prot · GA09122 · 1986-12-31 00:00:00 — Allt detta talar för att vi skall se till,att vi har ett statsskick där det inte finns en självstyrande förvaltning, utanen förvaltning som står under och regeringens kontroll. Först några ord om formerna när den härpropositionen har framarbetats. Vi har en tradition i och i riksdagenatt vi skall försöka nå partipolitisk enighet omkring de demokratiskaarbetsformerna. Vi skall alltså ha ideologiska skiljelinjer i fråga ompolitikens innehåll, men när det gäller demokratins arbetsformer skall viförsöka vara överens. Alltsomoftast lyckas vi också uppnå detta. Jag har resonerat på samma sätt när det har gällt deviktiga principerna för hur statsförvaltningen skall styras och organiseras.Det är väsentligt att åstadkomma en bred politisk enighet kring formerna förstyrning av statsförvaltningen. Det bör alltså inte vara på det sättet att vihar ett antal styrformer om socialdemokratin regerar och ett annat antalviktiga och avgörande styrformer om vi har borgerliga regeringar. Det vore enolycka för statsförvaltningen, för demokratin och för effektiviteten, om vifick den ordningen i . Mot denna bakgrund hade verksledningskommittén ochdess.ordförande i uppgift att ge regeringen ett underlag till denhär propositionen. utredningsarbete hade också gjorts; DanielTarschys hade lett förvaltningsutredningen. och verksledningskommittén hade alltsåuppgiften att ge regeringen ett underlag men också att försöka uppnå enighetmellan de politiska partierna om det förslag som skulle läggas fram. Jag kundealltså få fram ett förslag till som de politiska partiernaställt upp på. Jag är angelägen om att betona detta inför . fullföljadetta arbetssätt i genom att ha en öppenhet mot företrädarnaför samtliga politiska partier inför slututforinningen av den proposition somriksdagen nu skall behandla. Beträffande innehållet i propositionen har det från tidtill annan diskuterats hur mycket regeringen får och 'inte får styramyndigheterna och affärsverken. Det är till stor del också detta dagensdiskussion har handlat om. Genom två viktiga utredningars arbete, genomremissopinionen och inte minst genom uttalanden från de rättsvårdande myndigheternaJO och JK har det nu slagits fast en tolkning av arisvarskedjan;förvaltningsmyndigheterna är ansvariga inför regeringen, regeringen är ansvariginför . Jag menar alltså att vi står på en mycket stark plattform närvi nu kan ge klara beskedom hur ansvarsfördelningen skall vara utformad förförvaltningsmyndigheterna, regeringen och . Det är förstås en annansak att vissa kanske inte tycker om att få denna klarhet, men klarheten finnsdär, och jag tror att vi inom alla politiska partier skall vara glada över attvi nu i en, proposition kan redovisa denna klarhet. Ytterst handlar detta också om på vilket sätt denpolitiska viljan skall slå igenom. Hur skall de mål som ochregeringen fastställer för välfärdssamhället förverkligas? Diskussionen i daghar ju också rört detta. Den kritik som har framförts, och som jag haruppfattat att verksledningskommittén tagit till sig, gällde på vilket sätt denpolitiska viljan skulle få bättre genomslag. Många av oss är ute i landet på politiska möten. Jag hördeen riksdagsman uttrycka sig ungefär så här:.Jag känner faktiskt inte igenriksdagsbesluten som de tillämpas i människornas vardag. Något måste ha hänt påresans gång, sade han. Ja visst, något har hänt på resans gång. Hela diskussioneni dag handlar om hur de intentioner som regering och riksdag slår fast skallslå igenom i människornas vardag. Den genomlysning som har gjorts av verksledningskommittén,jiksom det omfattande utredningsarbete i övrigt som har gjorts i regeringskanslietnär det gäller den offentliga sektorn, visar att regering och riksdag har ettantal styrinstrument som icke på ett bra sätt möjliggör att den politiskaviljan får. Entydigt visar dessa genomlysningar att det finns enövertro på detaljstyrningens förmåga i vad gäller övertro här i , iregeringen och i kommunstyrelserna. Det visar utredningsresultaten tydligt. Serman sig också om i den politiska vardagen får man den bilden klar för sig. Det är mot den bakgrunden som det i propositionen förordasatt vi skall försöka utveckla den politiska verktygslådan så, att styrningenblir mer målinriktad i stället för att detaljstyrningen ökar. För att dettaskall kunna genomföras krävs kunskap, engagemang och inte minst tid. Detbetyder att vi inte med den här propositionen kan se alla instrument för detta.Det är inte så lätt. Men jag ser framför mig ett utvecklingsarbete som kommeratt ge både regering och riksdag bättre möjligheter att få-genomslag för denpolitiska viljan. ' Ett annat syfte med propositionen har varit att