prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Det aktuella handelsfartyget är emellertid redan under produktion, vilketregeringen har underlåtit att omtala i propositionen. Detta är i högsta gradanmärkningsvärt. Det begärda anslaget på 180 milj. kr. år avsett att motsvaraskillnaden mellan fartygets marknadspris och produktionskostnaden vid Kockums.I efterhand har det framkommit att den föreslagna ersättningen är beräknad pågrundval av skillnaden mellan marknadspris och kalkylerad produktionskostnadvid tidpunkten för beslutet om fartygsbygget . Regeringens avsikt äratt ersättning skall utgå med eft fast belopp oavsett det faktiskakostnadsutfallet. Näringsufskotfet har genom upprepade utfrågningar avberörda intressenter sökt att komplettera den bristfälliga,information somlämnats i propositionen. I detta sammanhang har vi - sedan vi noterat vissaindikationer härom - undersökt huruvida tillräckligt energiska försök hargjorts att finna en extern beställare till ettfartygsbygge på godtagbara ekonomiska villkor. Här måsteäven utskottsmajoriteten konstatera det faktum att motstridiga uppfattningarhar redovisats inför utskottet. Under den fortsatta beredningen av ärendet framkom det -via uppgifter i massmedia - att den mäklare som tidigare hade förmedlatkontakter med denna innebörd själv hade träffat avtal med Svenska Varv omövertagande av såväl kontraktet för det aktuella fartygsbygget som för tvåsysterfartyg, vilka levererats från Uddevallavarvet . Efter den förnyade utfrågning som då blev aktuell kundenäringsutskottet inhämta upplysningar om de ekonomiska villkor som skulle gällaför överiåtelsen av Svenska dotterbolag- Oktetten, som alltsåförfogade över de tre fartygen - till mäklaren . Vikan då konstatera att det inträffade leder till ett förtäckt kapitaltillskotttill på bortåt 20 milj, kr, - vilket är i strid mot regeringens egnauttalanden i samband med tidigare riksdagsbeslut. Jag vill därför rikta frågantill utskottets talesman: slutsats drar utskottsmajoriteten av dettakonstaterande? Vi reservanter vill för vår del erinra om att Svenska våras fick ett kapitaltillskott av 950 milj, kr,, bl, a, för justomstruktureringsåtgäi-der. Samtliga kostnader för avvecklingen av börenligt vår mening kunna bestridas av varvskoncernens egna medel. Ytterligareresurser för ändamålet bör kunna skapas genom utförsäljning av delar av koncernen.Vi yrkar därför, herr talman, avslag på regeringens hemställan i sin helhet. Den tredje punkten i samma proposition som vi riktarmotsvarande kritik emot gäller förslaget att skall bemyndigaregeringen att överlåta aktierna i till Norske Fina A/S och isamband därmed ikläda staten ekonomisk förpliktelse i enlighet med vad somförordas i propositionen. Avtalet innebär att staten skall efterge 5,1 milj,kr, av en fordran på 11,6 milj, kr. Därtill kommer att staten enligt avtaletpåtar sig ett skadeståndsansvar. Varken köpeskillingens storlek ellergrunderna för skadeståndsansvaret har förklarats i propositionen. Med stöd av de uppgifter som framkommit i samband med deutfrågningar som utskottet har nödgats till kan vi konstatera, att regeringeninte har låtit tillräckligt grundligt undersöka möjligheterna att finna andraköpare. Det har heller inte kunnat visas att de avtalade villkoren för enöverlåtelse är skäliga. Det underlag för beslut som regeringen har lagtfram är med andra ord fullständigt oacceptabelt och kan inte få tjäna somunderlag för beslut. Uppgifter som har framkommit under utskottsbehandlingentyder på att den överenskomna köpeskillingen är orimligt låg. Vi reservanterpåpekar i reservationen, att Oljetransits anläggning består av tre bergtunnlarmed sammanlagt 15 cisterner för lagring av oljeprodukter. Lagringskapacitetenär 51 600 m"*. I anläggningen ingår bl.a. järnvägsspår, hamn ochbyggnader. Det har också framkommit, att regeringen endast har haft kontakt medNorske Fina A/S och , trots att flera norska och andrainternationella bolag med verksamhet i regionen skulle kunna vara intresseradeav