prot · GA0929 · 1986-12-31 00:00:00 — Men jag vet att har stor erfarenhetpå detta område, och jag har ingen anledning att betvivla vad han säger. Det ärmöjligt att det är så, att man alltför ofta kräver pluggning. På framställningav en polismyndighet arbetar ju med detta, och det är minuppfattning att utgången skall bli sådan att kan känna sig nöjd.Vi får väl hoppas att talesättet att trägen vinner äntligen skall gå iuppfyllelse. 37ARNE (): I justitieutskottets betänkande 1986/87:1, somnu debatteras, behandlas en rad motioner som väcktes , I dessa motioner tas upp synpunkter på vapenlagenstillämpning, och som det redan har sagts från den här talarstolen har liknandemotioner vid tidigare tillfällen behandlats i utskottet och här i kammaren, Imotionerna tar man upp frågor som gäller bestämmelsen om att vissa vapen skallgöras varaktigt obrukbara för att få innehas. I vissa av motionerna ifrågasättsom inte polismyndigheternas handläggning av tillståndsgivningen när det gällerinnehav av skjutvapen blivit alltför krånglig, tidskrävande och dyrbar. Kravet på att ett vapen skall göras varaktigt obrukbartupplevs av många som ett ingrepp som i det närmaste gör ifrågavarande vapenhelt värdelöst. Dessa vapen har ju ofta erhållits genom arv eller genom gåva.och den som vill förvärva och inneha ett sådant vapen sätter värde på det idess ursprungliga skick. Jag hoppas därför att den översyn av bestämmelsen som nulär pågå hos kommer att resultera i att kravet på att äldrevapen skall göras obrukbara kommer att undanröjas eller i varje fall i hög gradmildras. När det gäller handläggningen av vapenärenden hospolismyndigheterna är det förklariigt att många upplever denna handläggning somonödigt krånglig och dyrbar. Utskottet konstaterar på s. 5 i sitt betänkande: "Detalldeles övervägande antalet personer som innehar eller intresserar sig förvapen är laglydiga och ansvarskännande personer." Alldeles riktigt; det ärsannerligen inte att ta till överord. De svenska jägarna och vapeninnehavarna iallmänhet är förvisso inga terrorister som äventyrar landets säkerhet ellerutgör en fara för sina medmänniskor. Det förefaller därför vara rimligt att allvarligtifrågasätta om det är nödvändigt att ta ca 170 årstjänster hospolismyndigheterna i anspråk för vapenärenden. Alldeles säkert skulleåtskilliga av dessa tjänster kunna användas till andra och viktigare uppgifter,om hanteringen av vapenärendena förenklades och gjordes mindre byråkratisk. Särskilt onödigt förefaller det vara att göra en nyfullständig utredning när det gäller en sökande som har licensför vapeninnehav och som av någon anledning söker tillstånd för ytteriigarevapen. med en ändring härvidlag skulle också kostnaderna förtillståndsgivningen komma att minskas. Med de klara bestämmelser som vi nu har närdet gäller förvaring av skjutvapen och med de krav som ställs på den som villskaffa sig ett vapen för jakt, i form av godkänd jägarexamen, bör det finnasstora förutsättningar för att tämligen omgående förenklatillståndshandläggningen av vapenärenden hos våra polismyndigheter. Jag hardärför förhoppningen att den översyn av vapenlagens regelsystem som chefen förjustitiedepartementet har förutskickat kommer att tillfredsställa flertalet avde önskemål som framförts i de nu behandlade motionerna. Jag har inget yrkande utan nöjer mig med vadutskottet har anfört. Men jag kommer att följa de här aktualiserade frågornamed stort intresse i fortsättningen. 