prot · GA09122 · 1986-12-31 00:00:00 — Det får vi 1989 på personbilarna, och vi måstejobba föratt få renare avgasutsläpp även från den tyngre trafiken. Och vi fårbättre miljö på våra vägar om vi förbättrar vägarna. Jag kan nämna för att de bärighetshöjandeåtgärderna och höjningen av viktbestämmelserna kornmer att innebära att färrefordon kommer att frakta samma volymer. Det betyder för skogsnäringens del attutsläppen minskar . Det är ett steg i rätt riktning, men det räckerinte. är förmodligen också mycket väl medveten omatt dét finns olika påtryckningsgrupper här i vårt land. Näringslivet är en påtrycknings- 67 grupp somser transportfrågorna utifrån sina utgångspunkter, och det finns andraorganisationer som har andra synpunkter på transportnäringen. Vi som politikermåste se allt som rör våra transporter som en helhet. Från vårt håll sitter vi inte bara och väntar på attnågonting skall hända. Är det någon som har drivit miljöfrågorna med kraft, såär det socialdemokratin. De borgerliga partierna - , ochcenterpartiet - kan aldrig, oavsett hur mycket deras företrädare står iriksdagens talarstol och pratar om en god miljö, bedriva en effektivmiljöpolitik, på grund av sin koppling till näringslivet och jordbruket. När det gäller anslagen, återigen, vill jag säga tillGösta att det inte kan bli någon dramatisk omfördelning, för riksdagenhar inte fattat beslut om någon annan planeringsprocess än den som gäller förnärvarande. Så jag utgår ifrån att den miljard som vi kommer att anslå kommeratt fördelas enligt samma principer som . Då kan det inte bli någondramatisk omfördelning av väganslagen, som påstår. Tredje vice talmannen - som underdetta anförande övertog ledningen av kammarens förhandlingar - anmälde attGösta och anhållit att till protokollet få antecknat attde inte ägde rätt till ytterligare repliker: 52ANNA (): Vi har 7 enskilda vägar i vårt land.Så gott som varenda skogstransport börjar på en enskild väg, och exportinkomsternafrån skogen ger . Mjölk- ochfodertransporter, skolskjutsar, djurbilar, färdtjänst och turister - alltdetta och mer därtill skall fram på det enskilda vägnätet. Med dagens system får en statlig väg ett anslag på 46 300kr. i driftbidrag och kilometer, en statskommunal väg 21 000 ochkilometer och en enskild väg . Med de siffrorna som bakgrund ärsocialdemokraternas handlande i den här frågan obegripligt. Först sänkte nibidraget till enskilda vägar 1983. När ni sedan såg hur orättvist det blev,ordnade ni till något så tokigt som den nuvarande regeln om differentieradebidrag. För det första är systemet oerhört krångligt, nästanomöjligt att genomföra, och för det andra är det djupt orättvist. Förlöntagare eller företagare som är bosatta utmed enskilda vägar kanbidragssystemet innebära stora ekonomiska skillnader från det ena fallet tilldet andra. I ett fall kan man ha tur och få sin väg klassad med 80 %statsbidrag. I så fall blir den enskildes bidrag till driften av vägen ganskalitet. Har man däremot otur och bor utmed en väg med i huvudsak fritidsboende,kan man få vägen klassad till statsbidrag. För människor som råkar illaut blir det att plocka upp av vägens kostnader ur egen plånbok, och dettvingas de till trots att de betalar sina vägskatter, precis som alla andra. säger att det differentierade systemet ärrättvisare än det gamla. Han motiverar det med att något större bidrag inteskall ges till vägar som går till fritidshus. Utmed hur många vägar i ,, finns det enbart fritidshus? Jag vet inte vad ni har förbyggnation i , men nog är det så hemma hos oss att så gott som utmedvarenda enskild väg finns detnågon eller några åretruntboende, ofta jordbrukare eller småföretagare. De här människorna, pendlarna eller företagarna, får somjag sade betala dels vägskatt lika väl som om de bodde inne i staden, dels ivärsta fall av kostnaden för den enskilda vägen. Pratet om att detsystemet är rättvisare är rent nonsens. Om nu socialdemokraternas tal om jämlikhet inte gällerfolk som bor