prot · GA0970 · 1986-12-31 00:00:00 — Det bör nämnas att den expansiva som borde kunna förlägga verksamhet till . Till slut noterar jag med tillfredsställelse attarbetsmarknadsministern noga följer utvecklingen i kommun. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1986/87:343 om A-kassornas utbetalningsregler i har frågat mig om jagär beredd att föreslå åtgärder för att förändra arbetslöshetskassornasutbetalningsregler. har ställt frågan mot bakgrund av påståendenom att ungdomar i oroväckande hög grad skulle missbruka arbetslöshetsersättningen. Jag förutsätter att med missbruk avserpersoner som slutar sina anställningar på egen begäran och därefter gör anspråkpå arbetslöshetsersättning. I uppdraget till den särskilde utredare som tillsatteshösten 1985 för att göra en översyn av vissa frågor rörandearbetslöshetsersättningen ingår bl. a. att kartlägga omfattningen av detfrivilliga slutandet. Utredaren skall med utgångspunkt i kartläggningen föreslååtgärder som kan riktas mot såväl arbetsgivare som arbetstagare. Utredarenskall redovisa sina förslag . Det är självfallet också viktigt att arbetsförmedlingen påalla sätt medverkar till att minska omfattningen av det frivilliga slutandet.De nya lokala arbetsförmedlingsnämnderna kan enligt min mening vara ettlämpligt forum fördiskussioner med parterna på arbetsmarknaden. Information till de arbetssökandeär av största vikt, eftersom de enskilda som slutar ett arbete ofta missbedömersina egna möjligheter att snabbt få ett nytt. 28 i (m): har jag motionerat om en förändringav A-kassornas utbetalningsregler när det gäller dem som missbrukar systemet.Det gäller alltså dem som tar ett jobb för att klara A-kassanskarensregler och sedan slutar därför att de inte tycker om arbetet utanbetraktar det som tråkigt och trist. Man låter således övriga skattebetalarestå för levnadsomkostnaderna. Motionerna har dock avslagits av . Men kan jagkonstatera -det framgår av olika handlingar - att det inte bara är jag som här uppfattningen. Även LO säger att det varit en stor ökning av dettamissbruk . Jag vill framhålla att det är fullt O.K. attsluta ett arbete av medicinska skäl - för det kan väl ingen ifrågasätta. Menatt sluta ett arbete enbart av det skälet att jobbet är trist och tråkigt ochsedan begära att andra skall betala för en kan i alla fall inte vara korrekt. Jag frågar statsrådet : Är de uppgiftersom står i nr 6 överdrivna? Anser statsrådet, med tanke på att det trots allt finnsmånga människor i som har mycket besvärliga, smutsiga, trista ochtråkiga arbetsmiljöer, att det är korrekt att vissa skall ha möjlighet attsluta sina jobb och få betalt under 350 eller just av det skälet attjobben är trista, när hundratusentals andra svenskar måste fortsätta dag efterdag, i samma tråkiga jobb? Jag tror inte att några representanter förarbetslöshetskassor ljuger. Jag vet inte hur de som har intervjuats iLO-tidningen har uttryckt sig, men en del av det som står i äralldeles för långt dragna slutsatser. Det står bl. a. att avde arbetslösaungdomarna i som tillhör kassa egentligen har sigsjälva att skylla för arbetslösheten, och det är en uppgift som enligt minuppfattning inte stämmer med verkligheten. Jag känner denne kassaföreståndareganska väl, och jag tror inte att han har uttryckt sig på detta sätt. Det somsägs blir ofta tillspetsat i tidningar. Vad jag liksom många andra har märkt är att det skett enökning av antalet personer som slutar frivilligt. Det är en olyckligutveckling, framför allt mot bakgrund av att dessa ungdomar riskerar att hamnai en betydligt längre arbetslöshet än de själva hade föreställt sig. Det finnsnaturligtvis också skäl att fundera över i vilken utsträckning en person självvid upprepade tillfällen kan sluta ett arbete innan han har fått ett nytt ochuppbära oförändrad arbetslöshetsersättning. På den punkten gjordes för ett parår sedan en mindre skärpning i regelsystemet. I den utredning som började arbeta tas dessaproblem upp. Det är en uppgift för utredaren att försöka finna former för attåstadkomma Om A -kassornas utbetalningsregler enminskning av antalet personer som slutar utan att ha ett nytt arbete och uppbärarbetslöshetsersättning. Jag anser att vi skall vänta med att diskutera dekonkreta lösningarna till dess att utredaren har kommit med sina förslag. 