prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — De restriktioner och förhållanden som enligt folkpartietsmening bör föranleda lagstiftning samt åtgärder i övrigt gäller bl. a.hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning, hembudsreglerna, särbehandlingen avvissa riksorganisationer för bostadsrättsföreningar samtrealisationsvinstbeskattningen. Även reglerna för finansiering avbostadsrätter bör ses över. De frågor av bl. a. fastighetsrättslig natur som härredovisas återkommer utskottet och vi från sida till i ettbetänkande som skall behandlas . Jag vill nu först allmänt ta upp bostadssubventionerna. anser att det är angeläget att vi i vårt landför en politik som gör det möjligt att reducera bostadssubventionerna. Vi har iett antal motioner, senast i Bo258, redovisat tre skäl hörför: Lägrebostadssubventioner är nödvändiga föratt kunna få ned budgetens underskott. Generella bostadssubventioner ärineffektiva ur fördelningssynpunkt. Staten bör intestyra konsumtionen genom stöd till en viss typ av konsumtion. Vi anser att dessa tre skälfortfarande är giltiga. Till detta kan läggas att niycket talar för att en högsubventionsnivå driver upp byggkostnaderna. I stort sett samtliga bostäder byggs med lån somsubventioneras av staten. De bottenlån som utgår från bostadslåneinstituten täcker70 % av godkänd produktionskostnad. Därutöver utgår statliga bostadslån med22-30 % beroende på vilken kategori byggherren tillhör. Allmännyttiga företagerhåller lån som täcker hela produktionskonstnaden, bostadsrättsfastighetererhåller lån till av kostnaden, och motsvarande siffra för småhus ochenskilt ägda hyresfastigheter är 95 resp. . Räntan .på bottenlån och statliga bostadslånsubventioneras genom räntebidrag. bekant utgår räntebidrag för att täckaskillnaden mellan den garanterade räntan och den ränta som annars skulle hagällt. Den garanterade räntan varierar första året mellan och upp till4,9 %>, och den höjs . Den garanterade räntan är högre föregnahemmen, dä räntan genom det underskott som uppstår i fastigheten till stordel är avdragsgill. Räntan på bostadslån och bottenlån beräknas uppgå till10-11 % . Om man räknar in effekten av underskottsavdragen beräknasden totala bostadssubventionen 1987 uppgå till 33 miljarder. Subventionen harökat kraftigt . 1979 var bostadssubventionerna ca 15 miljarderkronor. Ökningen har ändå kunnat reduceras bl. a. genom avdragsbegränsningar,avskaffande av de retroaktiva räntebidragen och den extra upptrappning av dengaranterade räntan som genomförts och föreslås genomföras. Orsaken till de stigande bostadssubventionerna är främstden höga räntenivån, som dels ansetts medföra behov av direktaräntesubventioner, dels leder till höga underskottsavdrag för ägare av egnahem. anser att bostadssubventionerna bör kunnareduceras ytterli-. Det finns flera skäl till detta. Det viktigaste är attgenerella subventioner av detta slag är ineffektiva ur fördelningssynpunkt,vilket jag tidigare tog Det finns mycket som tyder på att minskade subventionersnarast skulle leda till jämnare inkomstfördelning. Det stöd som bör utgå bör istället gå direkt till de grupper man önskar stödja, t. ex. barnfamiljer. Det statsfinansiella läget gör också besparingarnanödvändiga. Även utskottsmajoriteten låter detta framskymta i betänkandet. Bostadssubven tionerna är praktiskt taget lika stora som det beräknade budgetunderskottet 1987/88. . ' Subventionerna påverkar även prisutvecklingen inombostadsbyggandet. tar upp saken och menar attsubventionerna har lett till ett minskat kostnadsmotstånd. En minskning avbostadssubventionerna kräver ett system där kostnaderna fördelas över tiden påett bättre sätt.. Om det inte skulle bli en sådan fördelning över tiden skulleju boendekostnaderna på kort sikt kunna öka drastiskt, och det voreoacceptabelt. här i föregående års motioner angivit som ettriktmärke och ett mål att en minskning med ett antal miljarder är nödvändigunder en tidrymd av . Vi har sagt att 4-6 miljarder skulle kunna varaett riktvärde. Enligt