prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Det område öster om som kallas vita zortcn ärföremål för stort intresse och rtu aktuella förhartdiingar. Detta områdebevakas kontirtuerligt irttill vår territorialgräns av bl. a. sovjetiskapafrullbåfar. Vi har mycket små resurser aft möta denna bevaknirtg och kartbara sporadiskt vara på havet och i luften. På detta sätt utvecklar nu Sovjetmed sin ständiga närvaro där en typ av sedvanerätt som vid ert internationellbedömning går att hävda lika väl som folkrätten. Därför är det av utomordentlig betydelse att resurseravsätts för en sådan förstärkning som uppsättande av en fjärde divison J 35Draken utgör. skjuter man det som skulle vara en reell möjlighet under dennafemårsperiod fill efter 1992. Jag yrkarbifall fill reservation 8. Jag förutsätter dessutom aft den övriga nödvändigamoderniseringen av det militära försvaret på som jag påtalat ges högprioritet irtför ÖB;s kommande utrednings- och planeringsarbete. 6 Riksdagensproiokoll 1986/87:133 Med det anförda vill jag yrka bifall till samtligareservationer där ledamöter finns anfeckrtade. 53 (); Det betänkande vi nu behandlar gäller totalförsvarefsutveckling under de närmaste fem årcrt men har även betydelse för årendärefter. har gett vår syn på de merövergripartde frågorna. Min uppgift blir att närmare beröra några av dedelområden där motioner och reservationer markerar skillnader mellan utskottetsmajoritet och företrädare för andra uppfattrtingar. De markeringar som gjorts från moderater ochcenterpartister undanskymmer . på intet vis det förhållandet att ert bredertighet råder om huvudirtriktningen av försvars- och säkerhefspolifikcrt. Ertsådart samsyrt gäller att det militära försvaret sorti skall utvecklaspå den allmänrta värrtplikfcrts grund. Av stor vikt är då att de värnpliktigages ert god grurtdiäggande utbildnirtg mert att ävcrt deras olika individuellaförutsättningar tas väl till vara. Dess värre måste vi konstatera att dennuvarande- utbildningsverksamheten inom armén ej ger tillfredsställandemåluppfyllelse. Orsakerna till förhållandet är flera. Obalans mellanuppgifter och resurser under de senaste årert är ert orsak. En besvärandebefälsbrist, främst trupputbildare har förvärrat situationen. Angelägenhetenatt komma till rätta med problemen framgår av särskilt uppdrag till ÖBatf göra en översyrt av bl. a. utbildrtingen inom armén. Utskottet förutsätter liksom försvarsministern att VK 83;sförslag om värripliktsufbildningen beaktas i detta arbete. bördärefter med detta som underlag kurtrta fatta särskilt beslut ifrågart. Som jag fidigare nämnt har en besvärande befälsbrist genomalltför stora avgångar, mert ävert på gruud av otillräcklig rekryterirtgnegativt påverkat möjligheterna att nå de uppsatta utbildningsmålen. Enförbättring synes dess bättre vara på väg. Avgångarna minskar och en framgcrttgod rekrytering av befäl bör möjliggöra ökad effektivitet i såväl freds- somkrigsorganisationen. Utskottet delar i huvudsak de synpurtkter beträffandepersonalpolifikcrts betydelse och inriktning som framgår av mofion FÖ127. Sammasynsätt har kommit till uttryck i propositionen. Något särskilt uttalande avriksdagen erfordras ej. Under avsnittet värnpliktsförmåner har certterpartietmarkerat crt högre artslagsnivå än utskottsmajoritetert. Det ökade utrymmet, 50milj. uuder utöver regeringsförslaget, skulle i huvudsak användastill en uppräkning av dagersäftnirtgcrt. Av proposifionen framgår att ca 30milj. är disponibla 1987/88 för höjning av kontantförmårtcrrta till devärnpliktiga. Huvuddelen av beloppet används till en höjning av dagersättningenmed . frän 26 till . En uppräkning av familjepenning och bostadsbidragtill en kostnad av ca 25-30 milj. kr. Utskottsmäjoriteten ärmed hänvisning fill den utvärdering som pågår av den enmansufredning omvärnpliktsförmårtcr som avlämnats ej nu beredd tillstyrkaförbättrade kontantförmåner utöver vad regeringen föreslagit. Reservation 5 böri denna del avslås av . Jag övergår rtu fill att behartdla ett