30 i (m): Den tidning jag har refererat till är intenågon borgerlig blaska, utan det är , som statsrådet i vanliga fallär ganska intimt lierad med. I artikeln står det att chefen för säger att"upp mot av ungdomarna är frivilligt arbetslösa. Jag fick inte något klart besked av statsrådet. Det hadevarit värdefullt för den utredare som arbetar att veta vad statsrådet t. ex.tycker i denna fråga, som har diskuterats mycket runt om i landet. Är detkorrekt att lämna ett jobb och begära att andra skall betala, närhundratusentals människor , , och varje årmåste ha dessa trista jobb för sin försörjning? 31 Arbetsmarknadsminister : Frutalman! Jag anser också att det är en viktig uppgift för oss som arbetar medarbetslivsfrågor i vid bemärkelse att medverka till att en hel del av dessatrista jobb försvinner. Det finns många jobb på den svenska arbetsmarknadensom är trista inte bara i allmän bemärkelse, utan synnerligen trista i denbemärkelsen att de faktiskt producerar arbetshandikappade människor. Det är enav anledningarna till att många slutar. De vill inte se sin framtid förstörd -och det får man tyvärr räkna med i en hel del arbetsuppgifter. När det gäller den specielle utredningsmannen kan jagförsäkra dels att han har av regeringen fastställda direktiv att arbeta efter,där dessa frågor finns med, dels att vi har ganska nära kontakter mellanutredaren och departementet. Några kommunikationsproblem på den punkten behöverinte befaras. 32 i (m): Det vore en enkel sak för mig att stå här iriksdagen och mer eller mindre flumma och tala om att vi skall förbättra våraarbetsplatser. Men många av dessa arbetsplatser befinner sig i enkonkurrenssituation, som vi måste acceptera. De skall möta konkurrensen frånutländska företag, där man inte ajltid har den perfekta miljö som man skullevilja ha. Jag tycker att det vore att statsrådet klart ochtydligt sade ifrån att det kan vara värdefullt och lärorikt att ilivet ta ett jobb som inte har karaktären av manschettarbete eller modedesign. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1986/87:350 om arbetsmarknaden i norra har frågat industriministernvilka åtgärder regeringen avser vidta för att säkra den framtidasysselsättningen i norra . Frågan, som är ställd mot bakgrund av planer på attstänga gruvan i , har överlämnats till mig för besvarande. har presenterat planer på att avvecklagruvhanteringen i . MBL-förhandlingarna om denna nedläggning ellerövriga förändringar inom är ännu inte avslutade. Jag utgår från att SSABkommer att medverka till att andra arbetstillfällen skapas i norra omnedläggningen genomförs. Härutöver finns en god beredskap hos de regionalamyndighetena för att sätta in de åtgärder som kan visa sig vara nödvändiga.Regeringen följer noga utvecklingen. Om arbetsmarknaden i norra 34 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningentill min fråga är givetvis den senaste nedläggningen i raden av nedläggningarav stora arbetsplatser i Norduppland. Detta är definitivt droppen som får bägaren att rinnaöver. Norduppland är faktiskt ännu hårdare drabbat än både och Malmö.Jag förstår att statsrådet inte tycker om sådana jämförelser, och det göregentligen inte jag heller. Jag vill inte ta ifrån dessa platser deras stöd,och jag vill inte att man skall spela ut regioner mot varandra. Men när Stora lägger ner sågen i , mister 260personer sina jobb. Ytterligare 150 arbetstillfällen försvinner när koncernensrationalisering av massafabriken genomförs. Dessutom försvinner ca 100arbetstillfällen bland underleverantörerna och 190 jobb i . Någonform av stödpaket måste, som jag förstår det, också till för Norduppland. Regeringen måste ta sitt ansvar, och det tycker inte