prot · GA0931 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi talar emellertidom oHka medel för att uppnå detta. Precis som sade i sittanförande kommer det att ta dd, eftersom dessa förändringar av attityder - bådeattityder mellan kvinnor och män och attityder mellan kvinnor - är något somväxer fram. Det är alldeles nödvändigt. Det spelar ingen roll vilka lagar,regler och förordningar vi beslutar om här i om man har andrauppfattningar härvidlag ute i landet. Det är atdtyderna som leder dll. att vifår en förändring, vilket i sin tur leder till jämställdhet mellan män ochkvinnor i arbetslivet, i hemmet och i samhället i övrigt. I detta sammanhang skall vi inte glömma bort att det ärmycket viktigt för familjerna att kunria välja mellan olika alternativ. 23CHARLOTTE BRANTJNG (fp) replik: Det är bra att det pågår olikaforskningsprojekt om kvinnor och jämställdhetsfrågor. Men det pågår ingenforskning om just det som vi inom har krävt i vår reservation, dvs.om skillnaden mellan kvinnor och män. Man pekar ofta på denna skillnad, och mangör det då för att begränsa kvinnors möjligheter. Vi tycker att det skulle varabra om JÄMFO fick i uppdrag att studera dessa olikheter och undersöka hur man iframtiden bättre skall kunna ta fill vara olikheterna mellan kvinnor och män.Det skulle väcka debatt, och det skulle vara en fördel för JÄMFO eftersom det tyvärrinte har varit så mycket debatt om den forskning som pågår. Att det inte har gått tillräckligt för att rrianskall kunna utvärdera JÄMFO:s, arbete tycker jag också är fel, eftersom det ären helt ny verksamhet. Det är då särskilt viktigt att man tittar på den. anser att det viktigaste för denparlamentariska jämställdhetskommittén är att den internt fungerar bra. Jagtycker för min del att det viktigaste är att man tar till vara allt engagemangsom finns ute i landet när det gäller jämställdhetsfrågorna och att människorute i landet har möjlighet att påverka den jämställdhetspolitik som vi för. Detkunde man göra på ett helt annat sätt när vi hade den parlamentariskajämställdhetskommittén. Det är därför som och de andra ickesocialistiska partierna anser det vikdgt att denna parlamentariska kommittéåteruppstår. Jag fick inget svar på min fråga angående förändringen avjämställdhetslagen. Vi från drev fram lagen, och vi är alltsåmycket angelägna om att den fungerar på allra bästa sätt. Vi tycker inte det ärbra när man bara får en liten ersättning i stället för rätt till ettarbete, som man har fått enligt utslag i AD. Jag skulle vilja veta hur GustavPersson ser på dessa frågor. skulle jag vilja veta hursocialdemokraterna.egentligen ser på förslaget att förändra arbetet inomregeringen så, att jämställdhetsfrågorna flyttades över tillstatsrådsberedningen. Vi från sida tycker - det har vi ocksåpoängterat i en reservation - att det skulle vara bra med en sådan förändring,för det skulle höja jämställdhetsfrågornas anseende. 24GÖREL THURDIN (c) replik: Till vill jag säga att dagenssamhälle faktiskt fortfarande till större delen styrs av män. Det har.inte häntså väldigt mycket , även om det säkert finns metervis med papper omjämställdhetsarbetet. Det viktiga är ju hur det är ute i samhället. Visst hardet skickats ut papper om män i jämställdhetsarbetet också, men fortfarandefinns det inga konkreta förslag. Detta har vi påpekat i vår motion. Opinionsbildningen är alltså oerhört vikdg. Man kan tyckaatt det inte går att gripa in i den privata arbetsmarknaden och med lag reglerasynen på kvinnor och anställningen av kvinnor. Det kan jag hålla med om. Menopinionsbildningen som bedrivs från , från regeringen och från allavåra samhällsorgan i toppen av samhället är oerhört viktig för att få dll stånden förändring, även om den inte blir i lag reglerad. Det vidhåller jag. Därförtycker jag att en jämställdhetskommitté, där vi utåt kan arbeta tillsammans,alltså ger bättre resultat än det internarbete som socialdemokraterna nu meroch mer vill bedriva. Fråri sida anser vi att samhällsplanering,utbildning