vid en enskild väg, är det anmärkningsvärt men inte förvånansvärt.Men jag vill också fråga talesman en sak. Ni säger att ni är emotbyråkrati. Hur kan ni då ställa upp på ett sådant här krångligt ochurbyråkratiskt system? Ni moderater säger också att ert parti är det bilvänligapartiet. Men en bil förutan väg är ju som en snickare utan såg, som en målareutan pensel, en bagare utan tråg, för att citera . Vad är erbilvänlighet värd, om ni inte ens vill återställa statsbidraget till de 7 000milen enskilda vägar till värde, vägar som tjänar dem som bäst behöverbilen? Och inte nog med det. säger att väganslaget istor utsträckning skall gå till vägar där det går mycket trafik och bor mycketfolk. Hon får instämmande av . Mot detta vill jag ställa några avvägverkets siffror i årets budgetproposition. Där står bl. a. att eller av de belagda vägarna är i behov av åtgärder, varav utgör akutabehov. Där står också att det totala reparationsbehovet förbrobeståndet beräknas till 650 milj. kr. och att av vägarna,motsvarande av det statliga vägnätet, blir föremål förbärighetsrestriktioner i samband med tjällossningar, dvs. uttryckt på svenska;de blir avstängda därför att det är tjälskador. Vi kan konstatera att tjälskador, urdåliga broar och akutabeläggningsskador inte är problem för eller andra storatätortsområden. Jag vill fråga och : Skall man uppfattaer reservation nr 11 som att ni inte fäster något större avseende vid detmycket stora behov som de mindre vägarna har och som alltså pekar på? Vi i vill ha tillbaka de statsbidragsregler förenskilda vägar som gällde för /83, och dessutom vill vi attanslaget till enskilda vägar höjs med 25 milj. kr. till 432,8 milj. kr. Med detyrkar jag bifall till reservation 8. Regeringen har, som framgått av diskussionen här ,plussat på 500 miljoner på väganslaget till skogslänen, och det är bra. Det harvi inget emot. Men som bl. a. framgår av skrivelser till trafikutskottet frånHallands län, , län, m.fl. och av enmängd motioner, finns dét ett stort behov av upprustning av det svagastevägnätet även söder om . De tre b:na-bärighet, beläggning och broar-äri stort behov av åtgärder även där. För att i någon mån tillgodose dettaföreslår vi att får ytterligare 200 miljoner utöver regeringensförslag, att framför allt användas söder om . Det har talats om miljö här. sade med stortengagemang att de borgerliga partierna, inbegripet, aldrig kanåstadkomma någon bra miljövård därför att de har en koppling till näringslivoch jordbruk. Men dettaär ju fullständigt befängt. Koppling till näringslivet är det ju ni som har.Det är ju ni som säger ja till den här stora vägen som och har talat om att vi inte vill ha. Det är ni som har kopplingen tilldet stora näringslivet - det mindre ger ni fullständigt katten i. Hur skulle det här landet se ut, om viinte hade haft några bönder? Jo, det skulle ha varit skog över nästan helalandet. Några öppna landskap hade inte funnits. Så nog är vi tacksamma för vårkoppling till jordbruket i den mån vi har den, och det har vi till stor del. Så värdet då frågan om Blåviksfärjan i , sominte är upptagen i någon reservation men som finns i en motion av mig och . : Jag har inte tyckt att jag behövde reservera mig, för utskottet har upprepat sitt uttalande-frän 1981, att "indragning av färjeförbindelser endast börske i de fall detta uppenbarligen medför ringa olägenhet för bygden". Vi i- vet att det skulle vara en mycket stor olägenhet föt- dem som bor på och för , om man drog in den här färjan. Därför hoppas jag verkligen att regeringen läser utskottets betänkande och tar sitt ansvar för den berörda bygden när man bestämmer om Blåviksfärjans framtid. ' Jag yrkar bifall till reservation 6, somberör de 200 miljonerna. 