jagatt den gör. har i sin regionalpolitiska motion föreslagit enkraftig uppräkning av länsanslaget, med . Regeringens förslag ibudgetpropositionen till oförändrat anslag är i realiteten en urholkning.Folkpartiet anser att det lokalt skall bedömas hui- de olika medlen skallsatsas, och det vet man enligt vår uppfattning bäst ute i länen. Dessutom villvi behålla stödområde C. Jag har också motionerat om att skallinlemmas i det stödområdet. Jag vill med anledning av svaretfråga statsrådet; Anser statsrådet att de regionala myndigheterna gesmöjligheter att ha en god beredskap när länsanslaget beviljas med hälften avvad har äskat? 35Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Det är svårt att görajämförelser mellan olika delar av landet. Om vi tittar påarbetslöshetssiffrorna ser vi att Norduppland är långt ifrån det mest drabbadeområdet. Men jag känner väl till att Norduppland har haftstora problem. Många har flyttat från dessa trakter i , och man uppleveratt det finns risk för en framtida utveckling innebärande ännu störresvårigheter och större arbetslöshet. 2 protokoll 1986187:70 - 73 Prot.1986/87:70 jag - vilket jag antar att också frågeställaren gör - att deformella arbetslöshetssiffrorna inte talar om hela sanningen. Omarhetim k H När det sedan gäller länsanslagetsStorlek och andra frågor som norraIlnnla d tog upp vill jag säga attdetta är budgetfrågor som får diskuteras här Det är inte min avsikt att i en frågedebatt ta upp en diskussion om dessa frågor. Jag vet att länsmyndigheterna nu - trots att några beslutännu inte är fattade om en eventuell nedläggning - har börjat förbereda sig föreventuella problem: skall t. ex. på måndagdiskutera tänkbara åtgärder, bl. a. med de inblandade parterna från SSAB.Länsstyrelsen kommer att vid ett särskilt sammanträde i slutet av månadendiskutera konsekvenserna av en eventuell nedläggning av gruvan och vilkaåtgärder som då behövs. Jag utgår från att länsmyndigheterna också kommer attmedverka till att ställa de medel som behövs till förfogande. Som jag sade förut följer regeringen mycket nogautvecklingen i dessa trakter. 36 (): Statsrådet säger att kommer att medverkatill att andra arbetstillfällen skapas i norra . Det betvivlar jag. var jag på ett informationsmöte som arrangerat, och jag blevinte övertygad om att företaget har några som helst planer på att skapa nyaarbetstillfällen i eller annorstädes i norra . Problemen i norra är troligen inte slut i och medatt gruvan i läggs ner. Vi vet att Mälarskog diskuterar ennedläggning av sågen i Elinge. Läggs den ner så är i Karlholmsbrukockså i farozonen, därför att då får man i det företaget inte den råvara manbehöver till det pris som man har möjlighet att betala. Statsrådet säger vidare att det inte har fattats någotbeslut om nedläggning av . Det är bara en formell sak, som jagser det, att beslutet inte är fattat. Man har väl inte haft deMBL-förhandlingar som man skall ha. Jag vidhåller att någon form av sysselsättningspaket måstetill för norra för att man skall klara sysselsättningen där. Jag vetatt länsmyndigheterna gör vad de kan. Jag kan bara upprepa vad jag sade ifrågesvaret att jag utgår från' att kommer att medverka till att andraarbetstillfällen skapas i norra , och jag vet att industriministernockså utgår från det. 38 (): Vi kan alltid hysa enfrom förhoppning om detta. Men vi vet också att om det försvinner tusenarbetstillfällen så kanske man kan återskapa hundra. Det kommer fortfarande attvara stor brist på arbetstillfällen i norra . Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1986/87:351 om deltidsarbete har frågat mig vilket råd ochvilken ekonomisk trygghet jag vill ge dem som söker heltidsarbete men som kanerbjudas deltid. Det primära måste givetvis vara att försöka skaffaheltidsarbete till den som vill ha ett sådant. Arbetsgivarna och de fackligaorganisationerna måste aktivt medverka för att finna lösningar på denarbetssökandes sysselsättningsproblem. Den enskilde bör naturligtvis hålla fastvid deltidsarbetet så länge ett bättre alternativ inte kan erbjudas. Samhället skall naturligtvis ställa upp med ekonomisktstöd till den enskilde när detta är befogat. Det är emellertid enligt minmening orimligt att denna skyldighet även skall innefatta situationer somskulle kunna lösas genom en mer positiv och tillmötesgående attityd hos dem somkan påverka rekryteringen av personal. Det kan inte vara samhällets sak attkompensera bristande vilja och intresse från dessa parters sida genom ekonomiskabidrag som permanentar en icke önskad arbetstid. Inom pågår ett arbete medatt finna vägar som dels kan leda till att de som önskar mer arbetstid kan fådet,, dels motverkar lösningar som innebär att arbetslöshetsersättningenutnyttjas på ett sätt som inte har varit avsikten. 40KARIN (): Jag ber att få tacka för svaret. Arbetsmarknadsministerns uttalande om missbruk avarbetslöshetsersättningen var kategoriskt och har upprört många. Det finnssäkert människor som har slutat en anställning och som då får ersättning frånA-kassan. Men det problemet borde kunna lösas med skärpta regler på just denpunkten. Det upprörande är förslaget att införa den s. k.50-dagarsregeln, vilket innebär att A-kasseersättningen som utfyllnad tilldeltidsarbete skulle upphöra och att det dessutom skulle blisvårt att återfå rätten till ersättning. Detta drabbar i så fall i mycket storutsträckning kvinnor. De som har oregelbunden arbetstid på t. ex. eller , ofta i sjukvård eller hemtjänst, kan inte finna andra arbeten som passar ini deras scheman. Viljan att arbeta heltid finns men möjligheterna saknas. Skalldessa kvinnor då hänvisas till socialbidrag? Hur skall glesbygdens kvinnorkunna försörja sig? Finns det inga rnöjligheter för dem som vill bo kvar iglesbygd och försörja sig? Är det bara flyttning som återstår? Nej, jag tycker att statsrådet skall se efter hurverkligheten ser ut innan hon dömer ut dessa människor. Är det jämställdhet attoffra de unga kvinnornas möjlighet att försörja sig? Samrådet med arbetsgivareoch fackliga organisationer måste naturligtvis förbättras. Det borde ha skettinnan uttalandet gjordes. Den bästa satsningen vore att ge unga kvinnor arbete somde kan försörja sig på. I en SCB-undersökning som har presenterats fannman att av männen efter avslutad grundskoleutbildning arbetadeheltid. För kvinnorna var andelen heltidsarbete betydligt lägre - . Kvinnor har svårigheter att få fast arbete. Andelenkvinnor som är hemma har minskat mot . Var tredje23-åring fick arbete genom att själv ta kontakt med arbetsgivaren. Endast 16 %av dem som arbetade hade fått jobbet genom arbetsförmedling eller platsjournal.Bristerna är tydliga. Det finns inget förslag om att återinföra dens. Det har i tidningarna påståtts att vi från arbetsmarknadsdepartementetssida skulle ha för avsikt att framlägga ett sådant förslag - det är fel. Unga kvinnors möjlighet att försörja sig tycker jag är enmycket angelägen sak. Men det är inte genom att ge dem möjligheter till varesig socialhjälp eller arbetslöshetsersättning som vi skall åstadkomma enpermanent lösning av det problemet, utan det skall vi göra genom att medverkatill arbete -heltidsarbete, när kvinnorna själva vill det. Den situation som håller på att utvecklas på den svenskaarbetsmarknaden innebär att arbetsgivarna, utifrån sina egna mycket snävtproduktionsanpas-sade synpunkter, lägger upp arbetstiden så att kvinnorna intekan få heltid, utan bara erbjuds deltid. På det sättet skulle arbetsgivarealdrig kunna agera gentemot män. Men här får kvinnorna finna sig i att de fårdeltid. Sedan löser arbetsgivarna detta problem genom att tala om för kvinnornaatt de inte behöver lida så stor ekonomisk nöd, eftersom de kan fåarbetslöshetsersättning vid sidan om. Detta är ett mycket dåligt system, och jag skulle viljakalla det för en kvinnofälla. Vi måste försöka komma ur detta. Det är våravsikt från att i samråd med bl. a. de olikafackliga organisationerna finna en lösning på problemet. Ett sådant samråd harägt rum och diskussioner har pågått ett bra tag under detta år. Förslag kommeratt läggas fram relativt snart. Det förslaget kommer inte att innebära enåtergång till 50-dagarsregeln. 