prot · GA0941 · 1986-12-31 00:00:00 — Med tanke påde statsfinansiella konsekvenserna har vi inte kunnat bifalla förslaget.Däremot har det varit utskottets mening att man fortlöpande bör pröva deekonomiska förutsättningarna för införandet av ett socialförsäkringstillägg.Det råder således politisk enighet om att det är positivt med ettsocialförsäkringstillägg. Som sade har antalet socialbidragstagare ökatmycket kraftigt. Regeringen tillsatte därför en arbetsgruppsom skulle analysera orsakerna till den här utvecklingen och se på vilkagrupper i samhället som haft det största behovet av stöd. Arbetsgruppenöverlämnade en delrapport och skall vara helt klar med sitt arbete . Dessutom har regeringen uppdragit åt attgöra en heltäckande fördelningspolitisk undersökning för att som underlag förfortsatta överväganden få en samlad och aktuell bild av levnadsvillkorensutveckling. Denna undersökning skall vara färdig . Därutöver har det ändå hänt en del positivt när det gällerkommunernas socialbidragshantering, även om skillnaderna i vissa fallfortfarande är stora beloppsmässigt sett. Med anledning av att det pågår en översyn bör man avvaktamed att ta ställning till de olika motionskraven. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna. Får jag sedan något beröra också en annan fråga sombehandlas i samma betänkande. Det gäller vissa problem inom sjuk- ochföräldraförsäkringen när en person återvänder till efter att ha arbetatutomlands. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen att detföreligger ett behov av en kartläggning beträffande denna fråga. Vid tidigareriksdagsbehandling, som alltså gällt utsända medarbetare i svenskafrivilligorganisationer, har vi understrukit det angelägna i organisationernasverksamhet. Vi ansåg att det fanns vissa svårigheter att lösa problemen inomramen för den allmänna försäkringen, som ju har bosättningsbegreppet som en avsina grundvalar. Enligt vår mening kunde det kanske finnas andra lösningar föratt tillgodose önskemålen, t. ex. särskilda avtal vid anställningen. Så löstesju tidigare försäkringsskyddet för vår ambassadpersonal utomlands. Eftersomingen lösning har uppnåtts av problemen genom enskilda initiativ, föreslår nuutskottet en kartläggning av vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättrahemvändande volontärers sociala skydd. Vi förordar därför inte nu någon bestämdlösning på frågan. AnL 77INGA (vpk) replik: - Som jag sade i mitt anförande tror jag attdet kommer att bli nödvändigt att se över hela socialförsäkringssystemet, detsystem som vi har för atttrygga människors försörjning. Jag är litet förvånad över den ovilja som alltidvisas vid diskussion dm framtida utvecklingstendenser och den rädsla som mankan spåra nästan överallt när det talas om effekterna av den tekniskautvecklingen. Utvecklingen kommer faktiskt att skapa ett helt annat samhälle.Väldigt många människor blundar för detta och törs inte ta tag i frågan. Mensnart är tidpunkten inne. är ju inte någon speciellt långförberedelsetid. Förberedelserna för det nya samhället måste göras på mångaområden, inte minst när det gäller det gfundtrygghetssystem som alla människormåste få del av. Beträffande socialförsäkringstillägget skriver utskottet -och här har det ju blivit allt välvilligare skrivningar, det är ju inte förstaåret som vpk väcker den här motionen - att ett socialförsäkringstillägg harmånga fördelar. Men utskottet skaffar sig alibin för att inte behöva taställning. Det senaste alibit är det att man har en analysgrupp som skallutreda frågan. har man emellertid vetat vad som har tvingatmänniskor att söka samhällets hjälp för sitt uppehälle. Det är arbetslöshet,dyrtid och utslagning. Detta är de tre orsakerna. Om man ytterligare utrederfrågan är det bara för att förhala och skaffa sig alibi för att inte göranågonting. Jag tror att de flesta är överens om att man behöver införa ett socialförsäkringstillägg. Utskottet hänvisar till den ekonomiska situationen, menfolk måste