att förvärva anläggningen. Vi kan således konstatera en mycketanmärkningsvärd underlåtenhet från den sida. , AB Oljetransit, , m. m. , A B Oljetransit, , m. m. Även häryrkar vi avslag på propositionens förslag i motsvarande del. Meddet anförda ber jag att få yrka bifall till de fem reservationer som fogatstill utskottets betänkande. AnL 159 (): ställningstaganden i det härbetänkandet är en direkt följd av vad vi sade i varvsbetänkandet från i våras.Vi var då inte beredda att anvisa det kapitaltillskott på 950 milj. kr. somregeringen föreslagit och som majoritet sedan beslutade om. Vi varkritiska framför allt av principiella skäl. Vi ansåg - och anser fortfarande -att statens engagemang i Svenska Varv bör avvecklas. I motsats till regeringen kunde vi inte finna några skälatt behålla koncernen samlad. hade bolaget tvingats vända sigtill staten med begäran om kapitaltillskott, och hadetidsfristen för att uppnå lönsamhet utsträckts. Vi sade alltså nej tillkapitaltillskottet och krävde en redogörelse för koncernens möjligheter atttäcka sina förluster genom en utförsäljning av företagsenheter. har att ta ställning till ytterligare 180milj. kr., den här gången för awecklingsproduktion vid . Inte minst motbakgrund av att Svenska Varv fick sina 950 miljoner , bl. a. just föromstruktureringsåtgärder, var det inte särskilt svårt för att taställning till dessa nya miljoner. Det här bör koncernen klara med egna medeloch utan ytterligare kapitaltillskott, hävdar vi, och pekar igen på möjlighetenatt sälja ut delar av koncernen. Under utskottsbehandlingen har vi fått besked om attSvenska Varv har träffat ett principavtal om försäljning av Oktettenoch därmed också det aktuella fartygsbygget vid . Vi har naturligtvisinget att erinra mot försäljningen som sådan, men efter den redovisning vi harfått av avtalet kan vi konstatera, att de 180 miljonerna förmodligen kommer attinnebära ett rent kapitaltillskott, alltså utöver förlusttäckningen för fartygsbygget.Det gör vår kritik än mer motiverad. Vi har också påpekat det anmärkningsvärda i att regeringenhar låtit Svenska Varv besluta om fartygsbygget innan medel har anslagits föratt täcka den väntade förlusten. har i praktiken saknat möjlighet attpröva olika alternativ. Och jag tycker inte att de förklaringar som har lämnatsär tillräckliga. Det återstår att höra om Bo Finnkvist har några bättre tillhands . Regeringen föreslår vidare att skall bevilja ettanslag på nära 124 milj. kr. för ränta på de skuldebrev till Svenska Varv somriksdagen tidigare fattat beslut om att lösa in. Och detta gör man efter detatt man tidigare klart deklarerat, att någon ytterligare räntebetalning inteskulle ske. Antingen är det här ytterligare ett exempel på attregeringen har svårt att uppskatta de ekonomiska konsekvenserna av sittägarengagemang i Svenska Varv eller också är det en ny allvarliginformationsmiss. Möjligen är det båda delarna! När det gäller fartygsinnehavet i Zenit, så är det bra attdet nu har reducerats. Vi kan konstatera att det hade varit en god affär förstaten om den här avvecklingen hade skett tidigare, i enlighet med folkpartietsförslag. är hög tidatt regeringen nu ser till att den statliga rederiverksamheten upphör en gångför alla. kommer närmare att beröra syn påförsäljningen av statens aktier i , där Norske Fina A/S för enmycket låg köpeskilling får en anläggning med hamn, järnvägsspår, fastigheteroch tre bergrum med fem stålcisterner i varje. Detta sker utan att regeringensförhandlare tycks ha haft någon som helst kontakt med andra tänkbara köpare.Till detta återkommer alltså . Jag yrkar bifall till de reservationer somfolkpartiet har undertecknat. , AB Olje-transU, , m. m. AnL 160PER-OLA (): Merparten av det som behandlas i det härbetänkandet från näringsutskottet berör pä olika sätt varvsnäringen. Det ärockså frågor som har varit uppe till behandling i kammaren vid ett flertaltidigare tillfällen. Med andra ord skulle man kunna klassa betänkandet till avdelningen"gamla skivbekanta", om uttrycket