antalfrågor om totalförsvarefs civila delar - samhällets ökade sårbarhet,försörjning inom vissa varuområden samt lagring för att minska sårbarheten ochberoendet. Utskottet konstaterar att försvarsministern ipropositionen liksom för-, svarskommittén finner att försvarsbeslut,när det gäller den civila delen av totalförsvaret, i väsentliga delar börfullföljas och vidare ufvecklasr Vissa ändrade bedömnirtgar om krisers ochkrigs karaktär och därav följartde konsekvenser mofiverar ändå vissaomprioriteringar. Mot denna bakgrund anförs vidare från utskottet att såvälinnehållet i propositionert som fill ÖCB givet uppdrag väl tillgodoser yrkaudeti mofion 127. Den ökade medvetenheten inom olika totalförsvarsfunktioner omvikten av beredskapsåtgärder leder utskottet fram till slutsatscrt att någotriksdagens uttalande ej är mofiverat. Beträffande resurser fillförsörjningsberedskapen delar utskottet den bedömning som framgår avpropositionen och som framförts av ÖCB, nämligen att det är angeläget atttotalförsvaret omfattas av crtsarfade gemensamma planeringsförutsäftnirtgar.Några skäl för att ha särskilda planeringsförutsättningar för ett visst område,t. ex, teko- och skoområdet, finns ej, Beträffande buffertlagersystemet vill vi förutom vad somframgår av näringsufskottets yttrande även hänvisa till vad som inför utskottetredovisats av ÖCB i dertrta fråga. Kortfattat kan ÖGB;s bedömning sammanfattasi fre begrepp; furtgerar dåligt i prakfiken, administrativt tungrott och draravsevärda räntekostnader. De framförda yrkartdcrta om buffertlagersystemet börmot deuna bakgrund avslås. För funkfioncrt livsmedelsförsörjrtirtg framförs farhågorfrårt ccrtfcrpartis- ter och moderater i reservationerna 17 och 18, Gemensamt för båda reservafionerrta är orort för kvävegödselförsörjrtingen genom att inhemsk produktion upphör; Av jordbruksutskottets utlåtartde framgår dock att ertdast av dcrt rtuvarande förbrukningcrt produceras iuom lartdet. Ett totalt bortfall orsakat av nedläggnirtgcrt vid Supra i torde ej på något sätt vara gränssättande för försörjningen under en kris eller i en krigssitua tion, .. Utskottet förutsätter äudå att ÖCB och jordbruksrtämndenrtoga följer utvecklirtgert och vidtar åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjrtingen.Från centerhåll framförs oro för den lokala och regionala försörjningsberedskapen.Jag kan i många avseertdert ha förståelse för oron, men jag måste samtidigtkonstatera att närstående bondekoopcrafiva företag inte i sinplartcrirtg eller verksamhet i praktisk hartdling ger rtågot uttryck för värdetav Crt mer spridd och därmed mindre sårbar produkfiou eller förädling.Försvarsutskottet liksom jordbruksutskottet stannar vid att i propositionengjorda bedömnirtgar om försörjningsberedskapen på jordbruksområdet alltjämt börgälla. Förslagen när det gäller försörjningsberedskapen inomenergiområdet och riktlinjer för dcrtsamma har förartlett reservatiorter frårtmoderater och centerpartister. En gemensam reservation frän moderater ochcenterpartister tar upp frågan om omstruktureringen av ansvaret föroljelagringen, och en centerreservation tar upp hela det energipolitiskaområdet. Jag avser att i huvudsak beröra den gemensamma reservationen. Av propositionen framgår atf för bcrcdskapslagring av oljaalltjämt skall gälla av 1984 fastställda riktlinjer. De förärtdringarav volymer som därefter gjorts är anpassade till minskade behov genom uppuåddaspareffek-ter och ärtdrad konsumtion. Den omstrukturering som sker gällerfrämst vem som skall ha ansvaret för olika delar av oljelagringcn. Avpropositionert framgår att statert skall ha det samlade ansvaret för de delarav oljelagren som är avsedda för neutralitet och/eller krig. Övrigaberedskapsbehov tillgodoses genom tvångslagring. De invändningar som framförs ireservationen baseras främst på osäkerheten i uppgörclscrt samt farhågor föröverkapacitet på persortal och oljelagrirtgsanläggningar. Vissa farhågor finnsäven krirtg eventuella behov av att framgent tvingas omsätta