prot · GA09103 · 1986-12-31 00:00:00 — Förpassningen aven människa från vårt land till ett annat är ju ett resultat av ettdomsfolsutslag, men i flertalet fall också av ett beslut av statensinvandrarverk och i vissa fall av beslut av polismyndighet. I samtliga dessafall är polismyndigheten verkställande organ och ansvarig inför regeringen ochregeringens organ, Déttä är ansvarsdelen. Manskall alltså förpassa såväl människor som är dömda för grova brott somförtvivlade familjer med barn. I alla dessa fall behövs erfarenhet, utbildningoch gott handlag, inte minst som dessa svåra förpassningar sker med reguljärtflyg. Detnaturliga är att man för en sådan verksamhet använder rufinérad och erfarenpolispersonal, som dessutom erhåller en utbildning som gör den skickad attklara dessa påfrestningar. sköts denna verksamhet, och kommer förmodligenatt skötas, av fångvårdspersonal. Alltså skall en svår och känslig verksamhetskötas av för ändamålet ej utbildad, och i en del fall kanske mindre lämpad,personal från en annan statlig myndighet. Varoch en inser det synnerligen egenartade i den situation som justitieministernhar redovisat. Han säger nu att den kommande organisationen kommer att fyllakraven på säkerhet och effektivitet. Jag frågar mig då: Har intejustitieministern något annat att säga än att han tror att den kommandeorganisationen skall vara acceptabel sedan personal fått någon form avutbildning? finns personal, vilken staten utbildat för just sådanaändamål som fångvårdarna nu skall utbildas för. Det är poUser som har dessakunskaper, och de har dessutom prövats såsom personligen lämpliga. Inte minsthar de lång erfarenhet av att hantera människor, , Omnu justitieministern hyser ett så grundmurat förtroende för kriminalvårdenspersonal, tillåt mig då ställa en kompletterande fråga: Är det inte påkallatatt denna personal åtar sig också övrig inom polisväsendet förekommandetransportverksamhet, dvs. transporter till och från samt mellan psykiatriskakliniker, transport av barn som står under handräckning, m.m.? Slutligenvill jag i detta sammanhang citera rikspolischefen, som har uttalat följande:"Polisen skall arbeta med de ärenden och uppgifter som har ålagtsden." Häri ingår också att sköta den svåra förpassningsverksamheten. Mot bakgrund av vad jag här har anfört vill jag återigen ställa enfråga till justitieministern vad gäller utlänningsärenden och polisärenden.Utlänningsärenden är polisärenden, och ansvarig för verksamheten gentemotregeringen är polischefen. Enligt den nuvarande ordningen skall polischefenutnyttja personal från andra myndigheter för en av de svåraste och mestkänsliga verksamheterna. Är statsrådet mot den bakgrunden beredd att medverkatill att förpassningsinstruktionen ändras så att det är polischefens personalsom verkställer förpassningar - dvs. utför det arbete som åligger myndigheten? Till att börja med vill jag säga att det tyvärr har förekommit fallunder den här försöksperioden där bevakningspersonalen inte fullgjort sittbevakningsuppdrag på det sätt som man hade förväntat sig. Det gäller någraenstaka fall. Mot bl.a, den bakgrunden har ändå beslutatom den här nya organisationen för utlandstransporter och hur dessa skallgenomföras. Vid varje utlandstransport skall det finnas en särskilt utbildadtransporfledare. Höga krav ställs på dem som tas ut fill utbildning för det härändamålet. Förutom god fysisk kondifion krävs det god psykisk stabiUtet.Utbildningen kommer att omfatta olika teoriavsnitt. Det gäller t, ex,flygsäkerhetsfrågor, avtal med andra länder, kulturfrågor, facktermer påengelska, praktiska moment vad gäller arbetsledning, övning och när det gällerkritiska situationer som kan inträffa under utlandstransporter. Bl.a. mot bakgrund av vad som sades i den debatt som vi hade med anledning avde två föregående interpeUationerna är det, herr talman, vikfigt att polisen iökad omfattning kan ägna sig åt sin huvuduppgift, att upprätthålla allmänordning och säkerhet. Men sedan finnsnaturligtvis fall där det av olika skäl är lämpligt, eller t. o. m. nödvändigt, attpolisen utför förpassning. Så kan det förhålla sig t, ex, när det imedborgarlandet behövs kontakter med polisen där. Jag stryker under - och detär oerhört vikfigt att ha det som utgångspunkt för den här debatten - attpplisen i varje enskilt fall själv bestämmer ifall poUsen skall utföraförpassningen eller inte. Menatt polisen i normalfallen skulle behöva utföra förpassningarna kan jag intefinna vare sig lämpligt eller rimligt. har beslutat att det ärkriminalvården som skall sköta det här. Kriminalvården har också skött dettasedan 1966. De två ansvariga myndigheterna - ochkriminalvårdsstyrelsen - har samma uppfattning, och det gäller även riksdagensrevisorer. har haft att ta emot enanmälan om att denna ordning skall fortsätta att gälla. Mot denna bakgrund kan jag inte finna att det är vare sig rimligt ellerlämpligt att polisen i normalfallen sköter