se hur vipä ett bra sätt skall kombinera det faktum att vi i har en demokratisktstyrd förvaltning, men också, inom givna ramar, än självständig förvaltning.Förslagen i propositionen bygger på detta. Vi vill alltså tydliggöra målen, mennär det Ledningen av den statliga förvaltningen Ledningen av den statligaförvaltningen gäller påvilket sätt och med vilken organisation detta skall ske vill vi lägga ettstörre ansvar på myndigheterna själva. Detta skall också innebära att man skallkunna redovisa mål och resultat, så att regering och riksdag kan se tillbakaoch bilda sig en uppfattning om på vilket sätt myndigheterna har lyckatsgenomföra skolpolitiken, jordbrukspolitiken osv. Detta syftar alltså till attutveckla självständigheten och kreativiteten inom myndigheterna, men inom dendemokratiska ram som vi lägger fast och som vi alla är överens om bör finnas. Om man ger ett ökat ansvar till myndigheterna, menar jagatt det är angeläget att regeringen ställer ökade krav på cheferna iverksledningen. Om regering och riksdag säger att svensk statsförvaltning skallvara mer serviceinriktad och tjäna medborgarna, är det verksledningens ochchefernas uppgift att se till att detta genomförs. Då måste också regeringen setill att få styrmedel och instrument så att man, om besluten inte genomförs,kan se efter var det brister, om det är i verksledningen eller någonannanstans. Ytterst måste vi ställa krav på att cheferna tolkar de demokratisktfattade besluten rätt och ser till att de genomförs på ett bra sätt. Det ärdärför vi har ett avsnitt i propositionen om chefsutveckling och chefspolitik. De studier och iakttagelser som man kan göra visar ocksåatt den personal som finns inom statsförvaltningen kan komma mer till sin rätt,om den själv får bestämma mer över sina arbetsuppgifter. Studierna visaralldeles entydigt att vi har ett antal styrinstrument i statsförvaltningen somhämmar den kunskap och kapacitet som personalen skulle kunna utveckla. Jag ärbestämd i min uppfattning, att om vi kan ändra dessa förutsättningar, kommer viatt kunna öka personalens stolthet och kraft, och vi kommer att kunna tillvarataen utveckling, mångfald och effektivitet som vi inte fullt ut harutnyttjat. Det ligger också i propositionens anda att vi skall kunna utvecklakvaliteten och effektiviteten i statsförvaltningen. Detta skall kunna skesamtidigt med att vi hushållar bättre med pengarna. Det kan tyckas vara en storutmaning, och det är det, men det är en positiv utmaning. Vi har fått så mångabelägg från personal, ledning och studier för att detta faktiskt kan varamöjligt för oss att åstadkomma. Några ord om att demokratin också skall kunna komma tilluttryck genom lekmannastyrelserna i myndigheterna. Jag är medveten om attförslagen och resonemangen i viss mån kan vara krokiga. Men jag tror att detvar filosofen som sade att verkligheten är krokig och då kan ocksåbesluten behöva bli det . Här finns alltså ett starkt intresse atttillvarata lekmannainflytande. Demokratin skall kunna ha "en tumme i ögatpå byråkratin". Detta har vi velat slå vakt om som vi inte villse styrelserna som någon miniriksdag mellan myndigheterna och regeringen.Tanken är att styrelseledamöterna skall stå för ett allmänt medborgerligtomdöme, att styrelserna bör bli mindre och att ledamöterna skall erbjudas ensärskild utbildning. Det är alltså min förhoppning att förslagen iverksledningspropositionen skall förbättra den demokratiska styrningen ochinsynen, men också att myndigheterna skall kunna utveckla rättvisan, servicenoch effektiviteten i det system som kännetecknar vår välfärdsmodell, somkännetecknar den svenska modellen. Låt migallra sist, herr talman, säga till att regeringen kommertillbaka med en proposition som rör frågeställningarna om brukar-inflytandet.Den kommer att läggas på bord. Då tar jag gärna endiskussion och utvecklar hur vi har tänkt i den frågan. Detsamma gäller detJörn tog upp om frikommunerna. Försöket utvärderas nu och tanken är,om allt går enligt planerna, att även här skall möta en proposition.Jag hoppas att då få återkomma till de frågeställningar som togupp. Ledningen av den statligaförvaltningen 28 Tredje vice talman (): Civilministerns anförande var, liksom vad somskrivits i proposifionen, allmänt hållet. Det var inte mycket kontroversiellt idet anförandet, och det mesta skulle jag kunna instämma i. Jag noterar bara avslutningsvis att civilministern undvekatt beröra de kontroversiella frågorna och att de problem som jag har försöktbelysa i mina tidigare inlägg i den här debatten fortfarande kvarstår. Deinvändningar jag har haft och de frågor som jag har ställt kvarstår ocksåobesvarade. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (synen på statlig förvaltning) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 71 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (förvaltningsmyndigheternas självständighetgentemot regeringen) Först biträddes reservation 2 av m. fl. -som ställdes mot reservation 3 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 209 röster mot99 för reservation 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 7 (informella kontakter mellan ochmyndigheterna) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 102 förreservation 4 av m.fl. Mom. 9 (ramlagstiftning) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 148 förreservafion 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 (effekfivitets- och produktivitetskriterier istatlig verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 17 förreservation 6 av . Mom. 14 (myndigheternas inre organisation) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av -bifölls med acklamation. Mom. 22(revisorers och ställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:12-2 Mom. 23 (självständighet) 13 maj1987 Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering - som , , - , ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av deni reservation 9 r r-- , av m. fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamation. ligajorvaltnmgen ' , . Mom. 27 (chefsförsörjning i statsförvaltningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avNils - bifölls med acklamation. Mom. 28 (förflyttningsskyldighet för verkschefer-iallmänhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 30 (lekmannainflytandet i förvaltningsmyndigheternasledning) -Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (lekmännens roll inommyndighetsledningarna) Först biträddes reservation 13 av m. fl.med 77 röster mot 46 förreservation 14 av och . avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 av - genom uppresning. Mom. 32 (lekmannastyrelsernas beslutanderätt) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 37 förreservation 15 av och . Mom. 33 (styrelsernas sammansättning) Först biträddesreservation 16 av m. fl. med73 röster mot 17 för reservation 17 av . 219 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 16 av m.fl. - genom uppresning. 36 (personalföreträdare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 59 (ombildning till aktiebolag av affärsverken inomtrafikutskottets område) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation19 av m.fl., dels reservation 20 av - bifölls medacklamation. Mom. 40(ombildning till aktiebolag av affärsverken inom näringsutskottets område) . Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation21 av m.fl., dels reservation 22 av - bifölls medacklamation. Ledningen av den statligaförvaltningen Mom. 41(utförsäljning av affärsverkens dotterbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot.reservation 23 avAnders m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 42 (affärsverkens monopolställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 (en särskild affärsverksförordning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 47 (koncernstyrelsernas sammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation26 av m. fl., dels reservation 27 av - bifölls medacklamation. Mom. 50 (utnämning av chefer närmast underaffärsverkscheferna) Utskottets hemställan - som' ställdes mot reservation 29av - bifölls med acklamation. Mom. 53 (arbetsgivarfunktionen i affärsverkensdotterbolag) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 20 förreservation 30 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingarr 1986/87:22 om granskningen avriksbankens förvaltning och dispositionen av vinst (förs.1986/87:13 samt redog. 1986/87:15 och 19), 1986/87:45 om anslag till utgivandeav statliga medel i visst fall (prop. 1986/87:130), 1986/87:122 justitieutskottets betänkanden 13 maj1987 1986/87:28 om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 1986/87:109 delvis), 1986/87:33 om ändring i lagenom immunitet och privilegier i vissa fall, m. m. (prop.1986/87:111), 1986/87:21 om anslag till kronofogdemyndigheterna, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis och förs.1986/87:7), 1986/87:26 om hybrid-DNA-kontrollen (skr. 1986/87:131)samt 1986/87:21 om försäljning av viss fast egendom (prop.1986/87:138). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:19om anslag till Vägväsende m. m. 1986/87:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attdetta betänkande samt socialutskottets betänkande 23, som föredragits vidkammarens arbetsplenum (prot. 118), ochsocialförsäkringsutskottets betänkande 14, som föredragits vid (prot. 119), skulle avgöras i ett sammanhang när debatten omalla dessa betänkanden var avslutad. Först fortsattes behandlingen av socialutskottetsbetänkande 23 om skadeverkningar av amalgam. Skadeverkningarav amalgam (forts, från prot. 29CLAES RENSFELDT (s); Debatten gäller alltså socialutskottetsbetänkande /87:23 om skadeverkningar av amalgam. Jag begärde genmäle på PerArne Agierts anförande i en kvällsdebatts sena timme för snart sedanmed anledning av hans kommentarer angående tidigare och pågående utredningarbeträffande användningen av amalgam i tandvården. Vad beträffar Nordiska institutets för odontologiskmaterialprovning, NIOM:s, uppdrag att utföra riskvärderingar av kvicksilver identalt amalgam resulterade deras rapport i att dentalt amalgam är ett vällämpat tandfyllningsmaterial med mycket få kända biverkningar. Detta var detresultat institutet kom fram till, och utskottsmajoriteten har inte haftanledning att ifrågasätta utredarnas kompetens. Därför bör vi inte diskuteradenna fråga. Vi lekmän måste ha tilltro till expertgruppers utlåtanden. Den avsocialstyrelsen tillsatta expertgruppen har aviserat sin rapport till i slutet avvåren 1987. Rapporten kommer alltså , Prot.1986/87:122 vilket jag också sade i mitt anförande . Det är dentidsuppgift som utskottet haft att tillgå. Låt oss alltså avvakta utredningen. Avsikten för oss allai utskottet är ju givetvis att hjälpa de människor som har detta tandproblem,att stilla den oro som de känner och att verkligen ta dem på allvar. För attdessa patienter skall få en adekvat vård måste tillgängliga experters forskningföreligga. Först då visar vi den förståelse och den omtanke som dessa människorhar rätt att kräva. 30 PER () replik: Jag har inget annat yrkande än har gjort klart för mig att justeringssammanträde äger rum . Dethör ju till spelets regler att man inte begär något annat när en utredning ärså nära förestående, annars hade det varit starkt frestande. Jag uppfattade som om han i första handmånade om experterna och utredningarna och mycket litet funderade på vad manskall göra åt dessa 4 000 människor som har skador och de 39-40 tandsköterskorsom lider ganska svårt av de skador som de har fått i sitt arbete. Vi väntarnaturligtvis på utredningen och hoppas och kräver att den skall leda till någotannat än NIOM:s undersökning, som faktiskt var att jämföra med enpolisutredning .som utreder polisen. 31 (); Denna debatt blir lång-den började ju redan itorsdags. Det kanske är litet betecknande för detta problem att det är mycketsvårt att komma fram till något resultat. I det här betänkandet behandlas ett antal motioner i vilkaman tar upp amalgamets skadeverkningar. Jag står tillsammans med tre av dessa motioner. Jag skall i mitt anförande bara komplettera StinaGustavssons inlägg i denna debatt . Kvicksilver är ett av de giftigaste ämnen vi har.Kvicksilverförgiftning ger många och svåra sjukdomssymtom, både fysiska ochpsykiska. Vem minns inte restriktionerna mot att äta kvicksilverförgiftadinsjöfisk . Trots att detta är helt vedertagetstoppas gladeligen ca kvicksilver in i svenska folkets munnar varjeår-detta i form av tandfyllningar med amalgam. Varje form av samband mellan amalgam ochkvicksilverförgiftning har tidigare förnekats av och av helatandvårds- och sjukvårdsetablissemanget. Först när några envisa människor med kunskaper omkorrosion och förgiftningssymtom och som själva drabbats började plocka framfler och fler bevis på att kvicksilvret i amalgam inte är stabilt började manmotvilligt medge detta. Mänga forskare har arbetat med de här frågornamen under mycket stort motstånd. Kvicksilvret i amalgam är inte bara ett problem för demänniskor som drabbas av förgiftning. Det är också ett stortarbetsmiljöproblem för tandsköterskoroch tandläkare, och kvicksilvret förorsakar betydande utsläpp fråntandläkarmottagningar, kyrkogårdar och krematorier. Förutom det rent mänskliga lidandet förorsakar demänniskor som drabbas av kvicksilverförgiftning samhället stora kostnader varjeår i form av läkarundersökningar och långa sjukskrivningsperioder. Ändå har maninte velat ta deras problem på allvar. Det är ganska anmärkningsvärt, eftersomdet tidigt har funnits en insikt om det här problemet på högsta politiska nivå.Olof skrev i ett brev att socialdemokraternaskulle arbeta för kontroll och prövning av dentalmaterial. Man skulle verka fören förbättring av upplysningen till både patienter och tandläkare och för engenerös tillämpning av tandvårdsförsäkringens regler. Verkligheten blev dock enannan. Motståndet fortsatte att vara lika stort, och inga egentliga åtgärdervidtogs , då så många forskningsrapporter kommit som bevisadesambandet mellan kvicksilverförgiftning och amalgam att man inte längre kundenegligera