prot · GA0995 · 1986-12-31 00:00:00 — återstår för regeringen att ena sig om vem somskall vara förhandlingsman och vilka direkfiv vederbörande skall få. Jag önskar varmt lycka till när det gäller att utsestatlig förhandlingsman. Jag noterar med tillfredsställelse denvälgångsönskan jag får i arbetet att utse förhandlingsman. I och för sig är inte detta den besvärligaste uppgiften isammanhanget, eftersom förhandlingsmannen ju inte uteslutande har att fullgörasitt förhandlingsuppdrag i kraft av sin personliga kompetens. Han måste ocksårimligen ha vissa uppfattningar om och viss försäkran om i vilken omfattningstaten kan medverka till att möjliggöra denna musikteater. Jag förutsätter att Kersfin har uppehållit sig iriksdagen också andra dagar än den tisdag då hon ställde sin fråga och dentorsdag då hon får sitt svar. Då vet hon att bland andra partier ävenfplkpartiet har medverkat till att regeringen inte kan överblicka vilkaekonomiska konsekvenser budgetbehandlingen denna vår får för statsbudgeten. Vimåste i det läget, i motsats till den borgerliga regering som vi efterträdde,också tillse att vi kan fullgöra de ekonomiska åtaganden som vi ikläder oss. Vitvingas därför något avvakta tillsättandet av förhandlingsmahnen. 50 (): Självfallet är det här fråga både om personlig kompetens hos förhandlingsmannenoch om pengar. Det gäller dock inte pengar bara från staten utan också från delandsting som ligger runt omkring . Jag noterar med glädje attkulturutskottets majoritet nu har ställt sig bakom genomförandet av enutredning om hur staten fördelar sina resurser, för undvikande av att dessainte endast går till . Såvittjag kan förstå är detta inte bara en fråga mellan partierna utan också en frågaom hur mycket verksamhet i som skall koncentreras till . Jag hardärför med glädje noterat att vår statsminister reste runt blandkulturorterna i . Jag hoppas att kulturministern i linje med sittuppdrag som riksdagsledamot för skall se till att ävenkulturellt hamnar där det skall ligga, nämligen på framsida. Överläggningenvar härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1986/87:455 om visst forskningsprojekt i Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta medanledning av kritik mot en av styrelsen för u-landsforskning (SAREC) stöddforskningsinsats i rörande ett nytt koleravaccin. Kritikenavser fältprövningen av ett koleravaccin som genomförs av det internationeUadiarréforskningscentret i . Detta center får bidrag av ett tjugotalgivare, däribland SAREC, som svarar för av centrets budget. Koleraär fortfarande ett stort hälsoproblem i och många andra u-länder.Det finns därför ett stort behov av ett effektivt koleravaccin. Det aktuellavaccinet har med stöd av SAREC utvecklats vid . Det harefter noggranna förprövningar i , och godkänts avVärldshälsoorganisationen (WHO) och centrets styrelse för fältprövning i storskala i . WHOhar deltagit i uppläggningen av fältprövningen, godkänt den ur etisk synpunktoch deltagit i kontroll äv genomförandet. har också godkäntprövningen. Kritiken som åberopas av Per härrörfrån ett , som arbetar på kommersiell grund iDacca. SAREC har gått igenom kritiken och haft diskussionermed WHO och centret i . Varken WHO eller centrets styrelse och etiskakommitté har funnit skäl till anmärkning mot fältprövningen. Jag ser därför förnärvarande inte någon anledning till ytterligare åtgärder. 52 PER (): Jag tackar statsrådet för svaret och beklagar att jag i vår förstadebatt från denna talarstol är något mera negativ till ett u-landsprojekt änvad jag i vanliga fall brukar ha anledning att vara. Jag har inga invändningaremot det som sägs i svaret; jag tror att det är rikfigt. står att iBangladesh, i , i , i och i andra länder där det finnsminoriteter bestående av personer från förekommer en oerhörtstark indignation och riktas kraftiga protester mot detta projekt. När jagförberedde mig i detta ämne hittade jag en artikel av en av SAREC:s tjänstemän.Hellen . Hon säger bl. a. att förtroendet för den indiska