utlandsförpassning-arna. 32 (): Jag tackar för de uppgifter som statsrådet lämnade i sitt inlägg. Jagvill framhålla att den något korta utbildningen förefaller mig en aningegenartad. Möjligen skall man alltså lära sig ett par engelska glosor, så kan ta sig fram på flyget. Kanske skall man också klara av de allraviktigaste delarna av utlänningslagen. Förpassningarav människor-vare sig dessa förpassas på grund av att de är förvisade frånlandet eller på grund av att de är utvisade - bygger på det faktumatt man har grundmurade juridiska kunskaper inte bara beträffande svensklagstiftning utan också beträffande lagstiftningen i det land till vilketvederbörande förpassas. Jagläste följande i en tidskrift som polisen ger ut: Denna kriminalvårdspersonalutger sig falskeligen för att vara svenska poliser vid sina kontakter medutländsk polis. Jagmåste ärligen säga att detta icke är något gott renommé för svenskkriminalvårdspersonal, Varföranvänds då inte poliser vid förpassningar? Statsrådet säger i sittinterpellationssvar att polisen ska ägna sig åt annat, och det finnsnaturligtvis vikfigare saker i landet. Att kvalificerad polispersonal inteanvänds för känsliga uppdrag beror självfallet på att regeringen har fört enpolitik som har inneburit att polisens resurser har dragits ned fill den gradatt polisen icke förmår utföra sådana uppdrag. Uppgifter att flyga medmänniskor runt jordklotet läggs i stället på fångvården. Detta är mycketallvarligt. Föratt återknyta fill den debatt som fördes strax före den här debatten vill jagsäga att det är nödvändigt att se till att de människor som skall lämna dettaland, vare sig det gör det på grund av att domstol har utvisat dem eller pågrund av att invandrarverket inte ger dem arbets- och uppehållstillstånd, fårgöra det med en seriös bevakning, med polispersonal som är kunnig, har etik,förstånd och förmåga så att den kan ta hand om människor på rätt sätt. Det ärett minimikrav. Om polisen finge resurser tror jag att den skulle kunna utföra alla deförpassningar som är nödvändiga och därmed tillgodose de krav som jag harframställt i interpellationen, Regeringen har inte dragit ner på polisensresurser. Det finns på det hela taget fler poliser än någonsin i , Jag förstår inte riktigt vad denna debatt gäller. Deexempel som gav gäller förpassningssituationer med ett visstkrav på särskild insikt om lagstiftning och förhållanden i mottagarlandet, därdet säkert blir fråga om kontakter med polismyndigheten. Jag tycker också detär rimligt att polisen då utför förpassningen, och därvid bestämmerpolismyndigheterna att så skall ske. Vad är problemet? 34 (): Det är säkert riktigt som statsrådet sägeratt polismyndigheten kan bestämma i den händelse folk skall förpassas och dethela är särskilt känsligt. Det är emellertid inte så lätt att bestämma attpolisen skall åka med om det inte finns några poliser att skicka - det är därskon klämmer. polisdistrikts utlänningsrotel är så pass hårtansträngd att det inte finns särskilt många andra att skicka än möjligenexpeditionsvakter. Här måste regeringen börja se över resurssituationen ute ipolisdistrikten, särskilt i de stora distrikten , och ,dvs. de polisdistrikt som förpassar människor. Det går alltså inte att förpassamed polis om det icke finns poliser att förpassa med. Jag bestrider bestämt att polisen skullesakna resurser för att utföra de mycket fåtaliga exklusiva och svåra uppdragsom det här är fråga Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Julll-Jul22till jusfifieutskottet 7 § Anmäldes och bordlades 1986/87:133 Ändringar i delpensioneringen,pensionstillskott till änkor m.m. 8 §Anmäldes och bordlades 1986/87:10Folkpensioner m,m, (prop, 1986/87:100 delvis) 1986/87:11StudiesociaU stöd m,m. (prop, 1986/87:100 delvis) 9 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1986/87:222 av () till miljö- ochenergiministern om remiss av förslaget till naturskyddslag: Den svenska miljölagstiftningen ärsplittrad och dåligt samordnad. Vissa områden är inte alls reglerade, andra -såsom hydrologiska ingrepp - täcks in av flera olika lagar. Detta varutgångspunkten för det förslag fill ny övergripande naturskyddslag som presenterade . Förslaget innehöll en rad intressanta tankar, bl.a, kravpå miljökonsekvensbeskrivningar, ett starkare skydd för hotade arter ocheffektivare naturskyddsinstrument. Sedan SNF:s förslag lades fram har behovet av en samladöversyn av miljölagsfiftningen ytterligare förstärkts. Man kan t.ex, konstateraatt ersättningsreglerna i naturvårdslagen i samband med PBL-beslutet ändradestill naturvårdsintressenas nackdel utan att de miljöpolitiska konsekvensernabeaktats. ligger ett förslag fill ändringar av miljöskyddslagenpå bord som i vissa avseenden innebär förbättringar men som ocksåförstärker intrycket av lappande på ett i grunden otillräckligt lagverk. uttalade förhoppning var attförslaget fill ny naturskyddslag skulle leda till ett initiativ frånstatsmakterna att låta utreda miljö- och naturvårdslagstiftningen. Några sådanainitiativ har dock ännu inte tagits. Mot dennabakgrund vill jag fråga miljö- och energiministern: Avser regeringen att låta utredamiljö- och naturvårdslagsfiftningen i syfte att åstadkomma en bättresamordning? Är regeringen beredd att skicka ut Naturskyddsföreningensförslag till ny naturskyddslag på remiss? 