frågan. Då tillsattes den expertgrupp som snart väntas avlämna sinrapport. utbildades också ett antalhänvisningstandläkare som fick till uppgift att bedöma dessa patienter. De ficken mycket kort utbildning genom försorg, och de fick också sinutbildning innan de senaste rönen i frågan kommit fram. Det ankommer alltså pådessa tandläkare att bedöma huruvida patienten är förgiftad eller ej. Rimligenligger inte detta inom deras kompetensområde. Det händer t.o.m. att dessahänvisningstandläkare ställer psykdiagnoser. Sådant skulle inte få förekomma.Hänvisningstandläkarna borde, som sade i torsdagens debatt,syssla med primärt allergiska reaktioner orsakade av tandfyllningsmaterial, ochhänvisningsläkarna borde bedöma förgiftningssymtomen. Det är därför vi icentern tycker att det är så viktigt att man också inrättar hänvisningsläkareute i varje landsfing med speciell kompetens att bedöma förgiftningssymtom.Dessa läkare kan se till att de rätta proverna blir tagna på patientens blod,så att de kan konstatera om det finns förhöjd kvicksilverhalt i blodet. Det ärju först då som en riktig diagnos kan ställas. Av inlägg i denna debatt i torsdagsframgick med all tydlighet att han inte hade uppfattat skillnaden mellan enhänvisningstandläkare och en hänvisningsläkare. Det är beklagligt, men detspeglar den okunskap och begreppsförvirring som finns bland både allmänhetoch politiker i den här frågan. Jag hoppas att jag har kunnat klargöra det helanågot. En sak som också berörs i betänkandet är ett dentaltproduktregister. Regeringen väntas ta ställning till detta i samband medbehandlingen av betänkandet från kommittén för utredning av den medicintekniskasäkerheten. Det sägs dock inget om när den behandlingen väntas ske. ClaesRensfeldt ger inga upplysningar alls i det avseendet. I socialstyrelsensrapport som avlämnades '1986 påtalades behovet av ett sådantregister. När händer det något, ? När får vinågot resultat? I själva verket vet inte tandläkarna vad det är som de stoppari tänderna på sina patienter, vilket är oacceptabelt. Alltmer talar för att amalgam inte bör användas somtandfyllningsmaterial. I sitt inlägg hänvisade till denundersökning som gjorts av Hansade också att vi skall ha tilltro till experter. Men enligt min Prot.1986/87:122 erfarenhethar det alltför ofta visat sig att man kan vara mycket illa ute om 13 maj1987 man baralitar på experter som sysslar med traditionella kunskaper. , = .,, , , p r = 1 1 o,, ,, ... , Bidrag tillsiukförsäk- ringen m. m. masteockså se till det som kommer tram frän andra hall och bedöma saker ur , Sambandet mellan amalgamfyllningar ochkvicksilverförgiftning är så pass bekräftat att man redan nu borde kunna fattabeslut om att förbjuda amalgam som tandfyllningsmaterial. Det stora antaletmänniskor i som blivit kvicksilverförgiftade anser att tiden nu ärmogen för att angripa huvudorsaken, dvs. Det finns länder som harslutat att använda amalgam som fyllning i tänderna. Här i är det endastgravida kvinnor som rekommenderas att ej fylla sina tänder med amalgam. Detfinns ersättningsmaterial, och forskning pågår. Även om de ersättningsmaterialsom nu finns kanske inte har samma hållbarhet som amalgamet, är det enligt minmening bättre att man gör om en fyllning än att man fortsätter aftförvärra det hela, som ju riskerar att leda till att kvicksilverförgiftningenblir en av vår tids folksjukdomar. Sammantaget, fru talman, andas betänkandet försiktighetoch avvaktan i väntan på expertgruppens förslag. Den har aviserats komma enderadagen . Det hade varit en stor fördel om vi hade haft rapporten som grund förbedömningen av motionerna i detta betänkande och om vi i stället väritat medatt fatta beslutet . " kommer frågan att bli ytterligarefördröjd, med allt det mänskliga lidande som detta medför. Det är bara attbeklaga. Naturligtvis är det lättare att hänvisa till en utredning än att fattabeslut i denna prestigefyllda fråga. Men måste vi komma till skott för desjuka människornas skull. Till slut, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 3 och 4 samt till motion 1986/87;So478 yrkande 2 om förbudmot amalgam; Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 19.) Kammaren fortsatte härefterdebatten om socialförsäkringsutskottets betänkande. 14 öm bidrag tillsjukförsäkringen m. m. Bidrag till sjukförsäkringen m.m. (forts, från prot. 32 (): Det är vi började diskuteradet här betänkandet, nr 14, från socialförsäkringsutskottet. Det handlar om bidrag till sjukförsäkringen m. m. Våra anföranden hann vi hålla , innan interpellationssvaren avbröt vår debatt. Då jag begärde ordet var det egentligen som replik främst till , men kanske också för att kommentera något av de andra anförandena.