ju ändå få dessa pengar. är det kommunerna som får stå förkostnaderna, och det vore rimligare att staten tog ett övergripande ansvar. Jag vill fråga : Är det rimligt att skillnadenmellan en trebarnsfamilj som råkar bo i en kommun och en annan trebarnsfamiljsöm bor i en annan kommun kan vara 2 5Ö0 kr. Är det rättvisa? Socialförsäkringstillägg m. m. AnL 78LENA () replik: Jag anser inte att det är rimligt med såstora skillnader i socialbidrag. Det har också framgått av tidigarebehandling av just den frågan. är det i och för sigsocialförsäkringstillägget vi behandlar, men jag kan ändå säga till Inga Lantzatt vi är positiva till ett socialförsäkringstillägg just eftersom det finnsså stora skillnader och variationer . Den sociala tryggheten bör varanågot så när enhetlig och lika. Det är emellertid en svår avvägning mellankommunernas självbestämmanderätt och hur mycket som skall regleras från statenssida. menar att staten bör ta på sig ett störreansvar och ått det ändå inte kostar några pengar. De pengarna måste folk ändåfå, säger , och betalas de ut av kommunerna. Ja, just det, menmeningen med ett socialförsäkringstillägg är ju att lyfta av denna utgift frånkommunen så att kommunen får utrymme att göra annat för pengarna, bl. a. meraförebyggande insatser, uppsökande verksamhet osv., som självbeskrev. Det innebär att staten skall ta på sig denna kostnad. Som vet, råder en ganska besvärlig finansiellsituation, och i dagens läge är det faktiskt kommunernas inkomster som ökarmedan staten fortfarande har ett stort underskott. Därför finns det anledningatt diskutera denna fråga. Man får inte vara så lättvindig som . När det gäller den sociala grundtryggheten i stort sägerInga Lantz att vi är rädda för att diskutera framtiden. Jag undrar om det inteär så att utvecklingenhar sprungit förbi . Hon har inte uppmärksammat att vi har diskuteratframtiden. Vi har haft en omfattande utredning om våra socialpolitiskainstrument, där man har föreslagit en bättre samordning och en inriktning moten allmän socialförsäkring. Det har kommit en proposition i frågan, och riksdagenhar ställt sig bakom delar av den - dock inte hela propositionen, för deninnehåller inslag av differentiering osv. som riksdagsmajoriteten ändrade på.Inriktningen mot en allmän socialförsäkring är ändå fastställd. Det finnsalltså klara besked till regeringen om hur man skall handla i olika frågor föratt nå denna bättre samordning. Vi har inte ett så dåligt socialförsäkringssystem att vibehöver göra om det från grunden, . Det är ett ganska fint system,men det behöver samordnas, och det är vad problemet gäller. Vi är inte alls rädda för att diskutera framtiden, men somjag sade tror jag att vi ligger före i det avseendet. AnL 79INGA (vpk) replik: säger att det inte är rimligtmed så stora skillnader som . mellan två familjer som råkar bo i olikakommuner. Men om man inte tycker att detta är rätt, måste man då inte göranågonting åt det? Det är faktiskt så att socialförsäkringstillägget hängersamman med socialbidragen. Ett socialförsäkringstillägg skulle kunna användastill att utjämna skillnaderna mellan olika kommuner. Så hänvisar till kommunernassjälvbestämmanderätt-det är inte första gången. Jag vill säga att dennasjälvbestämmanderätt egentligen är en chimär. Till är kommunernas budgetarbundna av åtaganden som hänger samman med beslut av regering och riksdag.Självbestämmanderätten när det gäller socialbidragen står i så fall mångafamiljer väldigt dyrt, och jag tror inte att de familjer som är beroende avsocialbidrag är speciellt glada över självbestämmanderätten eller över att varautlämnade till välvilja eller snålhet hos kommunala politiker. Kommunerna är så rika, säger , och det ärstaten som har bekymmer. Det där är en sanning med modifikation! De fattigakommunerna befolkas faktiskt av människor som i stor utsträckning är beroendeav socialbidrag. Det är de kommuner som är fattiga som har de störstautgifterna för sociala kostnader. De rika kommunerna