53OLLE ÖSTRAND (s) replik: Vad beträffar bidrag till den enskildaväghållningen införde vi ett nytt, differentierat bidragssystem 1985, ochavsikten med detta system var att det skulle ge den enskilde en rättvisarefördelning av medlen. Och så har det skett, . Det harblivit en rättvisare fördelning. Men man bör tillägga att i många fall innebär detta för deenskilda väghållarria att kommunen går in och täcker skillnaden med kommunalabidrag. '; Ofta får alltså de enskilda väghållarna samtliga sina kostnaderbetalade. Det är också att.notera att står ensamt om den härreservationen, som går, ut på att man skall återgå till tidigare system. När jag i mitt tidigare inlägg nämnde fritidshusen tog jagdem som exempel på det orimliga i att en enskild väg till ett rentfritidshusområde skulle få i statsbidrag, som ni för er del vill. Vad gäller anslaget till bärighetshöjande åtgärder är detriktigt att det blir kvar 200 milj. kr. från kommunerna, och man vill därförlägga ytterligare 200 milj. kr. på detta anslag. Det fordrar inte mer pengar,utan det är bara en omfördelning. När man läser motionerna som berör dennafråga märker man att vartenda län i värt land har blivit skogslän. Men det ärju inte en sådan innebörd man får lägga i begreppet skogslän, utan skogslänen ivårt land är de län som är dominerade av skogsindustrin. Den har genomgått enmycket hård strukturomvandling under som har inneburitminskad sysselsättning. De pengar som föreslås ingår som ett led i enväldigt kraftig regionalpolitisk satsning just i de län som har dessa svårigheter.Därför kan vi inte pytsa ut pengarna över hela landet. Till slut vidhåller jag yad jag sadetidigare: koppling till jordbruket och de övriga borgerligapartiernas koppling till industringör det omöjligt för er att bedriva en effektiv miljöpolitik. Det har vierfarenhet av. då ni satt i regeringsställning åstadkom nipraktiskt taget ingenting när det gällde miljövården i vårt land. 54 () replik:, tycks tro att det iStockholms län bara finns goda vägar. Hon talade om den förslitning av vägbanorsom finns på annat håll i landet. Jag kan försäkra att det är ett ganska dåligtvägnät i vad beträffar vägbanor. Frostskador har vi även häroch spårbildning också. har missgynnats under ett så stort antalår att vägnätet har underminerats. Det finns också en annan synpunkt på detta.Miljöaspekterna måste vägas in även i . Här finns det flaskhalsari vägnätet som gör att miljön förstörs enormt, och jag trodde faktiskt attcentern åtminstone var miljövänlig. har den högsta olycksfrekvensen, och det ärockså beroende på bl. a. vägarna. Här finns en stor landsbygd och ett dåligtkollektivtrafiknät på vissa håll. Sysselsättningsmedel till vägar ger visserligen enregionalpolitisk avkastning, men nyttoeffekten för hela landet är ganskadålig. Det är därför vi har tagit upp frågan om avkastningen av vägprojekt.Avkastningen på den del av vägsystemet som har en hög trafikintensitet - oftastnäringslivstransporter -kommer hela landet till godo, och det måste man ha medi bedömningen. Sedan vill jag påpeka att vi har ställt oss bakombärighetspaketet och därmed också bakom kravet på en bärighetsupprustning avvägnätet i landet med speciell tonvikt på vägarna i skogslänen. 55ANNA () replik: Först till : Det kan under ingaförhållanden bli rättvisare för dem som bor vid dé enskilda vägarna, om mansänker bidraget. Förut betalade de av sina egna vägkostnader, och det varinte heller rättvist. sänker man bidraget genom att differentiera det ochsäger att det blir rättvisare. Vi har tagit reda på bestämmelserna, och enligtdem gäller för väg för fast boende inom landsbygdsområdet. Trafik somalstras från bebodda och verksamma jordbruk hänförs till denna kategori. 