prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad som är enmalm beror alltså i.hög grad pågruvförefagets kostnader. säger aftman har så stora kostnader att fyndigheten i Stekenjokk infe lärtgre är ertmalm. Det är alltså avgörartde för sfåndpurtktstagartde. Man kan diskuteraom det är rätt eller fel, men så säger mart frårt . Det har gjorts erinringar - även i utskotfet - om attdetta har dröjt. Men utskottets socialdemokrater har i varje fall delatirtdustriminisferns uppfattning att def var nödvändigt aft avvaktaMBL-förhandlingarna när det gäller , irtrtart mart fattade något definitivtbeslut. Vi måste ju hålla på den medbestämmandelag som vi har infört och somutskottet varmt och energiskt har arbetat för. En förutsättning för def är atfvi också verkligen håller på att MBL-förhandlingar skall ske, irtrtart någotbeslut finns i sinnevärlden. Jag yrkar bifall fill hemställan i utskottsbetänkandef. 150 (vpk) replik: Jag kan tala om för att jag, trotsatt jag irtte är någon expert på gruvnäring, i alla fall är medveten om vad sommenas med malm. Atf det är ett ekonomiskt begrepp.var det ett tag sedan jaglärde mig. Men detta kan man diskutera. Detfinns ju delade meningar om vad denmalm som finns kvar i Stekenjokk innehåller. Vad jag ganska säkert kan påstå äratt dcrt malm, om vi i fortsätfningen håller oss till detta uttryck, som finnskvar i varje fall infe är av sämre kvalitet än dcrt malm som mart under dessaår har brutit. Jag finner ett visst stöd för detta hos chefen för statensgruvegendom. Enligt min mening är det inga orimliga villkor som deanställda i Stekenjokk ställer när de kräver att brytnirtgcrt skall fortsättamedart dertrta malm finns kvar. bedömer rtu att det kau handla om entvåårsperiod. Detta skulle ju ge en rimlig tid för att ordna nyaarbetstillfällert. De artställda har klart uttalat aft de självfalletaccepterar atf mau lägger ned gruvan, när det inte längre finns någon malm atthämta ur den. Det har man deklarerat mårtga gånger. Men de accepterar infe attgruvan läggs rtcd nu när det är påvisat att det går att bryta malm till: 151PER-OLA () replik; Eftersom kvällcrt är scrt, skall jag fatta mig kort. Jag tycker infe det är för mycket begärt när vi frårtcertterns sida kräver en samhällsekonomisk analys av konsekvenserna av ennedläggning av gruvdriften i Grärtgesberg och Dartnemora. Mot bakgrund av dekostnader som skulleuppstå om gruvdriften lades ned skulle det bli mycket dyrt för samhället attsnabbt avveckla verksamheten och kanske t. o: m. stora delar av desamhällsinvesteringar som gjorts i den regionen. Sedan tycker jag, värderade talman, att man inte skallraljera om bilfabriker som skall läggas till Stekcrtjokk. Vi frårt certterrtssida har aldrig ställt några sådana krav och infe heller ställt sådartt iutsikt. Meu vi tycker att regeringen skall ta större ansvar för aft skapakonkreta och varaktiga arbetstillfällert för märtniskorna i denrta regiort.Sedart hoppas jag förstås att i cgcrtskap av ordförartde iNorrlandsfortdert också skall-medverka till att skapa en tryggare framtid förmärtrtiskorrta i glesbygden i Klimpfjälls- och Stckenjokksregionerna. 152 () replik: Det sertaste var verkligert irtgert lättuppgift. Hur mau kan få företagsamhet i genom Norrlandsfondensförsorg vet jag infe, det kan jag försäkra. Det är utvecklingsfonden som iförsta hand skall sondera sådana möjligheter, och de möjligheterna ärbegränsade. Jag försökte raljera om det här med bilfabriker ochhoppades att förstod atf det var etf försök till skämt. I varjefall var def ett försök atf uppfatta som en skämtare, men detvar ett misstag, förstår jag. Sedan till om Stekenjokk. Malmcrt är ju enbrytbar fyndighet, och det beror på företagets kostnader om man skall bryta.Eftersom företaget har arbetat med så höga kostnader, söker mart nu ingertmalm. Det är således företagets kostrtader som vi måste diskutera. Vad detfinns för fyndigheter är i det sammanhartget mirtdre irttressartt. 