tillåts. Argumenten för och emot har upprepats vid åtskilligatillfällen. När nu kvällen är sen skall jag fatta mig mycket kort, eftersom vifrån sida bara har undertecknat en enda reservation i betänkandet. Jagtänker inte heller utnyttja den anmälda tiden fullt ut. Jag kommer främst att ta upp Zenit Shippingsfartygsinnehav. Den frågan har återkommit till kammaren under i stort sett hela80-talet. Man kan konstatera att svensk varvsnäring och dess fartygsinnehav harsin framtid bakom sig. Det har också . behandlade fartygsinnehav isamband med beslutet om varvspolitiken 1983. Frågan har sedan återkommit fleragånger. 1983 slog vi från sida fast att det finns skäl att avvecklafartygsinnehavet. Det vore det mest ekonomiska för samhället. Det vore ocksådet mest rationella beslutet att fatta. Men då vann inte vår uppfattningriksdagens gillande. Det var en uppfattning som vi delade med ochmoderaterna. Ärendet har sedan återkommit . Lika regelbundet har vi fråncentern tillsammans med de andra icke-socialistiska partierna fått reserveraoss mot majoriteten i näringsutskottet. Det finns skäl att understryka att detär hög tid att regeringen lägger fram förslag om hur nian skall avveckla ZenitShippings fartygsinnehav så fort som möjligt. Till detta hör också UddevallaShippings fartygsinnehav. Jag yrkar bifall till reservation nr 2, somcentern har undertecknat. Sedan vill jag säga några ord om AB Oljetransit. och har tagit upp den frågan. Vi har från centernssida inte haft anledning att underteckna den reservation som avgivits i denfrågan. Jag vill något motivera det. Vårt ställningstagande bygger på att de redovisningar vihar fått, både då propositionen lämnades och i utskottet, har sagt oss att detinte finns skäl att ställa krav pä regeringen utöver det som har gjorts,nämligen överlåtelsen av dessa aktier till Norske Fina A/S. Vi har inte funnitde skål som kommit fram i reservationen tillräckligt starka för att vi skallansluta oss till den. 11 protokoll 1986/87:50 , AB Olje-transU, , Jag ber därför att få yrka bifall tillutskottets hemställan på den punkten och även i övrigt utom alltså när detgäller reservation 2, till vilken jag redan yrkat bifall. AnL 161 BO FINNKVIST (s): Till att börja med kan jag hålla med Per-OlaEriksson om att det här är - som han uttryckte det - gamla skivbekanta. Dessafrågor har till stora delar behandlats förut, och reservationerna kan sägasvara en uppföljning av det som har sagts från de borgerliga,partiernas representanter. betänkande 1986/87:15 rör anslag m, m,på tilläggsbudget I inom industridepartementets område. Låt mig börja med attyrka bifall till utskottets hemställan. vill jag säga att vi iutskottet är helt överens om vissa saker. Men till betänkandet har också fogatsfem reservationer av de borgerliga partierna- en från och de övrigafrån och . Reservationerna gäller bl, a, försäljning avstatens aktier i , ränta på statens skuld till Svenska Varv ochavvecklingsproduktion vid . De brister som har funnits i materialet haravhjälpts med att upplysningar har lämnats i ärendena av representanter frånindustridepartementet. Svenska Varv och ett privat företag. Jag övergår så till reservationerna. Beträffandereservation 1 kan nämnas att en revisionsbyrå har värderat AB Oljetransit till2,9 milj. kr. Substansvärdet har beräknats till 3,3 milj.kr. Värderingen har skett utifrån möjliga hyresintäkter, och det är iallmänhet det värde som läggs till grund vid försäljning. Köpeskillingen uppgårtill 3,5 milj. kr. 3 milj. kr. i statliga lån skall dessutom inlösas avköparen. Utskottsmajoriteten tycker att dessa villkor är rimliga ochtillstyrker därför affären. Reservation 2 behandlar fartygsinnehav. Ireservationen sägs att fartygsinnehavet i huvudsak har avvecklats och att det ärtillfredsstäl lande. Det finns också en uppmaning om att sälja ut det övriga fartygsinneha vet. Vidare påstås att resultatet skulle ha blivit bättre vid en snabb avveckling. finns bara två gastankrar kvar, medan det fanns nio fartyg . Fartygsinnehavet har således avvecklats i snabb takt. Det går naturligtvis alltid att påstå att resultatet skulle ha blivit bättre omavveckling en skett ännu snabbare, men det kan knappast bevisas. Det här är en gammal fråga som helt naturligt kommer igen i reservationen. Jag yrkar avslag på denna reservation. ' Reservation 3 gäller medel till räntebetalning tillSvenska Varv. Regeringen förbisåg att medel skulle behövas ocksåför betalning av ränta för inlösen av statens skuld. Statensåtagände måste fullföljas, något som även har sagts av andra här. Slutligreglering kommer att ske med 123,8 milj. kr. Jag nämnde inledningsvis detta förbiseende.Statssekreterare har besvarat frågor i utskottet om den här saken och medgett att ett förbiseende har skett. Han har också lovat att det inte skall upprepas. Det är något som vi tror på. I reservationerna 4 och 5 behandlas i princip samma sak.nämligen frågan om anslag till avvecklingsproduktion vid . proposition1985/86:120, som behandlades . Denna avvecklingsproduktion kunde dåinte fastställas värdemässigt, utan regeringen skulle återkomma i saken. Detansågs också olämpligt att ange en summa; eftersom det kunde störa förhandlingarnamed eventuella köpare. Svenska Varv har redan sålt detta fartyg-plus två andraingående i rederiet . Svenska Varvs hela fartygsinnehav är därmedavvecklat. Det påstås t.o.m. att fartygen såldes till ett beloppsom låg 20 ä högre än beräknat. Principerna för avveckling och kostnaderhar redovisats för utskottet. Det är, tycker jag, litet svårt att stå här - som StenSvensson gjorde i varje fall - och påstå att affären kommer att tillföraSvenska Varv ett antal miljoner. Det sista fartyget kommer ju inte att varafärdigt förrän om ungefär , och vad kostnaden blir är det väl svårt attsvara på . Avslutningsvis vill jag säga att Svenska Varvs ledning harhaft ett svårt jobb med avveckling av varvsproduktionen iSverige, och man måste säga att avvecklingen har skett på ett bra sätt. Det gårockså an att tillfoga att en del av fartygen som fortfarande finns kvartillverkades när vi hade ett antal borgerliga regeringar, somdå också hade inflytande över varvsfrågan. Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan. , AB Oljetransit, , rri. AnL 162 () replik: Jag ställde frågan till Bo Finnkvist vilkenslutsats han drar av den redovisning som vi har fått i näringsutskottet. Jagfick inte det svar jag hade tänkt mig - och det hade jag väl inte heller väntatmig -men jag vill gärna få två uppgifter bekräftade av Bo Finnkvist. Inför utskottet har redovisats att produktionskostnadenför det sista återstående handelsfartyget vid skulle uppgå till 260milj. Uppgörelsen med mäklaren innebär att det blir en köpeskilling på irunt tal 100 milj. kr. Vill Bo Finnkvist bekräfta att de här tvåfaktauppgifterna som jag redovisar, facit av affären, är korrekta? Jag vill dessutom fråga: Anser BoFinnkvist att det material som regeringen har presenterat på de här punkterna ipropositionen är tillfredsställande och kan utgöra underlag för riksdagensbeslut? AnL 163CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Det är uppenbart att inte heller Bo Finnkvisthar några bättre förklaringar till de brister som har funnits i den informationvi har fått i propositioner tidigare och . De bristerna uppvägs ju inte avdet som vi på vårt initiativ har kunnat få reda på under utskottsbehandlingen.Bristerna kvarstår uppenbart. När detgäller Zenit och avvecklingen är det riktigt att det har hänt en del den allrasenaste tiden, men det ändrar inte det faktum att med de metoder som vi harföreslagit, med en tidigare avveckling, skulle det ha varit en betydligt bättreaffär för staten. Vad beträffar räntan på skuldebrevet får vi, i och med attdet är ett civilrättsligt avtal, acceptera att pengarna betalas ut.Anmärkningsvärt , AB Olje- : transit, , m. m. är här,tycker jag, att vi inte heller i den nu aktuella propositionen har fått någonförklaring till att uppgifterna var direkt felaktiga . Bo Finnkvist har inte haft någon