raffineradeprodukter. Utskottsmajoriteten delar reservanternas bedömnirtg att destora förändringarna som neddragnirtgcrt och omstrukturerirtgen medför gör detsvårt att i detalj överblicka de svårigheter som kan uppstå. Vi bedömer ändock def rtu aktuella avtalet som godtagbart.Ccuterrts förslag som berör hela def energipolitiska området har behandlats avnäringsutskoftet. delar de bedömningar som framgår av dettayttrande och avvisar därmed yrkandena i ett antal motioner. Reservation 21 böralltså avslås av . Slutligen vill jag kortfattat beröra tvåreservationer som gäller anslagsfrågor för /88. Den förstagäller anslaget till civil ledning och samordning. Även om yrkandet frånmoderaterna är vällovligt kan jag ej finna annat än att de bedömrtirtgar somgjorts av utskottsmajoritetert är hållbara. Artvisade resurser bör rättdisponerade möjliggöra en god verksamhet. Dcrt artdra reservatiorten från certterrt följer upp ettautal centermotioner inom trafikområdet. Av trafikutskottets yttrande framgåratt motionerna ej vurtrtit utskottets gehör. Med häuvisrtirtg fill de sakskälsom anförts avvisar även försvarsutskottet motionerna. Reservationert böravslås av riksdagert. Med det artförda yrkar jag bifall tillförsvarsutskotfets hemställart i betänkartde nr 11 på samfliga punkter ochavslag på de reservationer som jag har berört i mitt anförande. Under detta anförande överfog andre vice talmartnen lednirtgcn av kammarens förhandlirtgar. 54OLLE () replik: Jag vill ställa ett par frågor till RolandBrännström. Är socialdemokraterna beredda att ge tilläggsanslag för byggande avskyddsrum inom riskområdena, om ÖCB:s utredning om skyddsrum visar attmedelstilldelningen är oullräcklig? Det är ju detta som vi vill ha uttalat,vilket vi framför i vår reservation. Jag vill också peka på att departementetoch chefen för räddrtirtgsverket har diametralt motsatta uppfattrtingar omhuruvida det är möjligt att med de anslag som ges bygga skyddsrum iriskområdena - i de primära områdena. Men är ni beredda att ställa upp bakomdetta krav på ytterligare auslag? Det andra jag vill ta upp handlar om beredskapen när detgäller olja. Vi har sagt att omstruktureringen inte får ske på ett sådant sättatt staten ådrar sig extrakostnader rtu eller scuarc. Vi är rädda för det. Är ni medvetna om attomstruktureringen kan leda till extra kostnader för staten enligt den träffadeövercrtskommelscn? 55 () replik: Jag skall kortfattat försöka besvara OlleAulins frågor. Problematiken med skyddsrumsbyggandet har vi levt med undernågot skiftande förutsättrtirtgar urtder årcrt. Urtder ert period kurtde man påkommunal nivå besluta om huruvida mau skulle bygga skyddsrum eller inteberoende på vilken våningshöjd som bebyggelsen skulle ha. Vi fick sedan ert.rtågot fastare plartering i och med att kommuuerrta genomförde skyddsrumsplanering,där man framför allt tog hänsyn fill allmänhetens skyddsbehov. Detta har lettfram till, om jag inte alldeles tappat korttrollcrt över skyddsrumsbyggandet,ett konstaterande om atf mart fakfiskt irtte fullt ut har nyttjat deskyddsrumsramar som har funnits tillgängliga. Man har således fått pengar överinom denna sektor, åtminstone urtder dert rtuvarartdeförsvarsperiodcrt. Det beslut som vi nu skall fatta, nämligen atf mart skallgöra prioriteringar inom riskområdena, bör såvitt jag kan bedöma innebära attde penrtingmedel som är tillgängliga, åtminstone ibörjan av perioden, kommeratt tillgodose behoven och svara mot de möjligheter som finns att byggaskyddsrum i riskområdena. Mert jag har också dcrt bestämda uppfattnirtgen attom riskbedömningen och byggmöjligheterna skulle vara sådana att anslagen skullebli otillräckliga mot slutet av perioden är det irtte uteslutet att enartpassrting skulle kunna ske till det faktiska behovet. Sedan fill oljclagringcrt och den förändring som sker avstruktureringen. Den har tidigare huvudsakligen legat på de oljebolag somsvarar för försörjning men flyttar nu över till staten. Man kan göra olikabedömningar av vem som har gjort den bättre eller sämre affären. Jag sade imitt artförartde aft det är ganska svårt att i detalj avgöra hur detta avtalmera långsiktigt påverkar uppgörclseu mellan parterna. Utskottsmajoriteten harfunnit att uppgörelsen är godtagbar på ungefär samma gruuder som de uppgörelservi har haft med oljebolagcu. Dessa har iblartd varit bättre för statenoch ibland förmodligen sämre för staten. Det förhållandet torde vi få lov atf finna oss i till desserfarenheter av det nu träffade avtalet har vunnits. Jag ser ingenting sompåtagligt säger att det ensidigt skulle vara staten som har gjort en dåligaffär. 