153 (vpk) replik: anförde återigen skäletföretagets kostnader. Det kart ju också vara så aft Bolidcrt vill avveckla såmycket som möjligt av dert gruvdriftsharttering företaget har. Det kan bero påatf de rtya ägarrta irtte är så väldigt intresserade av att fortsättagruvhanfcrirtgert i Stekenjokk: Således beror def kanske inte på företagetskostnader. Företaget har ju varit mycket litet intresserat av att diskuteraproblemert. har inte ens bemödat sig att bemöta NSG:s propåer. Jag skallåterge vad sagt i tidningarna den här veckart. Han påpekar att manhar satsat gartska mycket på prospekferirtgcrt i Stekenjokk, vilket man irtteskall förringa utan företaget skall ha all heder. "Av detta har vi kurtrtat tillföra malmbasen drygt 2miljoner ton som vi anser borde brytas." Här har man gett Bolidcrt ettbud. "Jag beklagar djupt att de nya ägarna av inteens rtiödat sig att svara på det erbjudandet." Om det är staten som äger gruvan och den man anlitat föratt sköta gruvan inte lärtgre är intresserad, kan mart då ävcrt från statenssida säga: Vi struntar i den här gruvan och lämnar Stekcrtjokk, ochde människor som bor där åt sitt öde? Det år judetta som det til syvende og sidst hartdlar om. Gruvdriften i , och Stekenjokk Gruvdriften i , och Stekenjokk 154 (); , Herr talman! Som aviseradesav skall mitt anförartde främst gälla gruvan i , mengenerellt sett finns det stora likheter mellan situationen i Stekenjokk ochsituafionen i och . Framtidsprogrtoscrt är bara dystrareför Stekenjokk än den är för de två andra gruvorna. Min pessimism i fråga omStekenjokk gäller att staten inte visar samma intresse att hjälpamänniskorrta i Stekenjokk-Klimpfjäll-området under en kortare övergårtgstid ochirtte heller på . , som arrenderar gruvan av stafeu, visarsig kallsirtrtigt mot en kår av anställda som är omvittnat duktig, lojal ochtapper. I dagsperspektivet kan mart säga att det var crtolycka.att börsbolagef fick spårlukt på dcu gedigrta likviditet somfartns lagrad i Bolidenbolaget och som kunde ge dem en behövlig förstärkning ideras kassa, som relativt sett var ganska mager. Dert lårtgsiktighet ihartdlartdet som hör ihop med en stabil gruvnäring och som fidigare prägladeBolidcrtbolaget artser jag är borta sedart tog över bestämmartdef.Nu reser Bolidenbolaget runt i och utfärdar dödsdomar på löpandeband över de gruvor som drivs i deras regi. I slutändart kommer naturligtvisockså smältverket i att drabbas med förödande kraft - gruvorna är juunderlaget för verksamheten där. Det är med bitterhet som man ser dcrt här slakfert pä dcrtnäst efter skogsbruket viktigaste basnäringen i . Bitferhetenkommer också av det faktum att det delvis är försumlighet och misskötsel somorsakat att gruvnäringert i hamnat i den här dödsspiralert.Prospekfe-ringsverksamheten har inte skötts som den borde skötas, och det ärbeklagligt att staten rtu har dragit rtcr verksamheten .. Det är nu somvi verkligert skulle behöva leta efter rtya mirtcral som kan bli . drar ner verksamheten och gör det medmotiverirtgen att verksamhetert inte går tillräckligt bra. Men man bör faktisktgöra tvärtom. När det är lågkonjunktur och det verkar kärvt för framtiden, detär dä mart skall göra de offensiva satsnirtgarrta. Och prospektering är denviktigaste offcrtsiva satsningen för gruvnäringen. När mau skrotar ner densågar man av den grert som hela den egna verksamheten är baserad på, och det äralltså vad Bolidcrtbolaget gör . Detta är beklagligt i ett lärtgreperspekfiv. Irtdustrimirtister . besökte påtisdagen. De anställda vid gruvan i ville atf hart skulle komma uppfill gruvan och se den utvecklade byn , som är boendeort för.deanställda -den har ca 500 invånare - och med dem resonera om framtiden.Verkligheten kommer ju riktigt nära först när man är på plats. Stämnirtgeninför industrimirtisterrts besök var väl först dämpat förhoppningsfull. Kommerhan hit och ser våra hem, vår skola och allt här, resultatet av våraförhoppningar, då måste han förstå att vi inte kan bryta upp med rtågramårtaders varsel frårt den här byn - så resonerade man. Irtdustrimirtisterrt fick bevis på att bcsyikclscrt