och regionalpolitik även har med jämställdhetsfrågor att göra, förde skapar i sin tur förutsättningar för jämställdhetsarbete. Iutflyttningsområdena är det väldigt svårt för unga kvinnor att få arbete, ochde flyttar i allt större utsträckning därifrån. Förut talade man om"hemmadotterssyndrom. är det hemma-sonssyndrom ute i utflyttningsområdena. Vi från anser vidare att det decentraliseradesamhället, som vi hela dden förespråkar, underlättar ett jämställdhetsarbete.Det är en vikdg förutsättning för att nå målen. Det ger också de bästaförutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män genom att det skapasnärhet till arbete, Prot. 1986/87:31 bostäder och service medbeslutsfattarna nära människor. Den politiken försöker vidriva på olika sätt här i . Vi anser det vara en grundförutsättningför jämställdhetsarbetet. 25GUSTAV () replik: Antalet kvinnor på arbetsmarknaden har ökatsedan 1965 med 730 000, antalet män bara med 45 000. Man räknar med attkvinnorna har lika stor andel på arbetsmarknaden sommän. Men skillnaderna i fråga om lön, arbetstid, inflytande och ansvar kommerförmodligen fortfarande att kvarstå. Däri ligger grunden för utjämningsarbetet. har bara motarbetat alla reformer. Viför vår del är emellertid nu beredda att göra insatser på bred front, så attalla kvinnor kan få del av jämställdhetsarbetet. Då krävs det också enutjämningspolitik. Det är samhällsservicen och samhällsinsatserna som harfrigjort kvinnorna. Det gäller exempelvis barnom'sorg, äldreomsorg ocharbetsmarknadspo-lidk: kortare arbetsdd, arbetslagstiftning. Jag skulle kunnaräkna upp mycket mer. Men på dessa områden har kämpat emot - det ärsanningen. Man blir emellerdd inte trovärdig beträffandejämställdhetspoli-tikeri om man bedriver en sådan politik på andra områden.Detta är vad jag skulle vilja säga till ; Det är inte gammalhögerpolitik, utan driver samma linje som de drivit tidigare.Beträffande de modoner som vi kommer att behandla senare iarbetsmarknadsutskottet kan vi se vilken inställning ni har. Den är som sagtdensamma som . Till : 'Den forskning som ni så gärnavill ha finns redan hos JÄMFO. bedriver en forskning itre delar -den sista delen kommer 1987 - om parrelationer i äktenskapet. Därfinns just de samband som det talas om. När det gäller den parlamentariska jämställdhetskommittén:Man kunde inte vara enig inom de borgerliga partierna, och det har visat sigockså i däjg. Det var därför naturligt att ha denna kommitté. Det var en"politisk nödvändighet - det står jag fast vid. Jämställdhet mellan kvirinor och män innebär djupgåendesamhällsför-äridririgär som också kräver gemerisamma värdéririgar på mårigaceritrala samhällsområden. Det gäller inte minst på det fördelningspolifiskaområdet. Målet - det är vikfigt att konstatera - kan aldrig vara att nåjämställdhet på olika nivåer mellan kvinnor och män, utan det gäller att fåtill stånd en utjämning mellan de privilegierade och de icke privilegierade isamhället. Det är den stora insatsen också i jämställdhetsarbetet, som i allannan fördelningspolitik, eftersom kvinnorna utgör av alla medborgare ilandet. Det tror jag är viktigt att påpeka. Till : Det är riktigt att facket inte hararbetat så bra. Men när vi har försökt att förbättra fackets möjligheter tillinflytande på arbetsmarknaden när det gäller dessa frågor, då har gåttemot oss. Varför gör ni det? Fackets insatser skulle kunna förbättras om niställde upp här. 26INGRID () replik: säger att det är denutjämningspolitik som regeringen bedriver som skall skapa jämställdhet.Eftersom är ett av de länder där utjämningspolitiken enligt socialdemokratiskmodell har gått längst, borde också jämställdheten mellan män och kvinnor ivårt land vara mycket större än i något annat land. Men det är faktiskt inteså. I vissa avseenden har andra länder hunnit längre än . säger att vi har varit emot allting. Nej,det har vi inte varit. Vi har varit emot det socialdemokratiska sättet attpresentera samhällsservice för människorna - ensidigt och styrt avpolitikerna. Det