hälsovårdentyvärr är mycket lågt. Arfikeln behandlar frågan om steriliseringsprojektet,som SIDA gav mycket pengar till och som i huvudsak sköttes av frivilligaorganisationer. Projektet rönte efter hand ganska stark kritik. Efter enutvärdering beslutade man att lägga ned det, då man kom underfund med attregeringens vilja inte var folkets. Innehållet i denna artikel skulle mycket väl kunnaappliceras på det projekt som vi nu diskuterar. Jag tror inte att det storaflertalet i vet så mycket om detta. De som berörs vet mycket litetvad det är fråga om, och de tror knappast att forskningen bedrivs för derasskull utan att den bedrivs för de länder som bidrar till forskningen. Det är självklart att vi från går ini ett sådant här forskningsprojekt därför att vi tror att det skall vara braför de människor som berörs. Kolera är en allvarlig sjukdom. Att försöka hitta ett brakoleravaccin är mycket viktigt. 54 PER (): Även frågan om dettaverkligen kommer att bli ett bra koleravaccin diskuteras i den utvärdering somLena talade om. Det är möjligt att insfitutet i fråga drivs påkommersiell grund. Inte desto mindre har två svenska forskare av störredignitet, såvitt jag förstår, än de som driver detta projekt tillsammans medinhemska undersökare kommit fram med en rapport som är utomordenfligt tveksamtill hela projektet. Jag tror att det vore viktigt och värdefullt att manliksom när det gällde familjehälsovårdsprojekt drar sig ur det hela såsnart som möjligt. Jag kan inte uttala mig om huruvida vaccinetkommer att bli bra. Det här är en forskning som pågår i . Jag tycker skall idka ordentlig källkritik så att man inte bara tror att allting ärsjälvklart, bara för att någon kritiserar. SAREC;s styrelse har noggrant gått igenom kritiken. Jaghar fullt förtroende för vad man har kommit fram till inom SAREC. Det gällerinte heller bara svenska myndigheter, utan både och regeringen i Bangladeshhar liksom centret varit involverade i att godkänna denna fältprövning. Jagtycker att vi efter vad vi har hört inte har någon anledning att sättastopp för detta svenska projekt. 56 PER (): Jag talar i detta ärende därför att jag ärmån om renommé när det gäller u-landshjälp, både i och iandra länder. O/n arbetsförhållandena vid Bai Det är omsorgen om att vi skall gå till väga på ungefärsamma sätt i detta fall som när det gäller exempelvis som gör att jagöver huvud taget har tagit fill orda. Jag är mycket kritisk till det jag har läst. Bangladeshkänner jag ganska väl, både genom besök i landet och genom umgänge medmänniskor därifrån i . Jag vet - och jag tror att också vet detta - att sanningen inte låter likadan i Dacca som iStockholm, även om man talar om samma sak. Det är vår uppgift att försöka kommaunderfund med hur människor reagerar. Och mot det här reagerar de negativtoavsett vad vår regering eller regeringen i säger. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1986/87:473 om arbetsförhållandena vid Bai har frågat mig om j ag anseratt arbetsförhållandena för skogsarbetarna i Vinh ärtillfredsställande med tanke på de krav ställer på ett biståndsprojekt. En undersökning som genomfördes är 1984 visade att arbets-och levnadsvillkoren för skogsarbetarna i Vinh råvaruområde vardåliga. ställde därför krav på omfattande förbättringar. Vid mitt besök kunde jag konstatera att förbättringarskett. Denna bedömning grundas självfallet inte enbart på vad jag själv kundese , utan även på vad som konstaterats såväl av dem som efterår 1984 undersökt skogsarbetarnas villkor som av de svenska skogsexperterna,som ofta arbetat i skogsområdet . Rekryteringen har minskat kraftigt, eftersom det intelängre finns så stort behov av nya skogsarbetare. Den nyrekrytering som dockfortfarande sker inriktas främst på de provinser som ligger inom råvaruområdet. Även om villkoren för skogsarbetarna förbättrats genom desvenska kraven, bör arbetet för förbättringar drivas vidare.Rekryteringsfrågorna, liksom skogsarbetarnas arbets- och levnadsvillkor, kommeratt ytterligare belysas i en omfattande undersökning som nyUgen inletts underledning av professor . Undersökningen beräknas bli färdig inovember . Den kommer att utgöra ett viktigt underlag införställningstaganden till fortsatt stöd till Vinh skogsdel. 