vår mening är det ett viktigt mål att man kan börja en avtrappningav subventionerna och få till stånd en nedtrappning. Det finns även.på mycket kort sikt anledning att vidtaförändringar. Räntebidragen är knutna till länen, vilket innebär att den somfinansierar en bostad med eget kapital eller amorterar mer än vad som krävs gårmiste om subventioner. Detta motverkar strävandena att öka sparandet.Räntebidragen bör därför utgå oavsett om bostaden finansieras med egna medeleller genom lån. Detta har redan genomförts för det räntestöd som utgår förunderhåll. Det vore också på kort sikt önskvärt att slopa derestriktioner som finns för att på marknaden erbjuda lån där kostnadernaomfördelas över tiden. Därmedskulle man underlätta finansieringen av köp av äldre småhus, och det skullekomina att finnas ett alternativ till statliga lån, som inte är heltorealistiskt. Regeringen föreslår en extra upptrappning avde garanterade. räntorna endast för egnahem. Denna upptrappning,beräknas medföraen kostnadsökning på . per kvadratmeter och år, och regeringenutgår från att räntebidraget minskar med 120 milj. kr. som en följd av.dennaytterligare extra upptrappning. Regeringen anför inga argument för att denytterligare upptrappningen skall gälla enbart egnahem. Vi avvisar förslaget omen sådan här extra upptrappning som enbart skulle avse egnahem. För att få tijlstånd en minskning av bostadssubventionerna föreslår vi dock även . enytterligare extra upptrappning- i detta fall på 330 milj. kr. -som fördelaslika över hela fastighetsbeståndet, både flerfamiljshus och egnahem. Då räntebidragen utbetalas i efterskott minskar anslagetunder 1987/88 endast med hälften. upplysningsvis nämna att det finnsca 1,5 miljoner bostäder för vilka räntebidrag erhålls. .Vi inom har tidigare krävt att de speciellaombyggnadslånen skall göras mindre fördelaktiga då det är fråga omtotalrenoveringar och vad man ibland kallar lyxrenoveringar. Vi menar att detibland har gjorts niycket omfattande ombyggnader bl. a. därför attombyggnadslånen har varit mest fördelaktiga vid en så massiv ombyggnad sommöjligt. Av det skälet föreslår vi en minskning av räntebidragen tillombyggnadslån, vilket senare kommer att tala om. Jag villgå över till samordningen av de långa böstadskrediterna. De långfristiga krediterna till bostadsbyggandet lämnasdels i form av bottenlån från bostadslåneinstituten, dels som bostadslån frånstaten. beslutade att bilda ett statligt kreditinstitut,, för att låna upp de medel som behövs för den statligabostadslånegivningen. Härigenom lyfts finansieringen av dessa lån bort frånstatsbudgeten. Lånen skall dock även i fortsättningen lämnas avlänsbostadsnämnderna. Det finns starka skäl som talar för en samordning avbottenlån och bostadslån. För fastighetsägaren innebär detta en förenkling. Detblir totalt också en rationellare kredithantering. De statliga bostadslånen bördärför ersättas av län med kreditgarantier som finansieras avbottenlåneinstituten. Dessa har också förklarat sig villiga att medverka i ensådan lånegivning. Härigenom torde också kunna avskaffas. Så någraord om markvillkoret. gäller undantag frän markvillkoret för s.k. styckebyggda småhus. fanns även ett undantag härvidlag för mark isaneringsom-råden. Markvillkoret innebär att marken skall förmedlas avkommunen för att de rätta statliga bostadslånen skall erhållas. I praktikeninnebär markvillkoret numera främst att kommunen ges möjlighet att ställa enmängd krav pä byggnationen utöver plan- och bygglagens bestämmelser innandispens från markvillkoret lämnas: anser att markvillkoret skall avskaffas.Kommunernas möjligheter att styra byggandet är tillräckliga, inte minst genomden fysiska riksplaneringen. I vårt samhälle är detviktigt att öka tillgängligheten för att handikappade och äldre människor skallkunna bo kvar i sin egen bostad i så stor utsträckning som möjligt. Det ärockså viktigt att människor som på något sätt har nedsatt rörlighet kan besökavänner och bekanta i deras hem. stöder helt regeringens förslagtill