har knappast några utläggalls för sociala bidrag. Jag tycker inte att man har diskuterat framtiden utifrånde aspekter som jag har dragit fram, t. ex. vad den nya tekniken kommer attinnebära. Vi vet att i ligger arbetslösheten i mänga länder på20-30 %. I t. ex. är ungdomsarbetslösheten så hög som . Detkommer att bli stor arbetslöshet här också, och vi har inte diskuterat någonberedskap inför detta. Det visar sig inte minst när man är så kallsinnig till attse över ett system som skulle kunna garantera människor en fortsattgrundtrygghet. För den händelse det skulle bli så som många förutspår - dettaär ju ingenting man önskar-måste man ha förberett sig. Mendet vill intesocialdemokraterna göra. AnL 80LENA () replik: Jag tycker inte att vi skall ägna alla vårakrafter åt att förbereda oss för arbetslöshet, . Jag tycker vi skallsätta in alla krafter på att undvika arbetslöshet. Sedan till vilka åtgärder man kan vidta för att minskaskillnaderna mellan kommunernas socialbidragsbelopp. Som mycket välvet, har det redan vidtagits många åtgärder. Det finns t. ex. allmänna råd ochdet har förekommit överläggningar mellan och kommunförbundet.Det har alltså hänt en hel del. Men jag säger också att det fortfarande finnsskillnader. Jag tycker nog att borde kunna lugna sigytterligare några månader, så att vi får ett bättre underlag att ta ställningtill när det gäller vilka åtgärder som skall vidtas för att lösa problemen. Detär ju inte alldeles säkert att det är enbart socialbidragen man skall titta på,utan det finns säkert också många andra åtgärder som kommer in ibedömningen.och som kan göra att folk slipper söka socialbidrag. Det handlar omnågra månaders väntan tills vi har detta bättre underlag. skall analysgruppen vara färdig med sin översyn, och fårvi en stor fördelningspolitisk undersökning från . Detär inte alls svårt att föreslå att man avvaktar dessa översyner innan man tarställning till ett socialförsäkringstillägg. vice talmannen anmälde attInga Lantz anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytteriigare replik. AnL 81 (): Om en statlig arbetsgivare skickar någon avsina anställda utomlands, gäller för denna och för de anhöriga att de iförsäkringshänseende anses vara bosatta i under hela utlandsvistelsen.Men volontärer som skickas ut av frivilligorganisationer faller urförsäkringskassornas register om de är borta . Det rör sig om cä700 volontärer som ger sig ut på det här sättet från de olikafrivilligorganisationerna, och kontraktstiden är i regel . Detfinns många exempel på enskilda tragedier, på hur biståndsarbetare som vänttillbaka inte har kunnat fylla de kvalifikationskrav som gäller för ettfullgott försäkringsskydd och därför har drabbats mycket hårt i olikahänseenden. Det kan vara så pass triviala fall som att någon under singraviditet inte har kunnat eller hunnit resa hem till i rätt tid förebarnets födelse. Därmed har vederbörande gått miste om föräldrapenningen. I olika sammanhang har det högtidligen uttalats attvolontärorganisatio-nernas biståndsarbete är angeläget och värdefullt, menorättvisorna har man inte velat rätta till. Därför har jag i motion Sf323begärt förslag om att de kvalifikationsregler som gäller för sjuk- ochföräldrapenning skall anses uppfyllda om har fullgjorts påvolontärsvillkor eller liknande för biståndsarbete i u-land. Som bekant blir flertalet av de motioner somvi lägger fram här i avslagna. Ytterligt få - verkligt få - bifallsoch ytterligare några få kan ge anledning till ett tillkännagivande tillregeringen. Socialförsäkringstillägg m. m. är deträtt griniga motionärer som står här i talarstolen. Jag är en glad motionärjust nu; Jag är utomordentligt glad därför att ett enigt utskott med anledningav den här motionen nu vill ge regeringen till känna att en kartläggning börske av möjliga åtgärder för att förbättra volontärernas sociala skydd. På detsättet hoppas man att orättvisorna skall kunna undanröjas. Det gäller intenågon stor grupp. Det bör inte bli särskilt kostsamt. Men för många har detkänts stötande att svenska medborgare inte har haft samma försäkringsskydd somkan komma utländska medborgare till del här i vårt land. gäller det emellertid att utredningsarbetet inte tarför , inte blir ett alibi för att ingenting skall göras - utan det nyakartläggningsarbetet måste bedrivas så skyndsamt som möjligt. För dem somberörs är det en utomordentligt stor fråga. För alla bör det vara enrättvisefråga. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattades efter debatten omkulturutskottets betänkande' Kammaren övergår nu till att debattera kulturutskottetsbetänkande 5 om vissa lotterifrågor. AnL 83KARL (): I det starkt kommersiellt inriktade samhällesom vi nu lever i får de ideella verksamheterna tyvärr allt svårare att klarasig, bl. a. ekonomiskt. Detta är allvarligt i ett sådant läge då vi på fleraområden måste sätta vår lit till vad de ideella organisationerna kan uträtta,inte minst bland ungdomen. Vi upplever exempelvis här i att densamhälleliga byråkratin inte klarar vissa frågor. Man sätter sitt hopp till attde ideella organisationerna skall kunna komma till hjälp när det gäller attklara kontakter och information - och också det direkta stödet tillmedborgarna. Folkrörelserna har av tradition ansett det naturligt att,parallellt med sin ideellt inriktade verksamhet, också klara huvudparten avfinansieringen av denna verksamhet. Detta har skett på många vägar, ofta medganska enkla, specialinriktade anordningar. Man kan ändå säga att just lotterierhar varit den naturligaste och mest använda inkomstkällan. Marknaden för rikslotterierna och andra större lotterierför de ideella organisationerna har dock hårdnat och t.o.m. krympt. Det ärfrämst den ökande statliga spelverksamheten som har tagit, som det högtidligenheter, marknadsandelar från folkrörelserna och särskilt deraslotteriverksamhet. Någon vän av ordning kan säga att det inte är sä, attfolkrörelserna t. o. m. har ökat sina inkomster från lotteriverksamhet. Men iförhållande till den expansion som har skett totalt i samhälletav'lotteriverksamheten har folkrörelsernaslotterier haft en mycket liten ökning jämfört med den statligaspelverksamheten. Bidragande till denna situation är självfallet denaktivitet som den statliga verksamheten kunnat uppvisa genom förnyat utbud ochsärskilda penningvinster; har vid förra arets riksdag tagit uppdenna fråga och sagt att situationen var sådan att lagstiftningen borde ändras,så att man exempelvis gör det möjligt att tillåta premieobligationer och andravärdepapper såsom vinster också i folkrörelselotterier. Men ännu har ingentinghänt därvidlag. Vi vet också att folkrörelsedelegatiorien haruppvaktat regeringen och uttalat sin oro över den besvärliga situation som nuråder. Man har diskuterat lättnader för folkrörelserna när det gällerlottanordningar, men framför allt har rnan också tagit upp frågan ombegränsningar i den statliga lotteriverksamheten, inte minst Trisslotterierna. Jag tror inte att det räcker med miridre förändringar föratt underlätta folkrörelsernas lotteriverksamhet - inte heller att begränsa denstatliga verksamheten. Med den - det vill jag gärna säga - förnämligautvecklirig och marknadsföring som kännetecknar den statliga spelverksamhetenräcker det inte att göra vissa små förändringar för den ideellafolkrörelseverksamheten på detta område. Vi har från tagit upp denna fråga i en motion. Vitycker att det är naturiigt att de folkrörelsedrivna lotterierna skall kunna få nytta av den marknadsföring som den statliga verksamheten äridå bedriver. Som läget är är det egeritligeri ett stort rikslotteri som har fått eri reell förankringoch kan leva vidare av egen kraft. Att starta ett nytt stort rikslotteri kostar enorma summor - och de pengarna finns inte ute i folkrörelserna. Jag känner inte till någon folkrörelse som har de pengar som skulle behövas. Därför är det nödvändigt att nyttja de förutsättningar som kan vara till finnandes på detta