapital kan röra sig fritt. Den genomgåendetanken är att man skall kunna göra gränskontrollerna överflödiga genom att tabort skillnaderna i medlemsländernas regler och genom att produkter ochtjänster som uppfyller de krav som gäller i hemlandet också skall godkännas i andramedlemsländer. Gränskontrollen mellan medlemsstater skall ersättas med kontrolli importlandet på samma villkor som för inhemska produkter. Detta avses kopplastill en skärpt kontroll vid den yttre gränsen. Vitbokensförslag har i princip godtagits av medlemsstaterna, och man håller nupå med att gå igenom och fatta beslut om de åtgärder kommissionen rekommenderat.Det är möjligt att medlemsstaterna på en del områden kommer attvälja andra lösningar än de kommissionen föreslagit, men det råder intenågot tvivel om beslutsamheten hos att förverkliga den s. k. inremarknaden. Integrationsarbetet kommer att kunna påskyndas av deändringar i som beslutats. Beslut skall i fortsättningenkunna tas med kvalificerad majoritet även om lagstiftning som gäller den inremarknaden. En medlemsstat som anser att direktiven är otillräckliga med hänsyntill människors liv och hälsa, miljö och arbetsmiljö etc. kan dock behålla ellerinföra strängare bestämmelser, förutsatt att det inte innebär godtyckligdiskriminiering eller dolda handelshinder. Frihandelsavtalen mellan och och de andraEFTA-länderna innebar att man avvecklade tullar och importbegränsningar förindustriprodukter. Redan från början strävade emellertid efter ettmera omfattande samarbete med EG inom ramen för de gränser som sätts av vårneutralitetspolifik. Ett samarbete har också börjat växa fram på områden sommiljö, arbetsmiljö, konsumentpolitik och transporter. har möjliggjort för svenska varor ochföretag att konkurrera på i huvudsak lika villkor på den marknad där viavsätter en tredjedel av vår industriproduktion. Ett centralt mål i regeringenshandelspolitik är att söka bibehålla denna likabehandling, också i detta nyaskede när det inte längre gäller tullar, utan de olika områdena i vitboken. Detgäller framför allt att undvika att det växer upp nya hinder mellan ochEG-länderna och inte minst mellan och de andra nordiska länderna. Inför EG;s planer att genomföra den inre marknaden är detsåledes uppenbart i vårt intresse att så långt som möjligt utveckla samarbetetmed EG. Det är exempelvis angeläget - att svenska företag intediskrimineras vid offentlig upphandling, - att svenskaprodukter inte behöver genomgå noggrannare provning , produkter frånEG-länderna, - att svenskapatent och varumärken får samma skydd som de i samt - att svenskastudenter och resenärer får samma möjlighet till rörlighet som medborgare iEG-länder. Samarbetet mellan EFTA-länderna somgrupp och EG spelar en viktig roll i detta sammanhang. Vid ett gemensamt mötemed ministrar från EG och EFTA i lades den politiskagrunden för att utveckla detta samarbete. Både EG:s och EFTA;s ministerrådantog deklarationer som ytterligare konkretiserar viljeinriktningen.Samtliga EFTA-länder har på olika sätt markerat sitt intresse av att så långtsom möjligt medverka i EG:s arbete med den inre marknaden. Det är angeläget att EFTA-länderna kan leva upp till deuttalanden man gjort. Om EG-sidan skulle få intrycket att EFTA-länderna ialltför hög grad går sina egna vägar kan deras nuvarande positiva inställningtill samarbetet skadas. Det är inte så, som en del föreställer sig, att EG pressarpå EFTA-länderna att ansluta sig till EG;s politik. Tvärtom är det endast i ettpar fall som EG har tagit upp olika frågor. Om det skall bli något samarbetemåste därför EFTA-ländernasjälva vara aktiva. Hur detta bäst bör förberedas är en viktig fråga inte minstför vårt land, som innehar ordförandeposten i EFTA . har man i EG-EFTA-samarbetet bl. a. uppnåttväsentliga förenklingar i frihandelsavtalens ursprungsregler, ett gemensamtdokument skall ersätta den flora av blanketter som krävs vid import, export ochtransit samt ett gemensamt transiteringssystem. Andra områden där diskussionerpågår är bl. a. tekniska handelshinder, offentlig upphandling och miljövård. har EG- och EFTA-länderna kommitöverens om att studera förutsättningarna för samarbete på de olika områdena iEG-kommissionens vitbok. Sonderande samtal inleddes . EG-sidan har föreslagit diskussioner om kapitalrörelser,finansiella tjänster såsom bank- och försäkringsfrågor, vissa transportfrågor,skattefrihet för resande vid flyttningar m. m. samt statliga stödåtgärder. EFTA-sidan har föreslagit att man diskuterar ökadröriighet för studenter och jämförbarhet för utbildningar, förenkladgränskontroll för personer och vissa immaterialrättsliga frågor. De pågående samtalen är helt oförbindliga. De olikasidorna har var och en för sig fört fram de frågor som man i första hand villha en diskussion om. De berör exempelvis inte frågor rörande EG;s jordbruks-eller arbetsmarknadspolitik. Det gäller i vårt land att skaffa en bättre kunskap om detarbete som sker i EG och att ta större hänsyn till detta arbete när vi självautformar våra regler. Vi måste ha en bättre framförhållning. Inom har vi byggt upp en apparat för attmöta dessa krav. Den berör alla departement utom försvarsdepartementet. Syftetmed arbetet är att klarlägga vilka våra intressen bör vara på alla de områdensom berörs i EG;s vitbok och utforma svenska ståndpunkter. En förutsättning för att man skall kunna förverkliga engemensam västeuropeisk hemmamarknad är att man åstadkommer större enhetlighet iländernas föreskrifter om krav på produkter. Detta är en viktig del avvitboken. Det behöver inte finnas en motsättning mellan denna strävan attundanröja handelshinder och målet att uppnå goda regler för miljö, arbetsmiljö,hälsa och konsumentskydd m.m. Det är oftast olikheterna i ländernas regler ochföreskrifter som skapar handelshinder. Det arbete med att undanröja tekniska handelshinder som nupågår inom EG-EFTA-ramen syftar bl. a. till att ge oss möjlighet att i etttidigt skede framföra synpunkter på EG;s förslag, speciellt när det gällerväsentliga frågor rörande miljö, arbetsmiljö och säkerhetskrav. Andra frågorsom diskuteras är harmonisering av föreskrifter och standarder samt ömsesidigt erkännandeav provnings- och certifieringsresultat inom . Vi kommer att fortsätta att värna om en hög ambitionsnivåoch utnyttja alla kanaler för att framföra svenska synpunkter på förslag tillnya EG-regler. blir inte bundet av , men vår strävanbör vara att ansluta oss där detta är möjligt. Det som vi har att ta ställningfill är EG:s gemensamma regler. Flera av EG:s medlemsländer är högt utveckladeindustriländer med långa traditioner när det gäller skydd för medborgarna. och de harfunnit att dessa krav ger ett fillfredsställande skydd. En anpassning av våra regler till behöver intebetyda någon reell eftergift utan enbart att vimåste ompröva tekniska och administrativa 7! ,..,,, " . , .,, Handelspolitisk debatt lösningarsom vi vant oss vid. En noggrann genomgång av , vilken vi redanhar inlett, kommer att ge oss underlag för bedömning av vad en EG bygger i ökad utsträckning sina direktiv på gemensammaeuropeiska standarder, som bl. a. de svenska standardiseringsorganen varit medom att utforma.