blevenormt stor när han valde att stanna i tätorten , frånStekcrtjokk. Hela bygden drog då iväg till för att komma till talsmed . , men någort kommunikation mellan mirtistern ochmänniskorna från gruvan blev det iute. Jag skyller inte detta enbart påindustriministern. Stämnirtgen var från början sådan attkommunikatiortsmöjligheterrta irtte var särskilt gyrtnsamma.Jag tror att industriministerns tal gick helt förbi demonstranfer-rta, allrahelst som industriministerrt ertbart skyllde på . Visst vet folket iKulfsjödalen att också har skuld i def hela, och de ärberedda att kräva aft företaget tar sitt driftsansvar. Men statens ägaransvaroch ansvaret hos regeringen att ge de anställda i Stekenjokk en tids andrum ochmöjlighet aft ställa om till något nytt finns fortfarande kvar. Detta blevmycket tydligt utsagt vid industriministerns besök i . "Vi vill ta upp malmen som finns kvar i gruvan. Närmalmen är slut kräver vi nya arbeten." - Det var vad de gruvausfälldastalesmärt sade i sitt tal till irtdustrimirtistern. Detta är kravet på regeringen. är entreprcrtör,och statert är ägare. Det är ett faktum som ingen i regeringert kart bortseifrårt. Gruvarbetarna känner till hur det förhåller sig med Bolidénbolaget, mende är eniga om att det är staten som har det yttersta, övergripande ansvaret. har fått etf erbjudande atf fortsätta driften, ochstaten skulle därvid göra en förlustfäckning. Det har sagts från statligt hålloch av förhandlaren från NSG atf def rörde sig om ca 45 milj. kr. Det härdiskuterar man . Man säger från Bolidénbolaget atf budet är etf par tiotalmiljoner för lågt, och bolaget har av den anledningen sagt nej fill budet.Detta är dagsläget, och det verkar nu som om alla förhandlingar är låsta. Denlåsnirtgen bör ertligt mirt mening brytas. I betänkartdet säger utskottet att man förutsätter attstaten skall se sig om efter crt artrtart entreprenör eller på annat sättförsöka få driften att fortsätta i varje fall tills vidare och att regeringenfortsätter strävandena att skapa bestående arbetstillfällert iStekertjokk-Klimpfjäll-området. Det artsvaret firtrts alltså fortfarartde kvar. Vi valda frårt det här området känner att vi har ett tungtansvar för att föra människornas talan i denna allvarliga fråga. Vi vädjardärför till industrimirtistern atf fortsätta förhartdiirtgarna medBolidenbolaget. Det borde enligt min mening finrtas en möjlighet fill enöppning så aft driften kan fortsätta åtminstone till ingången av 1989. Det hartdlar om märtrtiskorna i , som ärboendeorten för de flesta i Stekenjokkgruvan. ligger raktvästerut från , rtära norska gränsen. Utskottsbetänkandef innebär enbeställrting till regeringen - jag vänder mig också till - ochbeställningen inrymmer krav på att regeringert skall ta sitt artsvar. Detta böruppfyllas genom att nya förhartdiingar upptas med Bolidcrt. Vi hoppas också attytterligare förslag skall komma fram då def gäller arbeten till just bygdenkring och Stekenjokk. Det är 500 märtrtiskor som bor i detta område.Jag poängterar detta än en gårtg. De har byggt egnahem. De har belånat dessaegnahem och står nu inför en ekortomisk katastrof, om de måste överge dem. Dekortimer naturligtvis atf få svårigheter att få betalt för sina hus. Jag vill avsluta med aft än en gång ställa frågan; Ärregeringen beredd aft fortsätta samtalen, förhartdlingarna, med Bolidénbolaget?Är regeringen beredd aft i övrigt fullfölja den beställning som utskotfet hargjort hos regeringen? I detta anförande instämde UllaOrring (fp). 