har då inte givits några möjligheter för familjerna att ordnasin service på olika sätt. Men familjer är ju olika. Det är detta som vi har varit emot, och det har vi tydligtangivit i våra motioner. Jag tror inte att människor i vårt land, när de läsermofionerna, säger att vi har kämpat emot den socialdemokratiska välfärdspolitiken,utan vi har varit emot den oerhört snäva begränsning som den har. Se bara på barnomsorgen! Den har vi debatterat här ikammaren väldigt . Därvid försvarar socialdemokraterna ensidigt detkommunala monopolet och vill inte tillåta några som helst andra alternativ,fast det är precis sådana som människor önskar. Den typen av utjämningspolitik har inte varit till gagnför kvinnor och inte heller för män. Men då kanske vi kommer in på en vidaredebatt som vi inte skall ta upp . 27 () replik: Jag håller med om attuppbyggnaden av den offentliga sektorn har kunnat ske tack vare att kvinnornahar gått ut på arbetsmarknaden. Man kan säga att det är med kvinnornas hjälpsom vi fått den grundtrygghet i samhället som till stor del finns . Mensedan har man tyckt att den här uppbyggnaden varit tillräcklig, och så har man"lagt locket på" när det gäller kvinnornas utveckling på arbetsmarknadeninom den offentliga sektorn. Till detta kommer att kvinnor inte har sammagrundtrygghet när det gäller försäkringar och pensioner som män. Sedan vill jag fråga på vilket sätt skulleha gått emot de fackliga organisadonernas jämställdhetsarbete. Det påståendetbegriper jag inte riktigt. Jag har inte kunnat finna något jämställdhetsmål ilöntagarfon-dernas.och inte heller i förnyelsefondernas verksamhet, men vi fårväl se vad som händer - det beror ju på vad man kommer överens om på arbetsplatserna. Jag hävdar alltså bestämt att viinte har motverkat de fackliga organisationernas möjligheter att arbeta medjämställdhetsfrågorna. 28CHARLOTTE () rephk: Jag känner väl till forskning.Den handlar om parrelationer i äktenskapet, som visserligen är en del av denforskning vi vill ha, men det är en väldigt liten del. Vi menar att forskningenskall vara heltäckande på ett helt annat sätt. Jag fickinte något svar på mina frågor om förändring av jämställdhetsla- Jagvill upprepa min fråga till , om han tycker det är rimligt av arbetsdomstolen tilldöms ett skadestånd på ett par tuseri kronor istället för rätt till det arbete det gäller. Jag kan som exempel nämna att en till mig i ettsådant mål fick rätt i arbetsdomstolen och tilldömdes enersättning på ett par . Det gällde en studierektorstjänst. Den mansom fick studierektorstjänsten sökte en rektorstjänst, vilketockså den här kvinnan gjorde. Hon fick naturligtvis inte tjänsten, utan denfick mannen, som ju hade haft sin studierektorstjänst . Det sättpå vilket man tolkar lagen får alltså följdverkningar. Sedan vill jag konstatera att inte berörtnågonting av det vi nämnde angående uppluckring av de offentliga monopolen. Vitror att om de anställda kan välja mellan olika arbetsgivare och om de får olikaalternativ när det gäller att starta eget, då ökar också trycket på deoffentliga arbetsgivarna att bli bättre. Mindre av monopol innebär inte ett hotmot de offentliganställda utan ger dem ökade möjligheter. Får vi mindre avmonopol inom t. ex. daghems- och vårdverksamhet, då skapas möjligheter till enbättre vård och en bättre omsorg för våra barn. 29GUSTAV () replik: Jag har naturligtvis inte möjlighet att påden korta tid som står mig till buds svara på alla frågor från de tremeddebattörerna, men låt mig först vända mig till . Det är riktigt att ligger främst bland deindustrialiserade länderna när det gäller utjämningen. Det är vi naturligtvisstolta över. Vi kan också konstatera att just den utjämningspolitiken harmedfört en bättre situafion för kvinnorna. Därför tror jag att vi alltid måsteföra en jämlikhetspolitik om vi skall uppnå jämställdhet. säger också att vi socialdemokrater fören mycket snäv politik på jämställdhetsområdet. Men det är tvärtom. Vi villarbeta inom alla områden. Det är därför vi