område. " har på hemställan avkulturutskottet gett regeringen till känna vissa synpunkter orri närrriareövervägariden beträffande möjligheterna att skapa eri eller flerakulturforider. Som vi ser det firins det starka skäl att en eller flera fonderskapas också för folkrörelseverksamheten: Vi är medvetna om den försiktighetsom bör iakttas när det gälleV att specialdestinera pengar från statsbudgeten,men med hänsyn till sambandet mellan resultatet av de statliga lotterierna ochresultatet av folkrörelselotterierna bör det enligt vår uppfattning inte finnsnågra principiella hinder för kultur- och folkrörelsefonder, baserade påvinstmedel från den statliga verksamheteri. Med detsagda, herr talmari, ber jag att få yrka bifall till reservatiori, 1. AnL 84ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Idrottsrörelsen med sina 40 000 lokalaorganisationer och sina 400 000 ideellt och oavlönat arbetande ledare utgör deni särklass största folkrörelsen i vårt land. Med den enorma mångfalden liksomaktiviteterna för alla åldrar gör idrottsrörelsen en ovärderlig samhällsinsats,som förtjänar allt ekonomiskt stöd från samhällets sida. Särskilt stödet till massidrotten ger mångfalt tillbakagenom den samhällsnytta som massidrotten svarar för i form av förbättradfolkhälsa, fostran till positiv social gemenskap och personligt ansvarstagandesamt, sist men inte minst, de betydande skatteinkomster som idrottsverksamhetenger staten. Samhället måste se idrottsverksamheten som en permanentoch fast företeelse, som därtill har en stor potential för fortsatt utveckling.Den bör inte hanteras som en budgetregulator med alldeles för storafluktuationer i bidragsgivningen. Alla parter vinner på en jämn och stadigökning av samhällsstödet. Näringslivets sponsring av idrotten syftar framför allttill att uppnå viktiga PR-effekter. Därför satsar man ofta på enskilda förbundoch föreningar och ibland på ett visst tema eller ett visst projekt. Men mansatsar absolut inte på massidrotten - den är helt beroende av samhällsstödetoch de kolossala insatser som idrottsfolket självt och ledarna gör, i form avmycken tid, omfattande arbete men också pengar. I ett riksdagsbeslut fastställdes att avtipsmedlen, sedan vinster utdelats, skulle tillfalla idrottsliga ändamål. Dettabeslut genomfördes aldrig, på grund av . Det finns nuanledning att återuppliva denna inriktning, som en första åtgärd. börtipsmedlen efter avdrag för vinster och omkostnader oavkortat gå till idrotten. Regeringen bör snabbehandla frågan om tipsmedlensanvändning och framlägga förslag om hur ett anslag motsvarande tipsmedlensstorlek kan tillföras idrotts- och föreningslivet. Det bör användastill bidrag till kommunerna för uppförande av idrottsanläggningar, till stödför småklub-bar, kvinnoidrott och handikappidrott. Även stöd till elitidrottbör utgå för att motverka kommersialiseringen, bl. a. genom förbättrademöjligheter till utbildning och inrättande av någon form av idrottsstipendier. Utskottet har upprepade gånger i av godkändabetänkanden uttalat bl. a. att idrotten har rätt till ett betydandesamhällsstöd, oberoende av att den via tipsverksamheten tillför statsverketinkomster. Detta uttalande äger fortfarande giltighet, men dessa ståndpunkterhar främst betydelse i ett läge då tipsmedel skulle vara av en storlek somundersteg vad som krävs för att ge idrotten ett rimligt stöd. Tipsmedlen varavsedda att garantera idrotten ett fast statligt stöd, men är situationenannorlunda. är Tipstjänsts åriiga vinst , och det direktastödet till idrotten uppgår endast till 200 milj. kr. Därför anser jag, herrtalman, att det är befogat att uttalar sig om att tipsmedlensöverskott bör tillfalla idrotten i fortsättningen. Jag yrkarbifall till de två reservationer som fogats till detta betänkande. AnL 85ANDERS (): har varjehöst haft att ta ställning till ett knippe motioner om lotterifrågor. De frågeställningarsom aktualiseras är till en del likartade år , men i flera avseendenmärks att