58 (); Jag tackar biståndsministern för svaret påmin fråga. Bakgrunden till frågan är ett inslag i - enintervju med biståndsminister . Ämnet var skogsarbetarnasvillkor i . Det var Vinh , även kallat Bai , som var påtapeten. Det som sägs här hemma i radion är en opinionsbildning somavser hemmaplan. Jag beställde en utskrift av intervjun från Radio.Enligt utskriften sade biståndsministern; Sedan tycker jag allmänt omskogsarbetet attvillkoren tycks mig mycket bättre än vad jag föreställde mig hemma. Ekot: Vadbyggde du dina slutsatser på? : På vad jag har sett med egna ögon ochde samtal vi har haft i brigaderna tillsammans med kvinnorna och brigadledarna. Ekot; Påvilka punkter har den svenska debatten varit fel? : Den har varit onyanserad vad gällervillkoren för skogsarbetarna både om man jämför med hur andra arbetare har deti och om man jämför med skogsarbetare i Vinh ochskogsarbetare i andra länder. Det finns 20 000 skogsarbetare i Bai Bångs råvaruområde.Det finns 400 skogsarbetarbrigader. Biståndsministern träffade 3 av dem. Iintervjun säger biståndsministern att hon inte besökt andra områden eller settandra skogsarbetare. Jag vill då fråga: På vilka grunder är den här jämförelsengjord? Vilka skogsarbetare avser biståndsministerns jämförelse? Det är väldigtviktigt att få veta detta, för här gäller det en trovärdighetsdebatt. Om arbetsförliåll-a/idena vid Bai Jag vill göra klart att det slagordsmässigabegreppet tvångsarbete i den svenska debatten är missvisande. Vid rekryteringenav skogsarbetare till Vinh måste man vara klar över arbetsmarknadssituationeni och i i allmänhet. Det råder en omfattande arbetslöshet iVietnam. Att få chans till ett arbete är därför något positivt för de flesta.Många har egentligen inte andra alternativ. Detta framkom vid de samtal medkvinnor vid skogsprojekten som vi förde. Det går inte att göra jämförelser mellan skogsarbete iVietnam och svenska förhållanden när det gäller val av yrke eller fritt val avarbetsplats. Det är en annan situation i . Jag vill i stället görajämförelsen med andra , som jag också har besökt. Då finner jag attsituationen i Vinh i är väl så god och ofta bättre än vadden är i andra länder. Ändå riktar vi kritik mot projektet. Ytterligareförbättringar behöver göras. Det har funnits inslag av mindre frivillighet irekryteringskampanjen, t. ex. 1982. Det är fortfarande svårt för skogsarbetarnaatt få lämna sina anställningar. Vi menar att detta måsteförbättras, och det är därför vi så aktivt också arbetar på förbättringar.Genom det svenska biståndssamarbetet kan vi åstadkomma rejäla förbättringar förskogsarbetarna i Vinh Phu. Vi skaffar oss också underlag för detta. Det gällerinte bara vad jag ser med egna ögon utan också iakttagelser från en mängdsvenska experter - både de som arbetat pä platsen och de somtillfälligt är där på besök. 60RUNE (): Jag vill påminna om att vi haft en utredaresom varit i - . Hon har gjortiakttagelser som anses mycket väl underbyggda. Hon har konstaterat att detförekommer tvångsarbete och noterat de mycket svåra villkoren för kvinnligaskogsarbetare i Vinh . Jag tyckerdet är förmätet och onyanserat att efter så över huvud Om de vietnamesiska trupperna i tagetfälla omdömen om skogsarbetarnas villkor i en intervju på det här sättet -särskilt mot bakgrund av att det skall tillsättas en utredare som skallkartlägga de verkliga förhållandena. Jag tycker detta är att föregripautredningen. Biståndsministern säger att det inte går att görajämförelser med svenska förhållanden. Jag har ett kUpp ur där mansäger följande i en recension av en intervju med ; Rekordetslogs när biståndsministern jämförde förhållandena med norrländskaskogsarbetare. Jag nämnde den undersökning som bl. a.Katarina gjorde 1984. Det var den undersökningen som satte i gångdebatten och som skyndade på de förbättringar som vi har krävt vad gällerförhållandena för skogsarbetarna i Vinh Phu. har jag varit där och med egna ögon sett att jämförtmed vad som beskrevs har det blivit avsevärda förbättringar. Jag har ocksåkunnat göra jämförelser med andra och har sett att förhållandena vällåter sig mätas med andra länders förhållanden. har inte varit påplatsen. Men han kan här i kammaren med självklarhet säga att allt måste varaså som det beskrevs . Jag tycker att själv borde åka dit ochdå uttala sig om situationen, i stället för att vara så självsäker . 