70 %är mindre än förut. gäller för väg för fritidsbebyggelseinom byggnadsplanelagt område eller motsvarande som samlar upp utfarter förminst 25 fritidshus. Men hävdar att där finns så gott som alltid ocksåpermanent boende. Och gör det inte det, är det vår politik att människor skallut och bo där, för det är ofta mycket bättre för dem än att bo i detöverbefolkade . Jag vet inte hur jordbruket kan komma in i trafiken, menall right. Vill se det här landet utan jordbruk? Ja eller nej? Så skall jag vända mig till . Hur villmoderaterna egentligen att människor som bor utanför tätorterna skall ta sigfram? Olönsamma järnvägar vill ni lägga ned. Stöd till regional kollektivtrafikgår ni med på att dra in helt och hållet. De mindre vägarna vill ni inte satsapå. Skall vi kanske cykla? Det är bara den möjligheten kvar. Flygplats har viinte. " Det är riktigt att ni harsagt ja till 500 miljoner tillvägarna i skogslänen, och det är bra. Men ni säger i reservation och härifråntalarstolen att det vore bättre att lägga pengarna där det mesta folket bor.Eftersom vägpengarna är begränsade måste prioriteringarna gå ut överbärighetsförbättringar, breddningar och broar ute i landet. Det ställer vifrån inte upp på. sade att det är i skogslänen man producerarskog och skogsexportartiklar. Visst gör man det, och visst skall man ha sina500 miljoner. Men det förekommer mycken skog och mycken skogsexport, från t.ex. län. I är t. ex. Holmens bruk den allra störstaarbetsgivaren i hela östra delen av länet. Inte är det fel att lägga litetpengar där också. Det går inte ut över skogslänen, för vi säger också ja tillde 500 miljonerna. Men vi plussar på 200 miljoner på denna summa. 56 () replik; Vi skall ha ett jordbruk i fortsättningen,men det skall vara ett miljövänligare jordbruk än det vi har . 57 () replik; Självklart förslits vägarna mer där man haren högre trafikintensitet. Det har givit utslag i . Men detgäller också andra områden i landet där trafiken är tät och tung. Om man fårett system där man i högre grad väger in avkastningskravet, styr man vägpengarnatill de delar där de verkligen behövs. Man skall alltså bygga och förbättravägar där man behöver vägar. Det gäller t. ex. den sträckning av rörandevilken vi har blivit föremål för uppvaktning av kommuner och näringsliv. De serdet som mycket angeläget att flaskhalsar i E 3;ans system tas bort. Jag vill upprepa att avkastningen på den del avvägsystemet som har hög trafikintensitet, och där näringslivet får god nytta avförbättringar, kommer hela landet till godo. 58 () replik; Det kommerhela landet till godo, säger . Men faktum är att jag tycker att er trafikpolitiska reservation, nr 11.ger samma bild som om man hade kvar bara huvudblodomloppet och kapade allaartärer. Det blir inte någon uppdelning av skogsexportartiklar om de intekommer utifrån landet. Så gott som alla skogstransporter, , startar på enenskild väg. Det är där vi måste rusta upp för att över huvud taget kunnabedriva denna del av svenskt näringsliv. Det är bra att vill haett jordbruk kvar och att det skall vara miljövänligare. Det är alldelesutomordentligt, om ni bara vill vara snälla att betala för det. För det villeni inte och så länge ni satt vid makten . Viställer upp pä detta, men vi vill ha betalt därefter. 59RUNE (); En av alla de motioner som trafikutskottethar behandlat i sitt betänkande nr 19 är motion 312, som handlar om en väg somär betecknad 957 och går mellan Borstad och Egebyåsen i och Motalakommuner i . Det gäller att få denna väg öppnad igen. Man kan undra varför jag väcker den motionen, eftersom detinte är min valkrets. Däremot är detta min barndoms hembygd. Men det äregentligen inte därför jag tar upp motionen, utan det är av principiella skäl.Det finns risker för att det som har hänt där kan ha hänt eller kan komma atthända pä andra håll i landet. Om allt hade fungerat som det skall, hade denna motionaldrig behövt väckas. Vägen stängdes , trots att Vadstenakommun var emot stängningen och trots att i stort sett en enig allmänhet varemot stängningen. kommun, som egentligen inte alls har med saken attgöra, hade inget att erinra emot att vägen stängdes. Likaså var det engodsägare som hade marker på ömse sidor om vägen som önskade få den avstängd. Om nu och i Östergötlandslän, liksom och regeringen, hade följt trafikpolitiskabeslut-bl. a. det som läste upp, och som jag refererar tilligen - hade man inte stängt vägen. Där står nämligen; "Medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande vägtransportstandardtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad." Dettagenerella mål har man brutit ned till följande sju delmål: Hittillsuppnådd vägstandard skall bevaras. - Jojo, här bevarades minsann ingen väg. Antalet olyckoroch olycksrisker skall fortlöpande minskas. Risken skall minskas i högre gradför oskyddade trafikanter. - Så blir ingalunda fallet här i fortsättningen. Tillgänglighetentill arbete och service bör utjämnas genom minskad resfid. - Så blir det intealls; restiden kommer att förlängas i det här fallet. Kostnaderna förvägtransport och gods och personer bör minskas. Detta gäller särskilt i områdendär höga kostnader hämmar näringslivets utveckling. Väghållningsåtgärderbör medverka till förbättrad samhällsbyggnad och markanvändning. Väghållningsåtgärderbör medverka till en förbättrad trafikmiljö. Väghållningsåtgärderbör medverka till en god kollektivtrafikstandard samt främja gång- ochcykeltrafiken. Genom att stänga av den aktuellavägsträckan har man helt gått emot trafikpolitiska beslut. sparar enligt uppgift . Istället får kommun en ökad kostnad på . Härtill kommer kostnader för alla som får förlängd väg. Har mandå kunnat se på detta samhällsekonomiskt? Nej, man har alltså struntat i det.Flera tvingas också ut på den större vägen som går mellan ochVadstena, bl. a. jordbrukare med stora maskiner. Det medför att trafiksäkerhetenblir betydligt sämre. Det kan alltså direkt ledas i bevis att det ursamhällsekonomisk synpunkt är förkastligt att stänga av vägen. Dessutom vill jufolk som bor i bygderna runt omkring, bortsett från godsägaren, ha den kvar.Det förefaller mig därför i högsta grad märkligt hur en avstängning trots alltkunnat ske samt att regeringenkunnat avstyrka besvären. Men tyvärr är det nog sådana saker som händer ibyråkratin. Utskottet avstyrker motionen med motiveringenatt man inte vill förändra beslutsordningen. Jag är också helt på det klara medatt det inte skulle vara särskilt praktiskt att vi här i tog övervägverkets uppgifter, och därför har jag inget yrkande. Men jag har ändå velatfästa, kammarens uppmärksamhet på hur det inte får gå till. Det hade varitenklast om man hade undersökt de här sakerna från början - och framför allt lyssnattill folket som bor på orten. kommer man från berörda parter, såvitt jagförstår, att begära att vägen öppnas. Jag förutsätter för min del att densnarast möjligt öppnas för trafik, så att trafikpolitiska beslut ävenkan gälla i den delen av vårt land. Idetta anförande instämde (). 60MAJ-LIS LÖÖW (s): I det här betänkandet behandlas fyra motionerom . Den motion som jag själv undertecknat har visserligen påståttshandla om "upprustning av vägnätet i " - och det kanväl vara riktigt, eftersom den utan jämförelse sämsta delen av går genomSörmland. Men vad vi egentligen krävt är ju att utskottet - och riksdagen-skalluttala sig om hur man ser på denna vägs roll i det framtida vägnätet. Detta harinte utskottet ansett mödan värt, och därför tar jag till orda, även om jag ärmedveten om att man inte hostar fram några fräscha väganslag i en sådan härdebatt. Vad trafikutskottet har gjort är att bunta ihop allamotioner som handlar om olika vägsträckor i det här landet i en enda långuppräkning och sedan avstyrka dem med att säga att det är "olämpligt"att tar ställning till de angivna objekten "med hänsyn till dendecentraliserade planerings- och beslutsprocessen". Jag vet atttrafikutskottet får en stor mängd motioner om olika vägar från olikalänsgrupper här i , och jag förstår att man inte kan sitta och funderaöver alla vägstumparna. Men handlar det ju inte om någon vägstump precis.Det gäller den väg som sedan gammalt förbinder rikets två största städer ochdessutom förutsätts bära fram gods till våra viktigaste exporthamnar. Det är en väg som också utgör en viktig länk iförbindelsen mellan två av huvudstäder. Det är en väg som 6 län och 26 kommuner numera engagerarsig i, därför att de insett att de inte kan acceptera att trafiken mellanStockholm och , liksom , alltmer tas över av och riksväg 40.Dessutom har man insett - och låtit utreda - vad trafikföringen betyder förnäringslivets möjligheter att hävda sig och utvecklas. 