42 (): Det var bra att höra frånarbetsmarknadsministern att hon i varje fall inte har något förslag. kommer med vet vi ju inte innan den är presenterad. Det är trotsallt märkligt att detta uttalande, av alla som har hört påarbetsmarknadsministern, har uppfattats på det här sättet. Jag håller med om att det är mycket viktigt att allatillsammans hjälper till att se till att kvinnors arbetsmarknad förbättras. Detär oerhört viktigt att så sker, och här måste alla goda krafter hjälpa till.Innan detta är löst kan vi emellertid inte komma med förslag som dessa grupperdeltidsarbetande uppfattar som ett starkt hot mot sin existens och sinalevnadsförhållanden. Jag skulle vilja uppmanaarbetsmarknadsministern att påskynda förhandlingarna med arbetsmarknadensparter och så att kvinnors arbetsmarknad förbättras. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1986/87:309 om läkarbristen i bl. har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att tillgodose läkarbehovet i bl. Liksom är jag mycket oroad över bristen påläkare inom vissa områden. Att utöka läkarutbildningen i kan vara ett sättatt få fler läkare till norra delen av landet, och jag har samrått med chefenför om att utreda förutsättningarna för en sådanökning. Detta är emellertid en åtgärd som verkar först på lång sikt. För att på kort sikt uppnå en förbättrad rekrytering iglesbygderna har jag vidtagit följande åtgärder. På mitt initiativ harsocialdepartementets hälso-och sjukvårdsberedning uttalat att dispenserna förläkare att fullgöra sin allmäntjänstgöring utanför blocksystemet måste minska.Vidare har beredningen framhållit att sjukvårdshuvudmännen bör iaktta storrestriktivitet vid anställande av vikarier på FV-block, för att underlättagenomströmningen i utbildningssystemet och motverka en snedfördelning avläkare. Om inte dessa åtgärder får effekt anser beredningen att socialstyrelsenmåste föreslå ytterligare åtgärder för en effektivare läkarförsörjning. Jag har också tillsatt en arbetsgrupp inom hälso- ochsjukvårdsberedningen med uppgift - i enlighet med förslag i den s. k.Jämtlandsrapporten - att genomföra en nationell kampanj för att stärkaallmänmedicinens ställning och öka rekryteringen av läkare till glesbygd. Dennakampanj kommer att genomföras . Om läkarbristen i bl. 44BJÖRN (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Läkarförsörjningen är först och främst en vårdfråga, menden är också en regionalpolitisk fråga. Man kan säga att en god läkarförsörjningär villkor för att man skall kunna nå resultat med regionalpolitiken. Motbakgrund av den insikten har vi under en följd av år sagt nej tillnedskärningar inom läkarutbildningen. Regeringen har dock med benäget biståndav moderata samlingspartiet minskat antalet utbildningsplatser inomläkarutbildningen. Man har hörsammat egofackliga intressen hos läkarkåren ochsagt att vi kommer att få ett läkaröverskott. De intressena har naturligtvisöverensstämt med regeringens allmänna ekonomiska politik och motiverat nedskärningar. Det har t. o. m. påståtts att vi skulle ha ett befintligtläkaröverskott, att färdiga läkare beroende på arbetsbrist skulle ha fått ägnasig åt taxikörning i stället för att utöva sitt egentliga yrke. I harvi inte uppfattat det så att arbetslösa läkare drällt omkring på gator och torgeller ägnat sig åt transportbranschen. Låt mig ta några exempel. var avläkartjänsterna i vakanta. 1987 är vakantsiffran uppe i . 1985 var77 % av AT-läkarplatserna besatta. 