62 (); Jag kan försäkra biståndsministern att om jagfar till och åker ut i skogen för att skaffa mig enbild av förhållandena för arbetarna där, då kommer jag att tiga med tvärsäkraomdömen. Jag anser inte att man efter så kort vistelse kan göra sådanauttalanden som biståndsministern har gjort. Jag tycker att det skulle vara särskilt ömtåligt förbiståndsministern att göra på det här sättet i en situation när det tillsattsen särskild utredare som skall lägga fram resultatet av sin undersökning fillhösten. Det måste vara en utomordentligt svår uppgift för denna utredare,professor , att avge ett nyanserat och rikfigt omdöme motbakgrund av biståndsministerns tidigare uttalanden. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 §Svar på fråga 1986/87:474 om de vietnamesiska trupperna i har frågat mig omrepresentanter för under mitt besök i gav oreserveradeförsäkringar att de vietnamesiska trupperna lämnat före ingången avår 1990. Under mitt besök i diskuterade jag Kampucheafråganmed representanter för . ternauttalade att kommer att ha dragit tillbaka sina trupper från Kampucheaår . Inga särskilda villkor uppställdes för tillbakadragandet. Jagvälkomnar detta besked och utgår från att kommer att stå fast vid sinutfästelse. 64 (); Jag tackar för svaret även på denna fråga. Det är tydligen riskabelt att åka till och bliutsatt för den propagandaoffensiv som de makthavande uppenbarligen bedriver isådana här sammanhang. Att jag säger detta beror på att historien visar någontingannat än vad anser sig ha anledning att ta för gott. NärVietnam invaderade sade makthavarna i att det skulle vara enkortvarig rensningsaktion. Detta har sedan upprepats med jämna mellanrum underde som ockupationen av har varat. är tidpunkten för tillbakadragandet satt till 1990. Jag har gjort en analys av ett tal i FN i den härfrågan av den vietnamesiske utrikesministern. Där finns klara reservationer:Hur utvecklar sig förhållandena i landet? Hur stark är Pot-regimen? Hur ärförhållandet fill ? Det finns , biståndsministern, inga tecken på attVietnam släpper greppet om 1990. Jag vill tvärtom påstå attockupationen går på djupet, t. ex. genom undervisning i vietnamesisk ideologi iskolorna. Det har inte heller presenterats någon plan för den nedtrappning sombehövs för att man skall kunna fullfölja sitt löfte . Att dratillbaka en truppstyrka på ca 100 000 man är inte en operation som utförs utannoggrann planläggning, och tillbakadragandet borde ha börjat vid det här lagetom det skall genomföras i rätt tid. Om de vietna/nesiska trupperna i är ovanligt enögd, måstejag säga. frågar mig vad man i har sagt omtillbakadragandet av trupperna i . Jag redovisar det tydligt ochklart. Då får jag till svar, ungefär, att vad jag säger inte kan vara sant, attdet måste vara någonting annat som ligger bakom. Det låter som om inte vill ha ett positivtsvar. Vad vi har hört i - vad man där har sagt när detgäller - är ändå positiva ställningstaganden. Jag kan naturligtvisinte garantera att det blir så. Men det finns väl all anledning att ta tillvara det positiva som man har hört därifrån. Jag tycker att det här sättet att föra debatt är märkligt- att man inte har rätt att ta fill sig information, vare sig frånvietnamesiska myndigheter eller från svenska experter i , att man inteskall åka dit och se hur verkligheten , ser ut, att man skall hålla tyst.Däremot skall , sittande i det svenska parlamentet, kunna kasta