kommentar till att ettbifall till propositionen med all säkerhet innebär ett nytt kapitaltillskotttill Svenska Varv, i bjärt kontrast till vad som har sagts också frånregeringens sida. AnL 164 BO FINNKVIST (s) replik: Det kostar pengar för staten atttillverka fartyg i , och det är ju orsaken till att varvsnäringen harlagts ner, den statliga delen i varje fall. Det är väl då ett svar till StenSvensson. Summorna som det frågas om har fastställts med ledning avatt det tillverkats två exakt likadana båtar förut. Siffrorna har granskats avbl. a. revisorer. Sedan tycker jag att det är roligt för Svenska Varvsledning att få höra att även tror att vi kan tjäna pengar och attverksamheten kan bli effektivare . I så fall måstejag säga att det är en prestation. AnL 165 () replik: Bo Finnkvist bekräftar nu att dessa uppgifterär korrekta. Produktionskostnaderna var alltså 260 milj. kr. Affären medfartyget innebär att köpeskillingen blir 100 milj. kr. Mellanskillnaden blir då160 milj. kr. Riksdagsmajoriteten begär nu att det skall anslås 180 milj, kr.Jag konstaterar att det här blir fråga om ett direkt kapitaltillskott tillSvenska , Det är i strid med de uttalanden som regeringens företrädarehar upprepat gång på gång. Sedan kvarstår, herr talman,,mitt påpekande om underlagetför våra beslut. Jag vill fråga Bo Finnkvist: Anser Bo Finnkvistatt regeringens redovisning kan utgöra ett fullgott underlag för beslut här ikammaren på de punkter som propositionen tar upp? AnL 166 () replik: Det är sannerligen inte mycket att skryta omatt man kan tjäna pengar på ett fartygsbygge när 180 milj, kr, iförlusttäckning ges. Vi talar om en produktionskostnad på 260 milj, kr, AnL 167 BO FINNKVIST (s) replik: Vad gäller beslutsunderlaget sade jag i mittanförande att det var otillräckligt. Det står också i betänkandet att det fannsvissa brister. Men vi är helt säkra på att det kommer att rättas till. Den summa som fartyget kommer attkosta när det är färdigbyggt får vi reda på först . Det går inte att säga att tillförs extra kapital. AnL 168LARS DE (): Vid en flyktig genomläsning av s, 38 ipropositionen om tilläggsbudget nr 1 /87 verkar förslaget harmlöst.Norske Fina A/S betalar6,5 milj, kr, för en anläggning där svenska statens skuld är nedskriven till11,6 milj, kr. Det är visserligen ingen godaffär för , men beloppen ärinte stora och kan förväntas acceptera det hela utan bråk. Men, herr talman, det handlar om en stor anläggning iMuruvik/Hell vid isfritt vatten i , Där finns en hamn medjärnvägsspår, kontorshus, pumphus, torrgodslager och en nära tunnel in till tre stora bergrum, I varje bergrum finns fem stålcisterner för lagring avhögkvalificerade bränslen som bensin, flygbensin, nafta och fotogen. Omanläggningen skulle nyuppföras skullle kostnaden bli ca 200 milj, kr,,men samma skyddade lagringsmöjlighet skulle med modern teknik kunna åstadkommasför kanske 125 milj, kr. Det låter ju illa nog att sälja en anläggning som kostar125 milj, kr, för 6,5 milj, kr,, men den föreslagna affären är ännu värre änså, säljer nämligen aktierna i ett företag, A/S Listura, som har 3,5milj, kr, i likvida medel och , i kortfristiga fordringar. VadNorske Fina A/S faktiskt betalar är alltså 2,9 milj, kr,, och för denna isammanhanget ynkliga summa får man dessutom en garanti från svenska staten attden skall svara för alla dolda fel som kan finnas i anläggningen och för kravsom kan resas mot A/S Listura från "nuvarande och tidigareanställda". När svenska staten väl avhänt sig anläggningen iMuruvik/Hell uppstår betydande merkostnader för intransporten av reabensin tillvissa flygflottiljer i , Likviden från Norske Fina A/S torde inte täckadessa merkostnader mer än . Därefter kommer merkostnaden attbelasta vår försvarsbudget, och vi har då skänkt bort den utomordentligt finaoch väl genomtänkta anläggningen i /Hell, Det är till ytterlighet anmärkningsvärt att regeringen kanföreslå att göra en så urusel affär. Om det handlade om etttvångsläge kunde man möjligen förstå förslaget, men inget