1986 anordnades enkonferens i om E 3-an, och hölls en stor konferens iEskilstuna om E 3-ans framtid med företrädare för näringsliv och kommuner efterE 3. Oron för att E 3-an håller pä att hamna i bakvatten eller slagskuggan frånden nu väl utbyggda E 4 var uppenbar. De krav som har rests beträffande E 3 är inte någrastorvulna planer på linkar eller annat som kommit i konflikt medmiljöintressena, inte heller är det någraförsök att ta frakter av gods eller människor från järnvägen. När PrÖt.1986/87:122 det gäller det senare talades t. ex. mycket om s. k. kombitrafik påkonferen- sen . I fråga om miljö- och trafiksäkerhetsintressen tycker jagatt det är uppenbart att det måste vara ett riksintresse att inte all trafikStockholm-Göteborg och koncentreras till en enda väg. När det gäller E 3 är vi ute efter rimlig framkomlighet.Det måste vara positivt också ur miljöaspekterna och inte någon ohämmadeftergift åt ensidiga bilistintressen. Jag har utomordentligt svårt att sväljatrafikutskottets påstående om att det skulle vara olämpligt att riksdagenuttalar sig om E 3-ans roll i vägnätet. Anledningen är väl efter det anfördauppenbar. Det går inte att bara hänvisa till en decentraliseradbesluts- och planeringsprocess. är ett utmärkt exempel på den vanmaktsom man kan hamna i vid en sådan process. Med låga väganslag tillriksvägar -sämst i landet när det gäller riksvägar som vi visat i motionen -skall vi dessutom prioritera när det gäller de tvä Europavägar som går genomlänet. Då blir det som det blir, och den usla standarden pä E 3 blir ettbekymmer inte bara för människorna i Malmby, Härad och Kjula, där trafiken gårmed mellan husen, inte bara ett bekymmer för oss i Södermanlandslän utan för alla de 26 kommuner som känner sig berörda av . Då, herrtalman, tycker jag att det är en fråga för . Även om trafikutskottet också känner en viss vanmakt införbegränsade ekonomiska möjligheter-där E 3 inte hamnat i prioritet 1 A, inte i 1B, utan i den synneriigen osäkra grupp 2 - så borde väl ändå riksdagenstrafikutskott kunnat ha någon uppfattning om vilken roll E 3 skall spela i detframtida trafiknätet. förstod jag av allra sista replik att nii alla fall uppenbarligen har diskuterat E 3-an i trafikutskottet. Det låter jupositivt, men det har ju-inte avspeglat sig i betänkandet på något sätt. Det är naturligtvis inte meningsfullt attkomma med något yrkande, men jag vill påpeka att detta betänkande knappastleder till att det blir färre motioner om E 3 . Troligen blir dettvärtom. Då kanske vi kan få åtminstone en mening om i nästabetänkande. I detta anförande instämde Reynoidh Furustrand (s). 61 () replik; Jag förstår mycket väl att varmt för E 3:ans sträckning genom . Jag känner själv mycketvarmt för den del av som går genom . Alla övrigamotionärer som tar upp enskilda vägsträckor känner naturligtvis mycket varmtför sina speciella vägar. Det har man naturligtvis full förståelse för. Den planeringsordning som lagt fast innebär attriksdagen fastställer ramarna och sedan överlåter åt att fördela ramarna till resp. län. Därefter får kommunerna och göra de erforderliga prioriteringarna. Jag tror att det är det enda tillvägagångsätt som håller omvi skall kunna få en decentraliserad och riktig bedömning av de olika objekten i resp. län. Prot.1986/87:122 vill jag säga att det är ett enigt trafikutskottsom står bakom denna princip. Det är inte första åretsom vi är eniga härom i utskottet, utan vi har under allaår varit eniga om att denna planeringsordning med en decentraliserad bedömningav medlens användning är den riktiga. 62 () rephk: Jag vet inte om detta var ett debattknepeller om inte lyssnade ordentligt på vad jag sade. Visserligennämnde jag , men jag försökte i långa stycken att undvika att göramitt inlägg till en Södermanlandsfråga.