38LENNART BRUNANDER (c): skrev ochjag en motion, där vi tog upp det krångel som är förenat med att söka ellerförnya en Vapenlicens eller skaffa ytterligare vapen. Vi påpekade att vi ansågatt gällande regler är felaktiga samt att sekretessregistret avseende vapeninte borde vara tillgängligt för obehöriga. Den senare delen av motionen har hänskjutits tillkonstitutionsutskottet Och behandlas inte i det här betänkandet. Där tasdäremot upp frågorna om byråkratin. Både och harmålande beskrivit hur det ser ut på detta område, och det har också bekräftatsav . Jag behöver därför inte gå närmare in på förhållandena utankan bara konstatera aft här föreligger ett krångel och en byråkrati som intehar några egentliga syften och som man därför borde kunna rationalisera borttill Prot;1986/87:29 fromma för både den som söker licens och den som skall handhalicensgiv- 19november 1986 ningen. A ktiebolagsrättsliga frågor, m.m. Man är välaldrig förtjust när man får sina motioner avslagna, men i detta fall känns detinte särskilt besvärligt. Motionen har haft avsedd effekt. Justitieministernhar redovisat för att han tänker se över detta lagsystem och läggafram förslag om i stort sett de förändringar vi motionärer har krävt. Vi fårnaturligtvis nöja oss med det tills vi ser förslaget. Med de ganska klarauttalanden som utskottet dessutom har gjort i motionens riktning är vimotionärer nöjda. Jag har därmed inget annat yrkande än utskottets. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutet redovisas efter den gemensamma debatten omlagutskottets betänkande 5 och näringsutskottets betänkande 4.) 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Beträffande justitieutskottets betänkanden 2 och 4 äringen talare anmäld. Kammaren övergår därför till att debattera lagutskottetsbetänkande 5 om aktiebolagsrättsliga frågor och näringsutskottets betänkande 4om fondbörsverksamhet. I fråga omdessa betänkanden hålls gemensam överläggning. Aktiebolagsrättsligafrågor, m. m. 40NIC (): Dessa båda betänkanderis gemensammahandläggning kan möjligen föranleda den kommentaren att det är en smulaolyckligt att frågan om värdepappersmarknaden och dess institutioner handläggsav två olika utskott. Aktiebolagslagens regler behandlas i lagutskottet, medanregelverket för fondbörsverksamheten behandlas av näringsutskottet. Det äralldeles uppenbart att därmed sker en dubbeltäckning, särskilt i de fall dåfondbörsverksamheten har utvecklat detaljreglerna i aktiebolagslagenytterligare. Det borde måhända övervägas om inte en bättre ordning kundeetableras för handläggningen av dessa frågor här i . Jag tror att det är viktigt att observera närdessa frågor diskuteras att värdepappersmarknaden har genomgått en fullständigtrevolutionerande förändring , Jag skall ge någraexempel på det, som jag hoppas är talande. En veckas börshandel motsvarar hela börshandeln år1979; Börsvärdet har stigit från 40 miljarder till 440 miljarder år 1986.Kursnivån har stigit . Därtill kommer att ägandestrukturen har förändrats på ettmycket genomgripande sätt. Vi har fått se ett.ökat inflytande av utländskaägare på den svenska aktiemarknaden. Vi har framför allt också fått se ett ökatutrymme för institutionellt ägande på marknaden. Man kan gott säga att kanskebara ett tiotal kompetenta aktörer fullgör den dominerande rollen på densvenska värdepappersmarknaden. Detta har medfört att man nu upplever en större kompetenshos värdepappersmarknadens aktörer, en kompetens som tar sig uttryck i attregelverkets alla möjligheter nu utnyttjas mer frekvent. Med utgångspunkt i denna bredare kompetens i detta störrespektrum av åtgärder och handlingar har utvecklat sig ett antal unga,aggressiva nya aktörer, som har tillfört börsväriden nya idéer, nyaföreställningar om näringslivets uppbyggnad och framför allt en mycket störrekreativitet än vi kanske var vana vid tidigare. Det är måhända inte så egendomligt att en börs, envärdepappersmarknad, som så dramatiskt som den svenska har förändrats också har fått ett antal problem som har väckt stor uppmärksamhet. En expanderande, stor och väl fungerandevärdepappersmarknad är en stor tillgång för näringslivet och för Sverige.Därigenom kan stelnade strukturer omorganiseras, nya finansiella formerutvecklas för ett växande nytt näringsliv. Den stora uppmärksamhet som dessa frågor har fått isamhällsdebatten har sannerligen också kommit till uttryck här i riksdageri,dels därigenom att näringsutskottet genom eget initiativ har tagit upp enomfattande utredning om börsverksamhetens olika former, dels därigenom attmånga riksdagsmän har motionerat- med