12 protokoll 1986/87:136 Prot.1986/87:136 4junil987 Gruvdriften i , och Stekenjokk Prot.1986/87:136 4juni1987 Gruvdriften i , och Stekenjokk 155KARL (); Jag har förståelse för att talmannen ochriksdagens ledamöter gärna ser att denna debatt avslutas. Men jag har ärtnumer medkänsla för människorrta i , Danrtcmora och Stekenjokk, somser sina arbeten hotade och änrtu irtte har fått rtågra politiska besked hurverksamhetert kommer att bli framöver. Tyvärr ger irtte utskottets majoritet rtågra beskedbeträffande handlingslinje eller garanti. Utskottet nöjer sig med att återgevad regerirtgert har arttytt om everttuella åtgärder efter att först harefererat ;s strukturplart. Från centerrt menar vi att ett beslut om nedläggrtirtgaroch friställrtirtgar i dert storleksordrtirtg som är aktuell i skallföregås av en grundlig utrednirtg av de samhällsekortomiska kortsckvcrtserna.Det har vi också framhållit tidigare. måste göra ert bedömrtirtg och vägain de samhällsekonomiska konsekvenserna vid en rtcdläggrtirtg och ställa dememot vad som krävs för aft klara artrtan sysselsäftrtirtg. Om man infefortsätter verksamheten, kån vissa värden kanske inte nyttjastillfredsställande, ibland inte alls. Utskottet framhåller, vilket har sagts ,, attSSAB:s förslag bygger på företagsekonomiska grundvalar. Utskottet tilläggersedan atf regeringen vid sina överväganden beaktat såväl samhällsekonomiska somregionalpolifiska aspekter. Min fråga är då; Var finrts detta redovisat? ordförande är nöjd med denna redovisning som antyttsi utskottets betänkande, måste han vara en mycket förrtöjsam man. Jag har infefått någon redovisning av vilka resultat en sådart samhällsekortomisktotalbedömnirtg har kommit fram fill. Tvärtom har irtdustrimirtistern tidigarei ganska aggressiva svar sagt att han inte ville vidta några åtgärder förränSSAB:s strukturplan varit föremål för MBL-förhandlingar. Sedan har det kommit allmänna uttalandert om att någotskall ske. Utskottet säger för sirt del att kortkreta förslag skall kommasertare. När det gäller framtidert för så mårtga märtniskor och så många bygderkart- mart begära ert samlad bild av hur utvecklirtgert kommer att bli och vadsom skall göras. Jag vill gärna ställa frågan; Vart harsocialdcmokraterrtas sociala artsvar tagit vägcrt? Vad har de gjort för attförverkliga välfärdsstatcrts fartkegärtgar i de områden som det nu gäller? Centerrt artsluter sig till de markuadsckonomiskaprirtciperna. Men vi säger, , aft vi skall ta stor hänsyrt fillsociala och miljömässiga aspekter och väga in dem. Det har vi också gjort i vårbedömning. Det är detta som har kommit fill uttryck i tidigareställnirtgstaganden och regeringsansvar frårt sida rtär det gälldeomstrukturerirtgarna i Domnarvet -ett typiskt exempel. Frårt certtern i har vi tagit upp de här frågornaoch yrkat att 100 milj. kr. borde ställas fill gruvorfernas förfogartde förutveckling. finns inte detta med i den reservatiort som täcker in de övrigaresonemangen i vår motion, men jag förutsätter aft de pengarrta måste framändå. Jag skall fatta mig kort och i övrigt barainstämma i de utmärkta och intressanta synpunkter som . Också omdet är i elfte timmen av denna dags arbete i , och också om det är ielfte timmen av dcrtna vårs ayslufrting av riksdagerts arbete, hoppas jagärtdock aft det irtte är i elfte fimmcrt för de tre orter som vi nu diskuterar.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reservation 1. 156 (vpk); Hcrrtalman!Utskottet har bestämt sig för att avslå motiortsyrkanden medutgångspunkt i ett pressmeddelande frårt regeringen. Från vpk anser vi .naturligtvis att detta irtte är till fyllest. Vi har i vår gruv- ochstålpolitik och i vårnäringspolifik i övrigt den uppfattrtirtgert att det här är ert helt galcrt.lirtjc. Def finns etf motiortsyrkartde frårt socialdemokratirtföre regeringerts pressmeddelande, som hade synpunkten att Dannemora- ochGrängesbergsgruvorna skulle få sådana insatser ätt de kunde leva vidare, t. o.m. Dettahar vi ställt upp på, och om detta handlarreservation 2. Vpk är emellertid inte ensamt om den här synert. Ävcrtgruvfackcrt är på def klara med att det behövs ert utvecklirtg, irtte crtavveckling. De investeringar som skall ske, skall ske för utveckling. Här kommer också en annan princip in: Om man skallavveckla en verksamhet, bör detta ske planmässigt. Också detta sakrtas, utanallt vad som firtrts redovisat är de traditionellaarbetsmarknadsåtgärderna. Några investerirtgar i rtya arbetstillfällert firtrtsirtte. Om märt irtte har det så avvecklar mart i stort sett hela