som helst tvångföreligger, I sammanhanget finns skäl att undersöka hur staten lagt uppförhandlingarna med den norske - eller rättare belgiske - köparen. Därvidframkommer bl, a: att Norske Fina A/S har kontrakt pådryg halva anläggningen , Detta bör utgöra skäl nog för att inteförhandla , utan att väntatill 1991,. att man låtit en revisionsbyråutreda anläggningens avkastningsvärde som bas för försäljningsbeloppet. Ettdåligt hyreskontrakt resulterar naturligtvis i ett lågt avkastningsvärde.Varför inte vänta till 1992, då ett nytt hyreskontrakt med högre avgifter kundeha begärts? Det är dessutom rått orimligt att räkna på ett avkastningsvärde påen beredskapsanläggning - den har ju inte byggts för att ge avkastning, utanför att ge försörjningstrygghet i fall av avspärrning eller krig. att inte ett enda annat oljebolagtillfrågats om det skulle kunna vara intresserat av ett förvärv. Det finns juett tiotal att välja på i , men man kunde väl åtminstone ha besväratsig med att fråga Statoil och Norsk Hydro, som båda säljer bensin och olja iSverige och därför kunde förväntas ha intresse av en anläggning som liggergeografiskt väl till för vidaretransport av produkterna hit. , , , m. m. Propositionens förslag innebär att Sverigeför ett par miljoner slumpar bort en anläggning som kan vara värd över 100miljoner. Hellre än att frivilligt och utan tvångsläge göra en så urusel affärborde behålla anläggningen i /Hell, I tider av avspärrning ellerkrig representerar den vår enda i fred förberedda möjlighet att importera oljaoch bensin från fartyg som är oberoende av om , Kattegatt ochÖstersjöinloppen är öppna för trafik eller igenkorkade. Även i fred sparar vipengar på att utnyttja den, i synnerhet de år då skeppsfarten på Östersjönbesväras av ishinder, Om väljer att godkänna den föreslagna affären idet skick den nu föreligger, så måste detta för vanliga svenska medborgare ochskattebetalare framstå som ett meningslöst bortslumpande av en värdefullanläggning som det lönar sig att utnyttja även i fred men som kan vara tillutomordentlig nytta för vårt försvar och vårt folkhushåll i ofärdstider. Jag ber att få yrka bifall till den avfolkpartiet och gemensamt avgivna reservation 1, , Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sammanträde, seprot, 51,) konstitutionsutskottetsbetänkande /87:13 om normgivning m, m. Normgivning m. m. AnL 169 HANS NYHAGE (m): I betänkande 13behandlas motioner om normgivningen, bl.a, regelförenklingsarbetet. Tillbetänkandet finns fogade 10 reservationer. Vi moderater har ställt oss bakomfem av dem. I dessa reservationer följer vi upp vad moderata samlingspartietunder i partimotioner har fört fram beträffande omfattningen ochutformningen av lagar och andra regler, beredningen av lagstiftningsärenden,bemyndigande till regeringen och förvaltningsmyndigheter, retroaktivlagstiftning samt förhållandet mellan svensk rätt och . Våraståndpunkter i dessa frågor är alltså väl kända . Jag nöjer migdärför vid denna sena timme och med hänsyn till arbete att hänvisatill vad vi har anfört i reservationerna. Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 1,4, 7, 8 och 9. AnL 170MARGITTA (): Jag har förstått att en förkortning aveventuella anföranden är önskvärd, varför också jag försöker att fatta migkort. I varje diskussion om avreglering och regelförenklinghamnar man snabbt i en debatt om enbart tekniska frågor, utan att först ha nåttnågon enighet om den grundläggande ideologi som avregleringen bygger på. tiet ärtilltron till varje människas vilja och förmåga att ta ansvar basen för heladiskussion när det gäller regelförenkling, avreglering och decentralisering. Vad är det vi menar? Vi tycker att en avreglering inte ärett mål i sig utan ett medel för att skapa effektiva organisationer som gerbättre måluppfyllelse och bättre svarar mot medborgarnas behov. Hur vill vi dågå till väga? Vi menar att den konsekvensanalys som är regel och sominnebär att ekonomiska konsekvenser skall följa på förslag till beslut skallutvidgas.