förslag om förbättringar och förändringari det nuvarande regelverket. Diskussionen har delvis kommit att beröra vissa områdensom egentligen fungerar bättre utan lagstiftarens ingrepp. Det grundläggandebegreppet för en fungerande, bra värdepappersmarknad är information - öppen,riklig och hederlig information. Om den kan säkerställas behövs mycket fåingripanden från lagstiftaren. Man skulle kanske kunna säga att den främstakällan för att säkerställa en öppen, riklig, kritisk och hederlig informationär en väl fungerande börsjournalistik mycket mer än en väl fungerandelagstiftare. Det allra bästa och mest ekonomiska sättet för attmedverka till en väl fungerande värdepappersmarknad vore måhända att vi härsatsade på en bra utbildning av börsjournalister. har emellertid debatten och det tagnautskottsinitiativet liksom även de många motionerna lett till en omfattande ochgrundlig utskottsbehandling i både lagutskottet och näringsutskottet. Det ärmed stor tillfredsställelse som jag nu kan se att lagstiftaren avhållit sigfrån lagstiftningsåtgärder och i stället på två olika sätt överlåtit åt andraatt än en gång överväga de väckta frågorna. har i sitt betänkande valt att föreslåriksdagen att hos regeringen hemställa om en utredning, som framför allt skallta sikte på effekten och betydelsen av en ökad användning av databehandling ibörsverksamheten. har å sin sida föreslagit att lämnasitt betänkande och kommentarerna till de väckta motionerna till regeringen meden hemställan att regeringen måtte överväga frågorna i samband med sitt arbetemed den proposition som regeringen har förvarnat om till följd av Leokommissionensbetänkande. Det skall kanske sägas för fullständighetens skull attLeo-kommissionens betänkande, som föranleddes av den s.k. Leo-affären, harmötts med stor uppskattning i näringslivet och sannolikt Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. därförkommer att leda till en viss begränsning i utnyttjandet av de riktadenyemissionerna. Det förefaller vara en allmän uppslutning bakomLeo-kommissionens förslag, och det kommer att leda till att åtskilligt av detsom har framförts i riksdagsmännens motioner får sitt svar i regeringenskommande proposition. har emellertid bett regeringen att övervägaytterligare frågor, och man kanske skulle uttala den förhoppningen att såvälnäringsutskottets begäran om en utredning som lagutskottets begäran omytterligare överväganden får leda till att hela komplexet av frågorsammanföres på regeringsnivå - möjligen genom en utökning avutredningsuppdraget till ägarkommittén eller till en annan form av samordninginom . Jag vill avsluta detta inlägg med att mednågra få ord kommentera den moderata reservationen till lagutskottetsbetänkande. har där på nytt reserverat sig till förmån för éttbifall till yrkandet om upphävande av låneförbudet. Denna fråga är en avriksdagens följetonger, och det innebär att ståndpunktstagande kanförutses. Jag har alltså här yrkat bifall till reservation 1 utan att närmareargumentera för den - reservationens text innehåller argumentationen - men jagvill också genast förutskicka att det inte är min avsikt att begära votering iden frågan. 41LENNART (): behandlar i det aktuellabetänkandet ett mycket stort antal motioner, men trots detta finns det ingenanledning att ta upp en stor debatt om aktiebolagslagens utformning ochinnehåll. Efter den s. k. Leo-affären tillsatte regeringen en särskildkommission, i vars direktiv ingår att dels klarlägga vad som faktiskt hänt iden s. k. Leo-affären, dels ge sin syn på frågan om vilka åtgärder som börvidtas med anledning av de aktiebolagsrättsliga och etiska problem som dennaoch liknande affärer har aktualiserat. Efter sedvanlig remissomgång avkommissionens betänkande har utskottet anledning att räkna med en propositiontill . Utöver det omfattande utredningsarbete som dennakommission har utfört vill jag även påminna om det arbete som pågår inom dens.k. ägarutredningen, där man utreder de frågor som har samband med detömsesidiga ägandet av