utbeskrivningar både om situationen i skogen i och om relationertill . Prot.1986/87:95 . Om kyrkofride/i 66RUNE (): Jag säger inte att man inte,skall ta tillvara de positiva löften som ges. Men när positiva löften kommer upprepadegånger, i det här fallet , och inte infrias finns det alla skälatt ta dem med en nypa salt. Jag vill också påpeka att det i går i TV var en intervjumed den ryske utrikesministern och regeringsrepresentanter från där denärmast skämtsamt kommenterade frågan om de vietnamesiska trupperna skulle drastillbaka från . Den ryske utrikesministern, på besök i ,sade att det är för tidigt att ställa prognoser om det . Med tanke på detdominerande inflytande som har i finns det all anledning attfästa avseende vid detta yttrande, allra helst som det gjordes i kretsen avvietnamesiska regeringsmedlemmar. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1986/87:459 om kyrkofriden har mot bakgrund av ettpolisingripande i i frågat mig om jag anser att detfortfarande skall gälla kyrkofrid i . Polisen hade i det aktuella falletverkställt ett förvarsbeslut enligt utlänningslagen. Det ligger i sakens natur att sådana allmänna organ somhar att utföra myndighetsåtgärd eller någon annan förrättning i eller ianslutning till en kyrka har att respektera kyrkorummets helgd. De bestämmelser för polisens del som aktualiserats iJan-Erik fråga finns i polislagen och innebär att polisen harbefogenhet att bereda sig tillträde till en lokal för att där eftersöka enperson som med laga stöd skall omhändertas. Något förbud att eftersöka personeni en kyrka finns inte föreskrivet. Av lagen och av motiven till denna framgåremellertid att polisen skall göra en avvägning mellan den skada och deolägenheter i övrigt som följer av ett ingripande i förhållande till syftet meddetsamma. Själva ingripandet skall ske på ett sätt som är försvarligt medhänsyn till omständigheterna, och onödig uppmärksamhet skall undvikas. Självfallet skall jag inte här ikammaren lämna några synpunkter på hur polisen har förfarit i det konkreta fallsom har bildat utgångspunkten för fråga. 68JAN-ERIK (): Jag tackar justitieministern för svaret. bröt sig åttapoliser, en låssmed och en schäferhund in i Svenska missionsförbundetsförsamlingskyrka i , . De kastade sig över en 53-årigchilenare, som skulle utvisas och som hade valt att hungerstrejka i dennakyrka. En 82-årig polisläkare förklarade,att chilenaren varfrisk. Trots det fördes han till sjukavdelningen vid allmänna häktet i ,där fängelseläkaren beslöt att man måste dröja med utvisningen. gällde ompolisen har rätt att bryta sig in i en kyrka utan att minsta försök görs attdessförinnan be församlingens pastor eller någon annan ansvarig att öppnakyrkan. Pastorn har förklarat att han naturligtvis skulle ha låst upp, ompolisen begärt det. Enligt min mening har polisen här gjort ett grovtövertramp. Det är synnerligen olämpligt att över huvud taget bryta sig in i enkyrka. Att göra det innan man ens bett någon ansvarig i församlingen att öppnaär fullständigt vettlöst. Jag är litet bekymrad över att justitieministern inte ärberedd att klart deklarera att kyrkofrid skall råda i . Den kom medBirger , den borde inte få försvinna med . Om persontra/isport-stödför Ange kominun Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1986/87:453 om persontransportstöd förAnge kommun har frågatindustriministern om han är beredd att medverka till att även Ange kommun, ilikhet med övriga kommuner inom stödområde B, kommer i åtnjutande av det20-procentiga persontransportstödet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Persontransportstödet syftar till att minska denorrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter med södra ochmellersta . De företag som kan få stöd skall finnas i ,och eller i , och Kramforskommuner. Detta stödområde är betydligt mindre än exempelvisgodstransportstödområdet. Jag tycker det är viktigt att konstatera attstödzonerna för persontransportstöd är helt skilda från de zoner som gällerför andra