hissbidrag. Det är en viktig insats från statens sida, och den harbidragit till att många äldre kan bo kvar i sina hem så länge deras hälsatillåter. Dock har inte de statliga bidragen utnyttjats full ut under ett antalår, även om trenden nu glädjande visar att efterfrågan på bidragen ökar. Flera skäl talar emellertid för att förslaget ifolkpartimotionen Bo203, om ett tillkännagivande från om behovet avökad information om tillgänglighetsbidragen, är befogat. Hissbidragen har förstunder kommit att utnyttjas i någon större utsträckning.Utnyttjandegraden varierar fortfarande starkt mellan olika kommuner. Vidarehar, som framgår av denna redovisning, bidraget för tillgänglighetsskapandeåtgärder på kvartersmark knappast alls utnyttjats. Detta beror sannolikt på attbidragsformen i det närmaste varit okänd för berörda beslutsfattare ute ikommunerna. Mot den redovisade bakgrunden anser att det ärbefogat att bifalla vår motion och att förbättra informationen om de bidrag somfinns. Jag vill med det anförda yrka bifall tillreservationerna 9, 11, 13, 16, 21, 27 och 35. 3AGNE (): Från sida hälsar vi medtillfredsställelse beskedet från regeringen om ett tillbakadragande avförslaget om den mycket kraftiga höjningen av fastighetsskatten. Det innebäratt socialdemokraterna nu ansluter sig till förslag att inte låta denya taxeringsvärdena slå igenom i form av en höjning av fastighetsskatten. Mendet är i första hand en seger för alla bostadskonsumenter som därmed slipperkraftiga hyreshöjningar. Det är också en framgång för oss som eftersträvar merstabilitet och mindre ryckighet i bostadspolitiken. Att åstadkomma en större helhet var ett av motiven bakomdet yrkande om återförvisning av det bostadspolitiska betänkandet nr 10 som jagframställde här i kammaren . Det är bara att beklaga attregeringens helomvändning kommer först nu när regeringen är ställd mot väggenoch ser att den inte har en majoritet bakom sina förslag. Hade regeringenbättre vetat hur den ville ha det, hade den naturligtvis inte lagt fram det härförslaget - eller tagit tillbaka det tidigare. Då hade vi sluppit denna extraomgång i utskottet. Men ibland kan man ha framgång med ett syfte på annat sättän man hade tänkt sig, och det får man också vara nöjd med. Genom de senaste veckornas turer slår densvenska regeringen världsrekord i ryckighet på bostadspolitikens område. just lagt fram förslagom den bostadspolitiska inriktningen,lägger regeringen i sin kompletteringsproposition fram förslag som i väsentligadelar slår undan förutsättningarna i utskottsbetänkandet. Därefter avvisar manfrån regeringspartiets sida en samordning av behandlingen i bostadsut- skottetoch skickar tillbaka ärendet oförändrat till kammaren, med hänvisning till attinte tillräckliga motiv för en samordning finns. Och därefter gav regeringen beskedet att man tar tillbaka förslaget ikompletteringspropositionen. Hade regeringen inte tagit tillbaka förslaget, skulle vi ha fattat beslut som skulle ha trätt i kraft - för attom här i kammaren diskutera och fatta beslut om ett annat förslagsom skulle träda i kraft . De beslut vi skulle hafattat skulle med andra ord aldrig ha kommit till verkställighet. Det är naturligtvis omöjligt för myndigheter, kommuner ochenskilda bostadskonsumenter att över huvud taget planera framtiden med sådanaförutsättningar som utgångspunkt. Det var för att i någon mån undvika dennaryckighet som vi framställde återförvisningsyrkandet. Vi har från bostadsutskottets sida försökt mildraeffekterna av regeringens ryckighet och osäkerhet genom att samla förslag fräninte mindre än fyra propositioner i betänkande 10, som vi nu skall behandla.Det är bra att vi nu kan behandla detta betänkande utan att förslaget om höjdfastighetsskatt senare kommer att förändra förutsättningarna förbostadspolitiken. Men vad är det, , som gör attregeringspartiet så totalt famlar i blindo just nu? Genom att agera som nigjorde i återförvisningsärendet har ni i praktiken förkastat möjligheten atthitta alternativa förslag till uppstramning av