företag. En del debattörer kallar det för det korsvisaägandet. Sammanfattningsvis får vi tillfälleatt i lagutskottet och i behandla en proposition som troligeninnehåller en hel del förändringar i aktiebolagslagen. Något längre fram itiden kommer ägarutredningen med sina förslag, som också berör centrala delarav aktiebolagslagen. Vi kan då bedöma-helheten och debattera utifrån enreviderad aktiebolagslag och se hur modern och effektiv den lagen är. Mot denna bakgrund finns det ingen anledning att i dagbryta ut enskilda motioner och behandla olika delavsnitt av aktiebolagslagenoch därmed kanske förlora sig i enskildheter och inte ta hänsyn till helheten.Denna bedömning har i allt väsentligt accepterats av de olika partiernasföreträdare i lagutskottet. Det finns två undantag, och det är de delfrågor sombehandlas i reservationerna 1 och 2. Jag skall slutligen säga ett par ord om reservation 1, somgäller låneförbudet i aktiebolagslagen. I aktiebolagslagen finns bestämmelser om att aktiebolaginte får låna ut pengar till vissa personer med nära anknytning till bolaget,och det är för att skydda kapitalet och även för att förhindraskatteflyktsåtgärder. Det har i den nu aktuella motionen från moderatasamlingspartiet och även tidigare påtalats vissa problem med s.k.generationsskiften. För att klara generationsskiften i företag skullelåneförbudet i sin helhet upphävas eller i varje fall en mycket kraftiguppmjukning ske. Jag gör för min del den deklarationen att den nuvarandeordningen med ett förbud i grunden är riktigt, och sedan finns detdispensmöjligheter för att bl. a. generationsskiften skall underiättas. Vi fårockså komma ihåg att många generationsskiften i företag mycket bra inomramen för den lagstiftning som finns. Det är alltså inte nödvändigt föratt generellt klara alla generationsskiften att också upphäva låneförbudet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 42 (): En väl fungerande aktiemarknad är en viktigförutsättning för att näringslivet i vårt land skall kunna skaffa tillräckligtmed riskvilligt kapital. Utan detta förhindras nämligen en önskvärd utvecklingav näringslivet. Därför är den vitalisering av aktiemarknaden som har skettunder senare år, med bl.a. ökad handel på börsen och betydligt flernyemissioner än tidigare samt tillkomsten av OTC-marknaden, att hälsa medtillfredsställelse. är del uppenbart att aktiehandeln fått inslagsom med rätta kan ifrågasättas. Många av de s.k. klippen har kritiserats avbåde ekonomiska och etiska skäl. Kritiker har funnits både i näringslivet, ikretsarna kring börsen, i löntagarorganisationerna, massmedia, bland de mindreaktieägarna och en ganska bred allmänhet. Allmänhetens sparande i aktierspelar en viktig roll för att företagen skall få tillgång till riskvilligtkapital för sin utveckling. Det är därför av mycket stor betydelse attallmänheten har förtroende för aktiemarknaden. Den s. k. klippekonomin kan hänföras till både hög inflation,höga realräntor, skattereglernas utformning och behovet av omstruktureringarinom näringslivet. Men också näringslivslagstiftningen och spelreglerna påaktiemarknaden påverkar förutsättningarna för de snabba "klippen".Det främsta exemplet på detta är möjligheterna till riktade nyemissioner, dvs.att företräde ges till vissa att förvärva nya aktier. Särskilt uppmärksammadesdetta i samband med att läkemedelsföretaget gav företagsledare inomVolvogruppen, som hade ett avgörande bestämmande i , möjlighet att tecknaaktier i på betydligt gynnsammare villkor än vad allmänheten därefter gavstillfälle till. Leo-affären fick sådan uppmärksamhet att den ledde tilltillsättandet av en särskild , som lämnade enrapport med förslag dll vissa förändringar av reglerna för nyemission ochinformationsskyldighet i samband med nyemissioner. Att de anmärkningsvärda förhållandena inom aktiehandelnbehöver mötas av åtgärder visar de många motioner som under allmänna motionsti- Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. A ktiebolagsrättsliga frågor, m. m. den ijanuari väcktes