ortcrt. Ochavvecklar mart dert och all verksamhet kring den går - säger vissa ekonomer;det finrts olika uppfattningar - de samhällsekonomiska konsekvenserna av atflägga ned gruvdriftert i på minst en halv miljard. Det bästa frårt arbetarrörelsens synpunkt vorenaturligtvis att det tillfälliga gruvbolag som regeringert har tärtkt sig förGrärtgesberg egentligen vore starten för det mefallbolag somGruvindustriarbefareförbundet ärtda har tänkt sig. Detvore en vändning i näringspolitikert som vore nödvändig. Men tyvärr harregerirtgen nu gåttlårtgt på dcrt rtyliberala vägert. Basnärirtgar ochregiortcr har offrats, arbetarrörelscrts gamla hedervärda kärtsla församhällsekortomiska kortsekvertser överges i allt högre grad. I dertrta sena timme både för dagen och för riksdagenrtöjer jag mig med att yrka bifall till.reservafion 2. 157 BO (); Ett av.de allt överskuggaude problem som präglat märtrti-. skors sinnen i Västerbergslagen uuder de scuaste månaderna har varit ;s planer på crt srtabbavvecklirtg av gruvau i , som presenterades . Gcuom samfällda irtsatser frårt mårtga goda krafter, inte minst från de fackliga orgartisafiortcrrta, har rtu de plauerrta avvärjts. Regerirtgert har valt förrtuftets väg. Om vissa delar av verksamheten eventuellt skulle behöva avvecklas, kan det ske i lugna och ordnade former och framför allt ge möjligheter till utveckling av andra verksamheter vid gruvan. Vi socialdemokrater på Dalabäukcrt kortstaterar detta med tillfreds ställelse. Det ärviktigt atf srtabbt komma i gång med en positiv utvecklirtg i Gruvdriften i , och Stekenjokk Gruvdriften i , och Stekenjokk Def nya statliga gruvbolaget måste sättas i sjön snabbt.Gruvornas relafion till uuder 1987 och 1988 måste också ut, och deinterna överenskommelser om kurssäkring som finns måste hållas. Defväsentliga är i alla fall framtidert. Nya inifiafiv måste tas. Utvecklingen av vanadirt och ferrit måste Srtabbt kommatill stårtd. Vidare måste det högirttressartta fosfafprojekfet nu bliverklighet. Därigenom kart grunden för en rty kemisk industri skapas som kan gearbete , även för det fall att dcrt egcrttligagruvdriftert skulle avvecklas. Andra planer finrts också vid gruvdivisioucrt, ävcrt omdet för dagcrt kart. vara för tidigt att gå irt på detaljer..De resurser somfiurts i form av personal som är kurtrtig och vart vid irtdustriell verksamhet,i form av eu framsyrtt företagsledning och i form av lokaler måste tas tillvara. Men det är av största vikt att handla srtabbt. Därför vill jag här säga till irtdustrimirtistern och till irtdustrideparfementet: Se tillatf def nya gruvbolaget suabbt kommer till stånd och atf det får de resursersom gör aft nya initiativ kan utvecklas! Efter en svår vinter och vår börjar enny, behärskad optimism att återvända fill och Västerbergslagen. Tavara på den och gör den till ett vapen för framtiden! Från min egen riksdagsmannaperiod kommer jagihåg att det var föga populärt atf natten före avslutningsdagen förlängadebatten, men efte'rsom jag har fått många frågor och blivit utsatt för eu heldel angrepp, måste jag begära ordet för att dels svara på frågorna, dels göranågra kommentarer. föreslog aft gruvorna i Grärtgesberg och Dartnemoraskulle läggas ned 1988. Vid dcrt fortsatta behartdiirtgen av strukturplanenfann företagsledningen det företagsekonomiskt motiverat att drivaDartnemoragruvan ytterligare ett arttal år, dvs. irttill dess att kuudeinleda sina leveranser av pellets till . Det var alltsåSSAB:s beslut att förlänga gruvdriften i Danrtcmora. För att mildra sysselsäffrtingseffekterna av nedläggnirtgi och för att få mer tid ätt ordna rtya verksamheter beslutaderegeringen aft uppta förhandlirtgar med om förutsättrtirtgarna för ettstatligt överfagartde av gruvart, och de förhandlingarrta pågår. Avsiktcrt äratt förlänga gruvdriften med efter det att ;s ansvar förverksamheten upphör i och med utgångert av 1988. På detta sätt ges de bådagruvorna en femårig avvecklingsperiod. En sådan tidsperiod innebär, precis somBo Södersten här sade, att