typer av regionala stöd. Utformningen av persontransportstödets zoner ochprocentsatser grundas på flygtaxans variationer och på de merkostnader somfinns för resor till från olika Norrlandsflygplatser iförhållande till resor från . Avsikten är alltså attjämställa de olika Norrlandsorterna med ur taxesynpunkt. Angekommun har hamnat utanför persontransportstödområdet av den ,anledningen att personalen vid företagen i kommunen bedömts resa från De har därför inte ansetts ha väsentligt högre nivå på tjänsteresekostnaderän företag i . justkompensera för sådan rrierkostnader. Jag anser att stödreglerna förpersontransportstödet bör bibehållas oförändrade under nästkommande budgetår. vice talmannen medgav att iPer-Richard Moléns frånvaro fick ta emot svaret. Om lördagsutdelningen av tidningar 70ERIK HOLMKVIST (m): Jag tackar för det svar som har fått. Jag har inte för avsikt att ge mig in i någon längredebatt i detta ärende. Jag vill bara konstatera att denna typ av stöd kan geupphov till sådana här problem. Oavsett vilken uppfattning vi härompersonfraktstödet, ärdet utan tvivel så att där kommuner gränsar till varandrakan sådana stödsystem ställa till de problem som har pekatpå. Jag anser att kommunikationsministerns svar pekar på vad somhar gjort att Ange kommun har ställts utanför. Jag förmodar att, om denna frågaaktualiserat en översyn, en sådan skall ske. Jag hoppas det. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1986/87:461 om lördagsutdelningen avtidningar har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av att vissa hushåll i Västerbottensinland kommer att mista lördagsutdelningen av tidningar. Som jag har nämnt här i kammaren är detpostverket som beslutar i vilka former postutdelningen skall ske. Postensinriktning för servicen på landsbygden är dagliga turer omantalet hushåll är minst två per kilometer körväg. Om antalet hushåll är färre,som t. ex. i vissa delar av inland, utgår ett mindre antal tureri veckan. Om det finns lämpliga transporter fill godtagbara priser brukar dockposten även i sådana fall upprätthålla dagliga turer . Så har detvarit för de postlinjer som nämner i sin fråga. Att lördagsturen kommer att dras in beror enligt posten påatt den entreprenör som posten anlitar höjer sina priser kraftigt. Statsmakterna har lagt fastekonomiska krav på postverket. Det innebär att postverket måste få göra den härtypen av anpassningar i sin verksamhet inom ramen för de servicemål somriksdagen beslutar om. Anf.72 (vpk): Först tackar jag kommunikationsministern för svaret på minfråga. Sedan skulle jag, som en liten ram kring den här frågan och många andrafrågor som brukar besvaras , säga att regeringen och juhar fastslagit att inriktningen för regionalpolitiken är att skapaförutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delaroch att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö - oavsett vari landet de bor. Då det gäller de norra delarna av landet har vi ju haft enständig utflyttning och avfolkning. 1 och med att olika statliga verk, olikaserviceinrättningar, ständigt försämrar servicen, påskyndar man ju enavfolkning i stället för att motverka en sådan. Vad kommunikationsministernsäger går icke ihop. Han säger att man ställer ekonomiska krav. Men samtidigtvill man påstå att det förs en politik som innebär att man skall garanteramänniskor i olika delar av landet en god service. Det kanske inte låter så farligt om man säger att det ärvissa linjer, eller vissa turer, som kommer att dras in. Men det är faktisktsexton linjer, som berör sex kommuner i , som inte kommer att fätidningar . Den sjunde kommunen, , har gått in med ekonomisktstöd fill postverket för att människorna skall få sina lördagstidningar. Detkan icke vara acceptabelt att människorna i den här delen av landet ständigtskall behöva acceptera att servicen försämras. Dessutom bedyrade kommunikationsministernför vid en frågestund att det inte handlade om att sluta medlördagsutdelningen av tidningar. Om regleringen inom taxiirafiken