med olika förslag till åtgärder. I det betänkande frånlagutskottet som vi nu behandlar har sammanförts nio motioner under rubrikenFörhållandena på aktiemarknaden. De nio motionerna kornmer från representanterför de fyra största partierna i . Av motionerna har fyra väckts avcenterpartister, och därav är en partimotion. I centermotionerna tas främstupp vikten av en fungerande aktiemarknad och de mindre aktieägarnas ställning. Sedan avlämnat sin rapport och denremissbehandlats är frågan föremål för övervägande inomregeringskansliet, enligt vad utskottet inhämtat. Även från fondbörsens ochnäringslivets sida har förhållandena på aktiemarknaden lett till aktiviteter.Redan i våras utfärdade styrelsen för rekommendationer bl.a. om den information som skall ges vid riktade emissioner och om transaktionermellan bolag och någon bolaget närstående person. utfärdadenäringslivets börskommitté två rekommendationer, en om riktade nyemissioneroch en om utformningen av emissionsprospekt. Med hänsyn till det beredningsarbete som pågår inomregeringskansliet har ett enigt lagutskott avstyrkt att de nämndariksdagsmotionerna skulle leda till något tillkännagivande från sidatill regeringen. Detta har inte hindrat oss i utskottet från att uttryckasynpunkter på de problem som har aktualiserats i motionerna och betona viktenav att komma till rätta med problemen. Vi skriver t. ex. i betänkandet på s.33: "Utskottet kan för sin del instämma i uppfattningen atthändelseutvecklingen i flera avseenden är oroande och att det är angeläget kommer till rätta med de missförhållanden som synes ha uppstått." Det var , på förslag av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen, som aktiebolagslagen ändrades så att det blevmöjligt med riktade nyemissioner. Bland de lagändringar som då genomfördes villjag erinra om rätten för bolagsstämma att med enkel majoritet besluta om attlämna fullmakt för styrelsen att besluta om nyemission och avvikelse frånaktieägarnas företrädesrätt: I partimotion 1973 yrkades avslag på förslaget ombemyndigande för bolagsstyrelsen och möjligheten dll avvikelse frånaktieägarnas företräde. när lagstiftningen gällt kanvi se att förhållandena på aktiemarknaden utvecklats på ett i flera avseendenmindre tillfredsställande sätt. Detta visas dels av de många motionerna, delsav tillsättandet av , dels av börsstyrelsens och näringslivetsbörsdelegations rekommendationer. Det finns därför anledning att se motiven för att vii 1973 motsatte oss förslagen till nämnda lagändringar. Jag villdärför citera något ur reservation nr 1 till lagutskottets betänkaide1973:19: "Jämfört med nuvarande förhållanden kommer förslaget att medföraatt. avsevärt ökade maktbefogenheter ställs till bolagsstyrelsens och dendominerande aktieägaregruppens förfogande. Utskottet delar motionärernasuppfattning att detta ger anledning till principiella betänkligheter. Utskotteterinrar om att tendenserna till maktkoncentration inom näringslivet redan nu ärmycket starka. Om förslaget genomförs kommer detta att påskynda utvecklingenmot en allt större centralisering av beslutsfunktionerna inom företagen. Utskottet-finner det i detta sammanhang angeläget att framhålla att de mindre aktieägarnaredan under nuvarande förhållanden ofta har svårt att kunna tillvarata sinaintressen gentemot de styrande inom bolagen. Ett genomförande av förslagetkommer att ytterligare försvaga deras redan nu begränsade möjligheter att tadel i bolagets angelägenheter." Utvecklingen efter 1973 har i allt väsentligt tagit denvändning som representanter i lagutskottet då varnade för.Bolagsstyrelserna har t. o. m. i större utsträckning än någon räknade med 1973utnyttjat möjligheterna att genomföra riktade nyemissioner. Fler och flersituationer har uppstått där mindre aktieägare har ansett ätt de liditekonomisk skada. lagändringar har möjliggjort ökad maktkoncentration,både i form av växande "fondsocialism" och i form av omfattandekorsvist ägande i det privata näringslivet. Som framhålls i flera av centermotionerna