planerade regiortalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder kan få full effekt vid de berörda ortcrua. När vi diskuterar dcu här frågart, skall vi veta att dessabåda gruvor får eu avvecklingsperiod . Vi hade på oss närvi avvecklade Uddevallavarvet med nära 3 000 anställda, och vi hade tio tolvmånader på oss för att avveckla civila fartygsprodukfion. Jag harexempel på många privata företagsnedläggelser med hundratals anställda - ochupp till 700 anställda i fallet i , där avvecklingen skeddepä . Def går alltså inte att jämföra dessa neddragningar. Arbetet med att vidta åtgärder för att bredda och förnyanäringslivet och arbetsmarknaderna i de berörda regionerna har redan börjat.Regeringen arbetar där efter tre linjer; för det första att få fram ett programför utvecklirtgen i Väsfcrbcrgslagcrt omfattartde och Smedjebackenskommuner i samt och Ljusuarsbergs kommuner i Örebrolän, för det andra att föreslå åtgärder för en förstärkning avnärirtgslivssfrukfurcrt i Borlärtge och för det tredje att få fram åtgärder isamma syfte för Liileå. Jag går så över till Stekcrtjokk. Det är inte små insatsersom har gjorts i Stekcrtjokk uuder årens lopp. Enligt det avtal som träffadesmellan statert och bidrog staten med 27 milj. kr. och en statsgarantiför ett lån på 100 milj. kr. Enligt avtalet skulle den årliga produktionenuppgå fill malm, och en produktion på denna nivå skulle gegruvan en teoretisk livslängd på närmare . Det var utgångspunkten. För atf få ner brytningskostnadcrna till en rimligarertivå beslöt Bolidcrt 1977 att öka produktionen till ca ,dvs. en ökning med' . Denrta produktiortsökrting förkortade gruvansursprurtgligen beräknade livslängd betydligt. Det blevistorf sett, genomBolidens beslut , en halvering av gruvans livslängd. Man visste med artdra ord, eller borde ha vetat, för tioår sedart att gruvau i stort sett skulle vara slut , och därför kau detirtte vara en nyhet för någort atf detta har irtträffat. Efter drygt fio årskontinuerlig drift är nu Stekenjokkgruvan i det närmaste helt utbruten. För atf kunna balansera den hela fiden krympande malmbasenoch därigenom förlänga driften har omfattande prospekferingsirtsatser gjorts iStekertjokksområdet . En av de första åtgärder jag vidtog somindustriminister var aft se till att man verkligert ansträngde sig till detyttersta för att finna ny malm i Stekenjokksområdet så att gruvdriften kundeförlängas. Statens och gemensamma prospekferingsirtsatsersedart 1983 har kostat 68 milj. kr. - det rör sig alltså irtte om någrasmåpengar. Dcrtna prospektering har fill övervägande delen betalats av staten: Dessa omfattande och intensiva undersökrtingar, somnu har avslutats och utvärderats, har, culigt vad NSG, rtämnden för stafcrtsgruvegcrtdom, och Bolidert gemensamt kunrtat kortstatera, infe lett fram tillatt man har fuunit några malmtillskott av betydelse för en fortsatt bärkraftigdrift i Stekenjokksgruvart. Jag kan garantera ledamöter atfindustridepartementet har plöjt fram och tillbaka med myndigheten och medgeologer för att verkligen förvissa sig om atf det förhåller sig på detta saft. kan alltså beklaga detta faktum hur mycket som helst,men det blir ändå infe mer malm i gruvan. Det går inte atf demonstrera mer malmi gruvan. Det går infe att med ord från talarstol beordra mer malmfill Stekenjokksgruvan, även om och tydligentror def. Om det infe finrts någon malm är det bara att konstatera attmalmbasen är i det närmaste slut. Statsmakterna har alltså gjort omfattande insatser för attstarta Stekenjokksgruvan och för att uppehålla driften sä lärtge som möjligt.Jag måste Gruvdriften i , och Stekenjokk Gruvdriften i , och Stekenjokk ' dess värrekortstatera att det på gruud av malmbrisf uu inte finns förutsättningar för enfortsatt bärkraffig gruvdrift i Stekenjokk. Finns det inte malm, saknas juförutsättnirtgarrta för gruvdrift. Det firtns infe malm kvar för brytning sommöjliggör en fortsatt gruvdrift - så ertkelt är det. Det är alltså verklighetensom så att säga stänger Stekenjokksgruvan.