statens finanser. Ni avvisar t.ex. i detta betänkande en rad förslag till besparingar som vi från harlagt fram i syfte att stärka statsfinanserna. Hade det inte varit klokt avregeringen att tänka sig för litet mera i detta ärende, ? Jag skulle råda socialdemokraterna att ansluta sig tillcenterns bostadspolitik föratt nå en stabil bostadspolitik med klara bostadssocialamål. Det skulle gagna alla bostadskonsumenter och ge dem en säker grund när detgäller att planera. utgår från en helhetssyn påbostadspolitiken som omfattar alla. När man har en sådan grundsyn fallerkategoritänkandet automatiskt bort. Den ryckighet som vi nu uppleveribostadspolitiken harsin grund i en bristande helhetssyn. Det leder till attakuta insatser ständigt måste göras för att hjälpa grupper som vid olikatillfällen råkar illa ut på bostadsmarknaden. eftersträvar stadga ochstabilitet i bostadspolitiken. De boende måste kunna planera sitt boende påsikt och veta vilka regler som gäller. Och dessa måste sedan få stå fast. Detkan de bara göra om det finns en helhetssyn och stabilitet i bostadspolitiken. Från sida eftersträvar vi också klaraförenklingar och mindre av detaljreglering av bostadssektorn. Det är därförnaturligt att vi tvingats till omfattande reservationsskrivningar. Men vi harfått gehör för våra motionsförslag på vissa punkter. föreslårmed anledning av en centermotion att anslagsramen för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse vidgas med 10 milj. kr. utöver regeringens förslag.Bostadsutskottet föreslår, efter förslag i en centermotion, också förbättraderiktlinjer avseende den administrativa hanteringen av förvärvslänegivningentill barnfamiljer för köp av äldre egnahem. Även innehållet i betänkande 10 visar på regeringens 2 protokoll 1986/87:123 Prot.1986/87:123 .. bristfälligapolitik just vad gäller helhetssyn och detaljreglering och krångel. Ungdomensbostadssituation och de äldres boende berörs inte i betänkandet. Antaletyrkanden och reservationer betecknar detaljreglering och krångel. Ett snävt kategoritänkande och bristande helhetssyn ledertill att skilda grupper drabbas av problem påbostadsmarknaden. Just nu är det ungdomen och de äldre som drabbas. Tusentalsungdomar står utan bostad och kan ingen få. De äldres boende har kommit iblickpunkten genom debatten om hur vi skall kunna bevara ålderdomshemmen iframtiden. Båda dessa sakområden saknas i betänkandet; som jag sade - i frågaom ålderdomshemmen dock av fullt godtagbara skäl. Innan jag går närmare in på de olikaavsnitten i betänkandet och reservationerna vill jag anmäla att vi har gjort enuppdelning, så att . kommer att ta upp bostadsfinansieringen,energifrågorna och ROT-verksamheten. Idessa delar hänvisar jag således till vadKjell A. kommer att anföra . I reservation 2 tar vi upp centernspricipiella syn på bostadspolitiken. Reformerna inom bostadspolitiken bör, somjag tidigare berörde, enligt uppfattning präglas av att vi minskardetaljstyrning och byråkrati. De enskilda människorna skall ges möjlighet tillstörre engagemang och ansvar för sitt boende. Variation och mångfald börstimuleras. Från den utgångspunkten ser vi från sida följandeviktiga förändringar som angelägna i bostadspolitiken: - fler gesmöjlighet till eget hem, - övergång tillbostadsrätt stimuleras genom ombildning av hyresrätt till bostadsrätt, - hyresgästernasinflytande ökas, bl. a. genom kooperativa lösningar, - sparandet tillbostadssektorn stimuleras, - ungdomars behovav bostäder till rimlig kostnad tillgodoses, - effektivareregional- och näringspolitik förs som tar bort dagens regionala obalans påbostadsmarknaden, - effektivareenergibeskattning införs, - ett målmedvetetoch långsiktigt restaureringsarbete åstadkoms - det som är mest akut ärVA-nätets renovering. Engagemang ochansvarskänsla för boendet är ofta viktiga förutsättningar för trivsel och godmiljö. Därför vill vi medverka till att ett sådant ökat engagemang och ansvarkan erbjudas de boende. Hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning avhyresfastighet, hembudsreglerna, realisationsvinstbeskattningen och reglernaför finansiering av bostadsrätter är exempel på lagstiftningsåtgärder som vi ireservation 9 pekar på och som måste ses över och ändras så att de intemotverkar en ombildning från hyresrätt till bostadsrätt, vilket är fallet . I reservation 11 tar vi upp behovet av åtgärder för att i samma syfteengagera de boende att underlätta omvandling från hyresrätt till bostadsrätt. För att de boende själva skall kunna ta ansvar för denegna bostaden är det för oss i en självklarhet att det är hyresgästernasjälva och inga andra som skall utöva hyresgästinflytandet. Dagens förmynderimåste bort. reservation76 tar vi tillsammans med upp hur hyresgästinflytan-det vidombyggnad närmare bör utformas för att detta mål skall uppnås. Det råder en betydande regional obalansinom bostadssektorn: I storstäderna är det en markant brist på bostäder, medandet främst i glesbygdsregionerna finns ett överskött. Detta är ett resultat aven politik i obalans. Befolkningsomflyttningen till koncentrationsorternastimuleras, medan bostadspolitiken haltar. har befolkning ökat meddrygt 42 000 människor. har nettotillskottet av lägenheter iStockholm halverats. Nettotillskottet har minskat frän 8 800 lägenheter är1984 till 4 900 . Med en sådan politik är det inte att förundra sigöver att så många människor står utan bostad i och att bostäder påmånga andra håll i landet får stå tomma. Det sociala inslaget i denna bostadspolitik är nära nogobefintligt. Social rättvisa och rättvis fördelningspolitik kräver att dessaobalanser tas bort. För detta erfordras insatser på en rad områden utanförbostadssektorn men också åtgärder inom bostadspolitikens ram. Det är en sådaninriktning pä politiken som vi från förordat i reservationerna nr 1 och7. Det sociala inslaget i bostadspolitiken ärviktigt. Det gäller inte minst de äldres och handikappades boende. Den egnabostaden och boendet är inte minst för dem avgörande för vilken livskvalitet deupplever sig ha. Dessa människor tillbringar ofta mer tid i sin bostad änandra. Därför måste särskild uppmärksamhet riktas inot de äldres, dehandikappades och de långvarigt sjukas boende. Deras boende måste på olika sättutvecklas och konkretiseras. Sådana konkretiseringar för vi från fram imotionerna Bo207 och Bo518. I reservation nr 14 tillstyrker vi bifall tilldessa motioner. Tillgången till små lägenheter är en viktig faktor i deäldres boende. Att bostadssituationen ser ut som den gör för mänga ungdomarberor delvis på att så många små lägenheter har sanerats bort under de senasteåren. är det t.o.m. så att regeringen subventionerar en sammanslagning avsmå lägenheter till större. menar att de små lägenheterna måstebevaras, inte minst som en åtgärd för att lösa de ungas bostadssituation.Därför avvisar vi tanken på ombyggnadslån för lägenhetssammanslagningar ochtilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning. Det primära vid upprustning av bostäder måste vara attvidta mera varsamma och därmed billigare ombyggnader. Regeringens förslagom-kvarboendegaranti och hyresrabatter motverkar denna form av varsamupprustning och stimulerar till större ingrepp med lägenhetssammanslagning somföljd. Vi har tidigare avvisat dessa förslag, vilket vi gör också . En bostadspolitik med en rättvis social inriktning kräverockså att regeringens förslag om en delfinansiering avbostadsanpassnings-bidraget avvisas. och vpk gördet i reservation nr81. Det bör enligt uppfattning vara en rättighet föralla att få bo hemma i sin invanda miljö , oavsett var ilandet man bor. Regeringens förslag beträffande de viktigaanpassningsåtgärderna innebär att man lägger kostnaderna för dessa påkommunerna, vilket kan medföra att denna rättighet eftersatts. Enligtcenterns uppfattning är det självklart.att denna rätt till bostadsan- passningsbidraginte får göras beroende av kommuntillhörighet eller resp. kommuners ekonomiskasituation. Dessutom är det sä att den finansieringsform föranpassningsbidragen som regeringen föreslår slår särskilt