talar därförmycket för att man i princip borde återgå till de regler som gällde fram till1973. vill slå vakt om en fungerandemarknadsekonomi som tar sociala och miljömässiga hänsyn. Vi slår vakt om ettspritt enskilt ägande och vill motverka olika former av och tendenser tillmaktkoncentration. För detta fordras bl. a. en ändamålsenlig lagstiftning ochen väl fungerande aktiemarknad, som allmänheten och de mindre aktieägarna harfullt förtroende för. Det är nämligen en förutsättning för att sparandet skallkanaliseras så att det bidrar till att utveckla vårt näringsliv. Vi centerpartister i lagutskottet har i ett särskiltyttrande som fogats till betänkandet gett uttryck för hur viktigt vi anser detvara att regeringen överväger erforderiiga lagändringar för att motverkamaktkoncentration och för att stärka de mindre aktieägarnas ställnirig. A ktiebolagsrättsliga frågor, m.m. 43 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att arislag om kvällsplenum nu har satts upp. 44PER STENMARCK (m): Att via en riksdagsmotion nå resultatet att enparlamentarisk kommitté tillsätts är väl ungefär så långt som man som vanligledamot av denna kammare kan nå. Just detta resultat har blivit följden av ettantal motioner som behandlas i detta betänkande. Motionerna har delvis olikautgångspunkter. I den motion som jag och några andra moderater lagt framföreslår vi att det börsmonopol som finns , och som säger attfondbörsverksamhet endast får utövas av , skall upphävas.Utgångspunkten är att en sådan förändring skulle möjliggöra börsverksamhet ävenpå andra håll i landet. Det förtjänar att understrykas att frågan om börsmonopoletinte var någon tvistefråga när det infördes. Men har frågan fåttförnyad aktualitet. Det har skett dels som en följd av inrättandet av den s. k.OTC-marknaden, dels genom ett ökat intresse att bedriva lokal eller regionalaktiehandel. Den diskussion som rimligtvis borde kunna föras gällermöjligheten att etablera ett mindre antal regionala "börser" runt omi . Aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. skullevara att man därmed kunde ta till vara sådana företag som normalt sett hamnarutanför börsen. Med den utveckling som börsen haft under en följd av år, medallt fler noterade företag, är risken uppenbar att inedelstora och kanskemindre välkända företag så att säga kommer bort i mängden, I ett längre perspektiv är det förmodligen allvarligt attkanske hälften av alla företag aldrig blir ordentligt analyserade eller att detaldrig sprids information om dem. På OTC-, AI- eller All-listorna finns ca 40företag i med omnejd. Många av dessa tillhör säkert kategorin medelstoraeller mindre välkända. Bland dem borde, som jag ser det, de som så önskar harätt att bli placerade på en regional börs, exempelvis i . Den reladvtbegränsade mängd företag som här skulle bli aktuell skulle möjliggöra analyseroch informationsspridning. På samma sätt borde det vara möjligt att skapa ytterligarenågon regional fondbörs, exempelvis i och någonsfans i . För en på många sätt hårt drabbad region som länvore det en vitamininjektion att få starta en regional börshandel. Det voredessutom en satsning helt utan några statliga stödpengar. Låt mig baraunderstryka vad som sägs i det särskilda yttrandet, fogat tillnäringsutskottets betänkande; "Den nuvarande starka statliga regleringenär ett främmande inslag i en marknadsekonomi." Jag har inget yrkande utöver utskottets förslag. 45BENGT (); är mot bakgrund av de händelsersom har utspelats helt enigt om att man skall förstärkaaktieägarnas ställning på aktiemarknaden. I pågår arbete medförslag avgivna av olika utredningar, bl.a. . Vi tycker inomfolkparfiet att det är rimligt att avvakta resultatet. Men i princip kan jagsäga redan nu att inställning är aft man i första hand skall prövaegenåtgärder innan man tillgriper lagstiftning. Därutöver vill jag fa upp en särskild punkt. I sammabetänkande behandlas nämligen också frågan om en särskild bolagsform försmåföretag. Jag skall ge några synpunkter på motion i den frågan.