anklagar för attmotarbeta oss på vissa områden, exempelvis arbetslivet. Till vill jag säga att jag är glad att hondelar min uppfattning om den offentliga sektorns betydelse för kvinnorna. Också Chariotte sade att hon ville ha enprivatisering. Hon tror att en sådan skulle kunna lösa kvinnornas problem. Jagtror inte det. Det är helt andra insatser än privatisering av vårdsektorn ochliknande som krävs. påstod vidare att hon inte förstår det somjag sade om att har gått emot oss i jämställdhetsarbetet. Jag menarexempelvis att en vikdg del för kvinnorna på arbetsmarknaden är att man får enbättre arbetsorganisation. Facket måste ha bättre inflytande för att kunnapåverka arbetsorganisationen. Därigenom får man möjlighet att skapa enarbetsörga-nisadon också på kvinnornas villkor. Det vill inte arbetsgivarna . Många arbetsgivare vill fortfarande ha kvinnorna som reservarbetskraft.Därför måste ni delta också på det området, om jämställdhet skall kunna genomföras. Slutligen några ord om jämställdhetslagen. Facketserfarenhet är att under alla år som vi har försökt hjälpa folk att på juridiskväg, via domstolsförhand- 1986/87:31 lingar,återfå arbetet har vi inte lyckats särskilt bra. Det är framför allt inom 20november 1986 den privata sektorn som dessa svårigheter finns. Man kanske skallpröva strängare sankfioner , men vet vi att vi inte på detsättet lyckas klara av problemen, och det är det vikfiga. Det är bättre att ökaskadestånden. På den offentliga sektorn är inte detta ett problem på sammasätt, eftersom man där har möjlighet att överklaga ett anställningsbeslut ochatt den vägen få rätt. Tredjevice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 30 (): I rriotion A801 angående ett bättre parlamentariskt inflytande påjämställdhetsarbetet gör jag en jämförelse mellan hur arbetet fortskridit påsenare år och hur det var under de år den permanenta jämställdhetskommitténfanns. Partirepresentanterna var där starkt pådrivande i vad gälleropinionsbildning och förslag om olika aktiviteter. Man nådde stora grupper avmänniskor i olika åldrar och från olika socialgrupper. De förslag som togs frami kommitténs betänkanden var förankrade hos de politiska partierna, somdärigenom också påtog sig att vara pådrivande. Kommittén var det naturligacentrumet för information, inkommande och avgående, om jämställdhet. Informationsarbetetoch jämställdhetsarbetet är nu splittrat på många instanser, vilket ärförvillande särskilt för allmänheten, som måste uppfatta den ordningen som enmindre bra service. Ineffekdvt förefaller det också. Man har infört enjämställdhetsdelegation, dvs. en testgrupp på ett trettiotal personer frånolika organisationer, som lyssnar av och eventuellt har synpunkter på förslagsom arbetats fram i departementet. Jag är inte ensam om att uppfatta arbetet idenna mastodontgrupp som totalt meningslöst. Skillnaden mellan förr och ärmarkant; Dä var det kraft, realism och framsteg, trots att många organisationer- inte minst de fackliga - ändå var .tämligen svala dll problemen. tycksjämställdhetsarbetet ha avstannat och tycks t. o. m. förlöjligas. Rättvisaför kvinnor - och för män - är ett oomstritt mål: Alla ställer upp på det. Detkan gälla t. ex. lika lön eller lika rättigheter i pensionshänseende liksomsamma möjligheter till karriär, självförverkligande, ett bra.liv. åstadkomma en större rättvisa, , kan rnan emellerdd inteanvända vilka metoder som helst. Er slogan är tydligen: Ändamålethelgar,medlen. Från moderat håll menar vi att övertygandet hosförslagsställaren undermineras ganska kraftigt, om metoderna för genomförandetav förslagen uppfattas som orättvisa. Dehinder som finns för rättvisa är emellertid av ett slag som kräver insikt omproblemen och brett engagemang. Verkligheten, t. ex. i vad gäller kvinnornasmöjligheter att kombinera en önskan att både få vara tillsammans med sin familjoch att få göra karriär, få uppleva stimulans av yrkesarbete ocharbetskamrater, hindras av den prakdska verkligheten. Därför måste dessa hinderdefinieras