56 () replik; Jag skall fatta migmycket kort. Om socialdémokraterrta, som antytts äv , ärberedda aft ompröva detta, såvida ÖCB;s utredning visar atf medlert för attbygga skyddsrum i riskområdcrta är otillräckliga, förstår jag irtte varför deinte kan ställa upp på ett uttalande redan nu om att de skall göra det. 57WIGGO KOMSTEDT (m): Mycket har redan sagts i dagensförsvarsdebatt. Det är inte så konstigt eftersom vi fattar ett försvarsbeslutvart femte år i . då kanskeanledning att ta kammarens tid i anspråk för detta. Det skulle naturligtvis kunna sägas änrtu mera, inte minstnär det gäller försvaret av . Det finns en stor oro när det gäller detframtida försvaret av , vilket också framgår bl. a. av en motion frårtskårtska moderata riksdagsmän. Landskapets geografiska struktur är sådan att viframför allt behöver flyg- och pansarförbartd. Det firtns därför anledrtingtill oro. Vi vet mycket litet om framfiden när det gäller nyartskaffning avsfridsvagrtar. Ävcrt när det gäller flygplan är det ganska oklart och otydligt.Enligt vår mening bör planeringen redart nu inriktas på att anskaffa nyastridsvagnar-främst till de fyra pansarbrigaderna. En sådan anskaffrtirtg börkunna inledas sertare hälft. Jag skall emellerfid rtu gå över till att kommerttera enannan del av betänkandet-. I detta försvarsbetänkande behandlas också enförändring av framtida organisation. Förslaget innebär att kustbevakningenläggs som Crt civil myndighet under försvarsdepartementet. Det finns storabetänkligheter gentemot denna nya organisationsform. De arbetsuppgifterkustbevakningen har och uppenbarligen också skall ha , ger inteanledning till att ändra huvudmannaskapet. Av statistik framgår att många av deuppdrag som utförs gäller t.ex. avvisande av fiskefartyg och ingripartde emotsmuggling. En artnan alltmer ökande arbetsuppgift är att bekämpa oljeutsläpp.Dessa uppgifter måste anses vara i allra högsta grad civila. en viktig del i tullverketsgränskontroll. insatser i den smugglingsbekämpartdeverksamhetert är nödvändiga, om skall kunrta uppfylla det i fullagcuangivna kravet på verksamhet. Av olika anledningar har kustbevakningcrts organisatoriskatillhörighet utretts under en lång följd av år. Något skäl för atf en annanmyrtdighet än skulle vara bättre skickad som huvudman förkustbevakningen har hittintills irtte kunna presenteras. Den senasteutredningert Service och övervakning 1985 avsåg en gemensam organisatiort förkustbevakningcrt och . Regeringen fick def förslaget våren 1986.Man kunde då ha förväntat sig aft regeringen skulle ha gett tullverketriktlinjer beträffande de krav som ställdes på hanterirtg aykustbevakuirtgen - i stället kommer denrta halvmesyr. I en militär konfliktsituation skall kustbevakningensfartyg naturligtvis användas av marinen. Det gäller dock även i dagcrtsorgartisatiortsform. Av dcrtna totalförsvarspropositiort framgår vidare attbesparingar kan göras genom ett samutnyttjande av myndigheternas resurser. Detgår dock ej att bilda sig någon uppfattrting om storleken på besparingarna. Attett samut-nytfjande kan vara resursbesparande är dock obestridligt. Jag hävdaremellerfid uppfattningen att eftersträvade besparingar kan göras lika effektivti regi. Dessutom vidrörs infe i rtågot sammarthang de resurser sommåste tillföras som ersättrting för det bortfall som tullverketåsamkas i den totala gränskontrollen. I den organisationskommitté som skall tillsättas, och somockså förutsättnirtgslöst