situationen förändras. I förra årets lotterimotioner fanns en skarp kritik motlotterinämndens hantering av sin verksamhet. Utskottet utgick i fjolårets betänkandefrån att nämnden, i likhet med andra myndigheter, skulle sträva efter attförbättra servicen till organisationerna. Så har tydligen skett. återfinnsinga erinringar mot lotterinämndens arbete. Utskottet har därför inte i är haftanledning att i nämnvärd grad beröra lotterinämndens verksamhet. Det kansannolikt ses som ett beröm: Hälsan tiger still! Huvudfrågan är däremot densamma som förra året:konkurrenssituationen mellan statens spelverksamhet och folkrörelsernas speloch lotterier. Utan tvivel har statens inkomster från olika slag av spel ochlotterier, trav och galopp m.m., ökat mycket starkt. Vinstmöjligheterna harökat, både procentuellt i vissa spel och i vinstbeloppens storlek. Nyaspelformer har startats, och intresset från allmänhetens sida har varitförvånande stort. har i snart sagt alla sammanhang betonatvärdet av folkrörelsernas verksamhet. Den uppskattningen finns också i detbetänkande vi nu debatterar. Jag tänker inte upprepa dessa positivavärdeomdömen från talarstolen utan bara markera att de finns som grund förbetänkandet. Jag kan också utan svårighet instämma i den delen av . Folkrörelserna är för sin verksamhet i stor utsträckningberoende av inkomster från lotterier och olika former av spel. Jag vill betonadet demokratiska värde som ligger i att folkrörelser med egna insatser och egetarbete skaffar resurser för sin verksamhet. Att ta ansvar för en förenings ekonomiär en del av den demokratiska fostran som folkrörelserna är suveräna på. Denidrottsledare som hävdar att hans och föreningens uppgift är att spela fotboll,inte att sälja lotter, har nog sett sin uppgift alltför ensidigt. Föreningensuppgift är förvisso att spela fotboll, men också att skaffa de medel som behövsför att det skall vara möjligt. Därvidlag kan det konstateras, att trots destora summor som folkrörelserna får i bidrag från samhället erfordrasdet betydande tillskott från andra håll. Inkomsterna från lotterier ochspelverksamhet är nödvändiga för de flesta folkrörelser. Mot bakgrund av detta resonemang är det uppenbart att detligger i samhällets intresse att bädda för att folkrörelserna också får bramöjligheter att bedriva sin spelverksamhet. Det har visat sig att folkrörelsernas andel av den totalaspelverksamheten i landet minskat. Idrottsrörelsen står förhuvudparten av bingospelet. Det uppges att den spelformen dras med storasvårigheter, och verksamheten i flera hallar läggs ned. Andra organisationervittnar om svårigheten att konkurrera med statliga spelformer-speciellt ärfarhågorna stora att Trisslotteriet skall försämra förutsättningarna förföreningslotterierna ytterligare. Jäg tror emellertid att det är att dra alltför långtgåendeslutsatser, om man förklarar alla svårigheter för folkrörelsespelen medhänvisning till konkurrensen med de statliga spelen. Det är sannolikt att exempelvis bingons svårigheter till en del förklarasav att färre människor vill sätta till en hel kväll för bingospel jämförtmed förhållandena för ett tiotal år sedan. I några av motionerna finns tendenser till att viljabegränsa statens spelverksamhet. Det låter naturligtvis slående: Begränsa ,Tipstjänsts och Trav och Galopps spel så får folkrörelserna den marknaden! Såenkelt är det tyvärr inte. Det är inte alls säkert att den som hindras i sin satsningpä går raka vägen till lottförsäljare med sina insatser - haneller hon kanske går till enillegal spelklubb. Det är väsentligt att statens spelverksamhet får en sådanutformning och är så attraktiv att illegal spelverksamhet inte ter siglockande. Det finns också en konkurrenssituation mellan svenska spel ochutländska. Även där ser vi det som en tillgång att de svenska statliga spelenär konkurrenskraftiga. Statens inkomster frän spelverksamhet är betydande. Enminskning av de inkomsterna förbättrar inte möjligheterna att stödjafolkrörelserna.