och minimeras. Mäns önskan att få tid för barnen är också en frågaom rättvisa, om mäns rätt och barns rätt. Det måste finnas ett både-och. Deprakdska hindren är emellerdd dels att oftast ingen hjälp finns att få förbarndllsyn och hemarbete, dels att den hjälp som eventuellt finns ärotillräcklig, bl. a. därför att privata alternativ inte medges. Om man tardeltidsarbete för att få detta både-och, så drabbas man av orättvisor itrygghetssystemet. Det faktum att kvinnor föder barn och bhr borta frånarbetsplatsen rätt länge avhåller ofta arbetsgivaren från att satsa på enkvinna i ferfil ålder för en vikfig befattning. Utbildning och forskning kommer ofta sent in i en kvinnasliv. En positiv händelse i det sammanhanget var när de kvinnliga ledamöternaHär i i alla partier gemensamt via sina utskottsrepresentanterlyckades få ett förslag från en s-regering orri en fix övre åldersgräns förforskning ändrat. Hindren är emellertid inte bara prakdska. Det finns mycketav fördomar och tradifioner som utgör steriar på vägeri, vilket har omvittriatshär. Det är gariska sorgligt att bevittna hur de i.skolan begåvade, tuffa,ambidösa och självsäkra flickorna ute i arbetslivet, under trycket avomgivningens traditionella föreställningar, liksom krymper. De absorberar detunderförstådda budskapet om att inte duga - i vart fall inte i konkurrens medmännen. Och många har vittnat om hur deri som är hemarbetäride kanförlora en del av sitt självförtroende. Utbildning och omskolning är därförviktiga instrument för den som av hemarbete vill ut i yrkeslivet.Äktamake-prövningen vid studiemedelsansökan kan dock säkerligen avhålla mångenkvinna från att ta det steget och starta en sen utbildning. Detta vill jaglägga socialdemokraterna om hjärtat. Den socialdemokradska regeringen valde att lägga nedjämställdhetskommittén och att själv pula med jämställdhetsfrågorna inomdepartementet. Därigenom fråntogs parlamentarikerna riiöjligheten att direktoch på beredningsstadiet hjälpa till i arbetet. Jag vill här skjuta in, attformen för den parlamentariska medverkan inte nödvändigtvis behöver vara enpermanent kommitté. Man bör vara öppen för även andra former, och det är därförvår reservadon är utformad i den andan; Jämställdhet är inte enbart en kvinnofråga,även om det i mycket gäller kvinnors rättigheter; Jämställdhet - ömsesidigrespekt och ett jämnt förhållande - är en mänsklighetsfråga, och framstegen iarbetet är beroende av att båda hälfter i samhället inser det. Den kvinnliga andelen politiker är viktig församhällsarbetet, därom är de flesta ense. Den andelens storlek och kompetenspåverkas av hur jämställdhetsarbetet utvecklas och av det gehör de politiskarepresentanterna får för de här frågorna inom de egna leden. Eftersom detta isin tur är beroende av hur delaktiga och informerade alla politiker är, blirslutsatsen: En förutsättning för framsteg i jämställdhetsarbetet - denna föralla människor så viktiga rättvise-, maktfördelnings- och atdtydfråga - är ettdirekt engagemang i arbetet. I den nuvarande arbetsformen har interiksdagsledamöterna tillräckliga möjligheter att på ett tidigt stadium påverkautvecklingen. I det här arbetet måste alla få möjlighet att hjälpa dll. Jämställdhetsarbetetär inte någon politisk stridsfråga. Striden står om vad Prot.1986/87:31 som är bäst arbetsform och om vilka metoder som kan användas.Har man 20november1986 rättvisa som mål, kan inte orättvisa metoder accepteras. "7 ; ~ ~ Herr talman! Jag yrkar bifall tillreservationerna 1, 4, 7 och 8 till arbetsmarknadsutskottets betänkandenr 5 och i övrigt dll utskottets hem- möiliBgöraför viss sov- . * ... stallan. I detta anförande instämde (). jetmedborgare att for-ena sig med sina föräldrar iSverige 7 §ÄrendebehandHngen avbröts för dagens frågestund (forts, prot. Förste vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. 