borde kunde utreda hur def i så fall skulle ordnasmed myndigheten under försvarsdepartementet, kommer def troligen irtte helleratt ingå Det kan anses anmärkningsvärt medtanke på att det brukar vara artgeläget i alla möjliga och omöjliga sammanhartgatt de som berörs av ert utredrtirtg skall vara med. Det framgår irtte i dettasammanhang. Jag vill därför fråga utskottets talesman; Vad är det som skallgöra det här så mycket billigare? Skall kustbevakningcrts nuvarande arbetsuppgifterförändras? Kommer företrädare för personal att ingå i denkommande organisatiorts-kommittért? rtågra ord om det särskildayttrartdet nr 4. Det gäller lokaliseringcrt av civilbefälhavarens kansli. Vimoderata ledamöter från Kristiartstads lärt har motiorterat, såväl somuuder flera , om att mart borde samordrta detta. I vartlig godriksdagsanda vill vi inte föregripa den pågående utredningen och de förslag somkan komma från regeringen. Vi kommer atf avvakta och se vad detta inrtebär. Låt mig bara säga att vi tycker att det är en högstmärklig samordning. Militärbefälhavaren firtrts i finns i . Civilbefälhavarcn finns i . Detär visserligen en decentralisering, men kanske inte riktigt på det sätt somman hade kunnat tänka sig för att få en effektiv samordrting av detta. Låt mig yrka bifall fill reservation nr 16. Totalförsvarets fort-, satta utveckling 58INGBRITT IRHAMMAR (c); Enligt crt SIFO-urtdersökrting, som gjordes iår med anledning av socialdemokraternas och försvarsuppgörelse,framgår atf enbart av de tillfrågade trodde aft styrkan hos vårt försvarskulle bli tillräcklig, dvs. enbart var fjärde svensk menar att vi får etttillräckligt bra försvar om dagens försvarsbetänkande bifalls. Dessa siffrorvisar vad vi svenskar artser och det måste beteckrtas som oroartde. Hur uppfattas då försvarsbeslutet av omvärlden, av våragrannländer? Självfallet är en försvarsövercrtskommelse mellan enbart två avfem partier Crt mycket smal uppgörelse. Det är i sig själv olyckligt motbakgrund av att den militärtekniska utvecklingen i Nordaflautert irtrtcbär rtyahot mot . Därtill kart kortstateras ett ökat intresse för . Defgäller såväl luffrummet som havet. Från sida beklagar vi attdet irtte fartns en verklig vilja atf göra försvarsuppgörelscrt bredare. Irtomcertterrt var vi ju hela tidert villiga att förhartdla. Det har klart framgåtthär i kammarert - tvärtemot vad felaktigt påstått. De områdert som vi i vill ge ökade resurser utöversocialdemokrater-folkparti-pakten är flera. , Gunrtar iGävle och har redan besvarat flera frågor som gäller vår synpå behovet av ökade resurser fill det militära försvaret och civilförsvaret,till skyddsrum, hemskydd m.m. Inom totalförsvarets militära delar satsarsåledes certtern mer på värnpliktsförmåner, arméns utbildrting, ubåtar,flygbaser, motmedel och flygplan. Flera synpunkter som gäller syn påsårbarhefsfrågorna kommer att tas upp senare i kammaren . I mitt inläggkommer jag huvudsakligeu att behandla värnpliktsfrågor, utbildning ochsäkerhetspolitisk information. Därtillkommer jag atf beröra frågor som speciellt gäller försvaret i ochmin egen landsända, . Det är viktigt att varje medborgare har möjlighet aftdelta.i försvaret av vårt lartd irtom ramert för totalförsvaret. Grurtdcrt idet militära försvaret skall utgöras av allmärt värnplikt för män. Dettauttalande gör centerrt i en motion. Av betänkandet framgår att även utskottetställer sig bakom detta synsätt. Därmed är vårt yrkande tillgodosett. Den somirtte gör värrtplikts-tjärtstgörirtg bör i stället ges möjlighet fill vapenfriutbildning. Dagens vapenfria tjänsfepliktiga måste ses som ert resurs förtotalförsvaret och ges en meningsfull utbildnirtg. Utöver den allmärtrta värrtplikfcrt för män finrts rad pliktlagar, infe bara för märt utart också för kvinnor. Tyvärr ärkunskapert om dessa pliktlagar och kunskapen om möjligheterna att aktivt deltainom vårt totalförsvar alltför dålig i.vårt land. Kunskapen om , sett urolika säkerhetspolitiska aspekter, är relativt dålig för många av våra