hårt mot vissaglesbygdsregioner som t. ex. och län, där antalet åldringar ibefolkningen är betydligt större än i landet som helhet. Kravet på kommunaldelfinansiering skulle direkt för t. ex. , som har ett högtantal åldringar och som jag har tagit som exempel i min motion,innebära en ekonomisk belastning på över 1 milj. kr. Varför skalldessa redan hårt ekonomiskt ansatta regioner belastas ekonomiskt mer än de somhar det ekonomiskt bättre? Finns det någon vettig förklaring, ,till en sådan inriktning av bostadspolitiken? Så, herr talman, till bostadsbidragen. Regeringen föreslårhär flera förändringar. Låt mig emellertid, innan jag närmare går in på dem,först slå fast att det inte minst i nuvarande samhällsekonomiska läge äroerhört viktigt att se till att det bostadssociala stödet riktas till dem sombäst behöver det, främst barnfamiljerna. Det är med denna princip som grund som vi från t.ex. ställt oss bakom förslaget om att ett behovsprövat stöd till barnfamiljermed fler än ett barn och med låga inkomster skall kunna utgå för köp av äldreegnahem. Det är också med denna fördelningspolitiska filosofi ibotten som vi från sida ställer oss bakom propositionens förslag omhöjda nya hyresgränser. En så markerad sänkning av bostadsbidraget som föreslåsav skulle allvarligt rubba denna fördelningspolitiska tanke, sominnebär att stödet i första hand skall gå till dem som verkligen behöver det,främst barnfamiljerna. Med samma motivering har vi också avvisat regeringensförslag om införande av bostadsbidrag till unga familjer utan barn. Därmed ärjag inne på de områden i vad gäller bostadsbidragen där vi från vill haandra lösningar än de som regeringen föreslår. Regeringens förslag om bostadsbidrag till vissa familjerutan barn löser inte ungdomens bostadssituation. Det är främst en ökad tillgångpå små och billiga bostäder som ungdomarna behöver. Med regeringens förslagtillskapas inte en enda ny lägenhet. Regeringens förslag är dessutom så utformat att det ikombination med studiemedel och skatter leder till marginaleffekter på upp till118 %. Den studerande som t. ex. genom feriearbete ökar sin inkomst med 1 000kr. i följdeffekt av skatte- och bidragssystemet. Ettsådant förslag är oacceptabelt och rubbar tilltron till samhällets socialagrundtrygghetssystem och ett rättvist inriktat bostadssocialt stöd. Ett kraftigtförbättrat studiestöd är en av de åtgärder i stället föreslår för attlösa problemen för de ungdomar som har det ekonomiskt besvärligt. Men det ur fördelningspolitisk synpunkt mest stötande ärregeringens och socialdemokraternas förslag om slopad omprövning avbostadsbidragen. grundas bostadsbidragen på inkomstuppgifter i huvudsakfrån den vid ansökningstidpunkten senast slutförda taxeringen, dvs. påinkomsterna före ansökningsåret. Bidragsmottagaren är skyldig attfortlöpande anmäla ändringar av hushållets inkomst, och bidraget omprövas ominkomsten har ökat med mer än 20 000 eller minskat med mer än . iförhållande till den inkomst som bidraget har grundats på. föreslår regeringen att omprövningen skall tas bort.Bostadsbidraget skall alltså varken omprövas om inkomsten förändras eller ombostadskostnaden gör det. Den vid senast föregående taxering fastställdainkomsten skall ligga fast som grund för bostadsbidraget under helabidragsåret. Det här förslaget har man emellertid fått backa på, som RolfDahlberg sade, men även det nya systemet innebär att många familjer kan råkaväldigt illa ut. 1 dagens situation är det inte alls ovanligt attbostadskostnaden stiger som inkomsterna minskar. Framför allt hosbarnfamiljerna är det vanligt att inkomsterna minskar i samband med föriängdbarnledighet, sjukdom eller arbetslöshet. I dagens dyrtid är det ingenovanlighet med höjda bostadskostnader, och överraskningar på det området har viinte minst fått uppleva , även om de för tillfället har röjtsur vägen. Med det nya systemet kommer det att bli så att vissakommer att gå miste om bidrag som de varit berättigade till medan andra får merän vad de egentligen äger rätt till.