8 § Svar på fråga 1986/87:103 om åtgärder för attmöjliggöra för viss sovjetmedborgare att förena sig med sina föräldrar iSverige har frågat mig om regeringen avsergöra något för att förmå att låta återförenas medsina föräldrar i . Som alla vet har den frågan redan fått sitt svar. Vi harunder en dd fått indikationer om att problemet skulle komma att lösas. I gårfick UD via den sovjetiska ambassaden i det glädjande beskedet attKaisa nu får lämna . Det enda som återstår är de prakfiskaarrangemangen runt resan. Regeringen har använt varje dllfälle att med Sovjetunionenta upp fall. har detta skett vid sex olikatillfällen, bl. a. i samband med statsministerns besök i . Vi hardessutom utnyttjat möjhgheten att i underhandssamtal med de sovjetiska myndigheternapåminna om hennes situation. Det konsekventa stöd vi har lämnat familjenMiller-Randpere kommer vi att fortsätta att ge fram till dess att dottern haråterförenats med sina föräldrar. På motsvarande sätt söker vi också i andra liknande fallgöra allt vad vi kan för att splittrade familjer skall kunna återförenas iSverige. 32 HÄDAR (): Tack, herr minister, för svaret - en dagdå vi alla delar Kaisas och hennes föräldrars glädje över att snart kunna kramaoch hålla om varandra, att på nytt få uppleva lyckan att vara en hel familj! För att få sin mänskligt självklara rätt att vara enfamilj tillsammans har Kaisas föräldrar - och -fått föra en lång, hård och oviss kamp. De har ansökt och vädjat omutresedllstånd för . De har bett om och fått stöd av regeringen och andraledande politiker. Jag är glad att min egen partiledare är en av dem som starktengagerat sig i kampen för Kaisa.Många har i brev till vädjat om att skulle få förena sig med sinaföräldrar. Ändå vågar vi inte tro att ens allt detta hade räckt föratt få att fatta det beslut som lyser upp vår grå novemberdag. Det som har etsat sig fast i minnet och som inte harlämnat någon opåverkad är bilden av - den kämpande modern utanförambassadens gallergrindar. har hon stått där. Hon har använt denrätt att demonstrera som är självklar här, men inte där varifrån hon kom. Ochhon har fått stöd av den fria press som finns här, men inte där varifrån honkom. har gett uppmärksamhet åt ochuppmanat dem som kört förbi att visa sitt instämmande genom att tuta. Andratidningar har gjort detsamma. Många, många följde förslaget, och ljudet frånett stort antal signalhorn trängde in på ambassadområdet över de slutnagallergrindarna. Det är en stark och växande opinion som förmått atti detta fall slutligt handla på det sätt som landet förpliktat sig att göra iHelsingforsavtalet. Det visar att arbetet för mänskliga rättigheter ärmeningsfullt, att vi aldrig får förtröttas i kampen för att rätt skall råda. En gång var ett förenande element mellanmänniskorna. knöt oss samman. Över vattnet färdades människor fritt. Så borde det vara. Så kan det bli. Det är ett mål, värtatt hålla fram - värt att verka för! , Du är välkommen till . Tänk om Du, en litenflicka, kan hjälpa till att bryta is över ! Om giltigheten av Ålandsöverenskommelse Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1986/87:136 om giltigheten av Ålandsöverenskommelse har frågat mig om regeringenfortfarande har uppfattningen att förpliktelserna i Ålandsöverenskommelsen mellanSverige och av består. Ålandsfrågan behandlades inom år 1921.1samband härmed fördes även förhandlingar mellan de svenska och finländskadelegationerna i vissa frågor som bl. a. rörde garantier för bevarande avÅlandsbefolkningens, svenska språk, kultur och lokala tradidoner. som därvid träffades innefattar vissa utfästelserfrån sida i dessa hänseenden. Som svar på fråga kan jag bekräfta att densvenska regeringen givetvis håller fast vid sin framfördauppfattning att de uttryckliga förpliktelser, som iGeneve iklätt sig även gentemot , alltjämt består. Jag vill tillfoga att det är den svenskaregeringens uppfattning att statsmakterna i handlagt frågorsom gäller Ålandsbefolkningens svenska språk och kultur på ett föredömligtsätt. Om visumförhållandet mellan och 34FÖRSTE VICE TALMANNEN: I frånvaro medges att taemot svaret. 35 (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på fråga.