svenskamedborgare. Upplysning och information om den svenska säkerhetspolitiken måsteenligt mening förbättras, vilket framgår av vär motion FÖ306. Vi villskapa ökad förståelse för och kunskap om totalförsvarefs roll. Skolan måsteförst ge grundkunskaper i dessa frågor på ett balanserat och sakligt sätt.Informationert i skolan är extra viktig eftersom såväl pojkar som flickor nåsav värdefull kunskap inom detta område. På många skolor är informatiortcn såväl ensidig sombristfällig . Den är ensidig när en enda intresseorganisation informerar.Det gäller när enbart militära myndigheter informerar lika väl som när enbartfredsrörelser gör def. Allsidig informafion är en nödvändighet för att fåbalartserad kunskap. Vi anser att bred informatiort skall lämnas och materialutarbetas i samband med försvarspolitiska beslut för att uppnå dessa mål. Dettabör ske omgående och bör ges regeringen fill känna. Därmedyrkar jag bifall till reservation 5. Av proposifionen framgår atf ÖB har redovisat brister ifråga om krigsförbandens samträning m. m. Självfallet är det vikfigt aft dessabrister elimineras. Försvarsministern betonar atf utbildningen genomförs medutgångspunkt i krigsuppgifterna och med högre krav på effektivitet. Attförbättra effektiviteten är viktigt. Mycket har redan gjorts på det området.Men det fordras också tillskott av ekonomiska resurser för att redovisadebrister skall kunna elimineras. För detta ändamål föreslår ytterligare150 miljoner för arméns utbildning. Det behövs - defvidimeras från flera håll inom olika förband, där årets utbildning intemotsvarar uppställda krav. Jag skall ge ett exempel. Avtackningen av årets rekrytervid P 2 och T 4 i mitt hemlän blev historisk i så måtto aft de bådaregemerttschefcrna öppet medgav att de soldater som skickades hem inte varkrigsdugliga som förband betraktade. Aft så var fallet berodde irtté på soldaterna själva. Defick tvärtom beröm för sina personliga färdigheter. Inte heller berodde det påbefäl och instruktörer, som även de haft ambitionert att göra det omöjligamöjligt. Nej, orsakert var brist på ekonomiska resurser, sedanarmésidan hade tvingats till ytterligare besparingar till följd avtidigare ackumulerade budgeföverskridanden.Därför ströks övningar, utbildningsmomcrtt och materialbeställrtirtgar.Soldaterrtas förmåga i bafaljort sänktes till förmåga i kompani, och iblartdsärtktes förmåga i kompani till förmåga i pluton. Militärbefälhavarensslutövning i bataljon ströks. Soldaterna fick rycka ut för tidigt, ochi stället för att samöva i bataljort fick de vårda materiel. Vissa förbartd drabbades hårdare ärt artdra. Särskilt illautsatta av svårtgremmen blev stridsvagnspersonal och vissa utbilduirtgsgrertarpå T 4. Att soldaterna inte kunde öva i samverkart med exempelvis luftförsvar,artilleri och trängtrupper blir ett beståcrtde hål i deras utbildrtirtg, somirtte kart fyllas förrärt , då de rycker irt somrepetitiortsförband. Detta är naturligtvis allvarligt. Det är vi polifiker somanger ramar och målsättningar, och militärerna får rätta sig efter våra beslut.Inom vill vi behålla en hög målsättning vad gäller värnplikts- ochrepefifionsufbild-ning. Därför behövs en förstärkning i enlighet med centernsyrkande i motion Föl27. En högre ambitionsnivå inom utbildningsverksamheteninom armén än vad proposifionen har innebär ett bättre försvar. Det gällerockså att möta de värnpliktigas rättmätiga krav på en bra utbildning - de värnpliktigasom avstått av sina unga år. De har avstått från inkomst och utbildning för att lärasig försvara sig själva och de sina samt för att skaffa sig ert charts aftöverleva om det skulle bli krig. Det är de som har blivit svikna. Om ytterligareen åldersklass rycker irt till crt värnpliktstjänstgörirtg där rimligautbildningsmål irtte kart nås, är det infe bara ett militärt utan också ettpolitiskt dilemma. Folkpartisten pekade också på statensansvar för atf de värnpliktiga skulle fä en god utbildning, liksom befälet. Hanbetonade vikten av filltron till att kuuna göra någortting bra.