1987 är siffran nere i . a. i det lilla perspektivet att fyra av sex läkartjänster påkirurgkliniken i är vakanta och att två av fyra läkartjänster påanestesiavdelningen i är vakanta. Om utbildning i mammografi Vi tolererar inte den härsituationen. Vi har föreslagit en rad åtgärder så att läkare kan komma tillunderförsörjda områden. Vi kan tänka oss en särskild form av stipendium,kontraktsskrivning med läkare och en rad andra åtgärder. Ingen av dessaåtgärder har ännu vunnit regeringens öra. Jag skulle vilja fråga, eftersom jag vet att detta ärviktigt och röner stort intresse; Vad innebär exakt den kampanj somsocialministern här förespråkar? De åtgärder som föreslår stårdet landstingen helt fritt att vidta, och det är många landsting som också gördet - extra löneförstärkningar, möjligheter till vidareutbildning, osv. Menproblemet är inte enkelt. Den bild som ger är säkert heltriktig, och jag kan ge liknande bilder från andra delar av landet. Arbetsgruppen har just startat sin verksamhet. Den skallha en hearing med allmänläkare - jag tror att det är - för attdiskutera hur man skall arbeta vidare med en kampanj . Det behövsmånga åtgärder för att komma till rätta med problemen. Jag tror inte att det finns några läkare som kör taxi, därföratt de inte kan få jobb, men de försöker stanna kvar och vikariera istorstadsområdena. Också där är , med stöd avLäkarförbundet, berett att strama åt förhållandena. 46 (vpk): Det var ju inte särskilt mycket konkret i denredogörelse vi fick om kampanjen som den s. k. Jämtlandsrapporten har utmynnati. I sitt svar talar statsrådet också om att utökaläkarutbildningen i , men om jag förstått situationen rätt är ni inte ensberedda att göra en omfördelning av befintliga platser till fördel, somskulle kunna gagna läkarförsörjningen i inlandet. Eller har ni svängt påklacken och kan tänka er att det är ett sätt att redan nu försöka att garanteraen bättre läkarförsörjning? Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1986/87:355 om utbildning i mammografi Margö har frågat mig vad orsakenär till att befintligt anslag för /87 för utbildning imammografi för röntgenläkare och röntgenassistenter inte använts. Jag anser att utbildning i mammografi har hög prioritet dåtillgång till personal med sådan utbildning är en förutsättning för att kunnastarta planerad hälsokontroll, I budgeten /87 har medgettsdisponera högst . för kostnader för efterutbildning i mammografiför läkare och röntgenassistenter. Eftersom budgetåret ännu inte är slut är detovisst hur mycket av anslaget som kommer att utnyttjas. 48MARGO (vpk): Jag tackar för svaret, trots att jag inte ficknågot direkt besked på min fråga. Jag frågade alltså efter orsaken till att maninte kommer att utnyttja hela anslaget. I svaret säger socialministern att det är ovisst hurmycket som kommer att utnyttjas. Men i socialministerns egen del avbudgetpropositionen står klart angivet att anslagna medel för budgetåret1986/87 inte kommer att kunna utnyttjas fullt ut. Det blir drygt en tredjedelav anslagna medel kvar. Orsaken, som jag själv har inhämtat, är praktiskasvårigheter. Man har svårt att få fram lokaler för verksamheten på de aktuellautbildningsorterna. Det må väl kanske vara förlåtet om jag blir upprörd ochotålig. Visst har jag som politiker, och särskilt somvpk-politiker, fått lära mig att man måste visa tålamod. Men vi har känt tillmammografins fördelar . fick vi klart belägg för attmammografiscreening sparar av kvinnoliven. Det är fortfarande så att 1 500kvinnor ,, dvs. fyra kvinnor , dör av bröstcancer, och dettillkommer 4 500 nya fall . Vi har en metod att minska dödligheten, ochvi har politiska beslut på att vi skall sätta i gång med dennascreeningverksamhet, men detta försenas och förhindras på grund av att man intelyckas få fram lokaler! Det finns sex screeningcentra, men det är bara ettsom fungerar, nämligen det i . Känner socialministern till detta, ochämnar socialministern göra något för att skynda på utbyggnaden? Om utbildning i mammografi. Jag nämnde i mitt svar ett annat belopp än detMargö anförde. Det belopp hon förde fram inkluderar inte barautbildning för mammografi, utan också annan utbildning. Jag har sagt att detkorrekta beloppet är . Det är riktigt att det finns vissa igångsättningsproblemav praktisk natur. Det kan gälla lokaler, och det tar också tid att fåutrustning.