1986/87:223 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om ersättning till kommunerna vid bildande av naturreservat: Det har ständigt förts en debatt omvår natur och miljö, inte minst när miljöförstöringen fåttsådana dimensioner att den hotar vår överlevnad. Debatten ärsjälvfallet mångskiftande, och olika intressen och synpunkter bryts motvarandra, I en del fall kanske farhågorna är överdrivna medan de i andra fallär högst berättigade. Vad vi kan vara helt säkra på är att vi även ifortsättningen kommer att få uppleva situafioner där exploaterings- ochnyttjandeintressen står mot bevarande- och skyddsintressen och där vi tvingasgöra svåra avvägningar, I vårt land har det rått en bred enighet om att vissaområden skall skyddas mot all exploatering. Vad det däremot kan finnas skildauppfattningar om är omfattningen av vad som skall skyddas och på vilket sätt. Meddela/ide o//i interpellationer Utöver det som redan skyddats har det under senare årpågått olika utredningar, undersökningar och planer om vad som ytterligareskall skyddas för framtiden. En del av detta material och därtill hörandeförslag är nu ute på remiss hos berörda kommuner, och här framkommer den vanUgakonfliktsituationen mellan sysselsättningen, annan jämförbar verksamhet ochbevarandeintressena. Ur flera aspekter är det viktigt att dessakonfliktsituationer löses på ett acceptabelt sätt. Inte minst handlar det omatt få förståelse och medverkan från berörda kommuner och de människor som bordär. Enligt min mening har den aspekten till stor del helt förbigåttshitintills - ett förhållande som är oacceptabelt och därför måste åtgärdas, Idet följande kommer jag att beröra detta förhållande genom en exemplifiering. I norra delen av vårt land finns redan stora områden somär skyddade genom avsatta nationalparker, naturreservat och s, k. obrutnafjällområden. De svenska nafionalparkerna har en yta av ungefär 625 000hektar. avses ytterligare stora områden att avsättas. Enbart domänverketkommer att inrätta reservat som tillsammans är större än våra nationalparker.Ca () fjällbarrskog och fjällnära barrskogskall avsättas till domänreservat. Redan tidigare finns ca 700 domänreservatmed en total yta av . Till detta skall då också läggas attytterligare skogsmark tillhörande andra ägare kommer att ingå i de skyddadeområdena, I detta sammanhang kan också nämnas att av den skogsmark somdomänverket nu avsätter består ca av produkfiv skogsmark. Vad kan nu detta innebära för en inlandskommun iVästerbotten och dess människor? kommun med ca 3 500 invånare har sedantidigare av kommunens yta skyddad genom naturreservat. Ettnu upprättat förslag innebär för kommun att ytterligare 50 000 hektarskogsmark undantas från skogsbruk, torde därför vara den kommun ilandet som har den största delen av sin kommunareal som skyddad mark. Dettainnebär också att man mister arbetstillfällen - hur många kan vara svårt attuppskatta, men när det gäller den nu aktuella situafionen beräknas 30-40framfida skogsarbetartillfäUen försvinna. Man kan förstå att människorna i kommunen upplever denuppkomna situationen så, att en liten inlandskommun genom minskadsysselsättning och befolkningsminskning skall bekosta en åtgärd avriksintresse. Att avsätta områden som är av riksintresse borde självfalletinnebära att det också är ett riksintresse att ersättning i någon form lämnasså att kommunerna och dess invånare hålls skadeslösa. De människor som äruppvuxna och bor i denna miljö ser inget märkligt med dessa skogsmarker - allraminst har de förståelse för att restriktioner införs utan att någon form aversättning ges. Detta framkommer också med tydlighet när organisationer ochföretag nu har yttrat sig över de planerade reservaten - aUa säger ett blankt nejfill ytterligare reservat i kommunen, Bl.a. påpekar skogsarbetarnas organisationatt de löften om jobb som getts vid tidigare reservafsbildningar nu skallinfrias. Med hänvisning fill ovanstående vill jag ställa följandefråga till miljö- och energiminister : Årmiljö- och energiministern beredd att vidta nödvändiga åtgärder så att kommunerkompenseras när sysselsättning förloras i samband med att reservat avriksintresse inrättas? 10 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framstäUts 1986/87:505av () till socialministern om tvångstestning i vissa fall förkonstaterande av HIV-smitta: En kvinna i har nyUgen våldtagits aven sprutnarkoman, som misstänks vara HIV-smittad. Utöver den förnedring kvinnanutsatts för tvingas hon nu leva i skräck och ovisshet inför risken att själv habhvit HIV-smittad. EnUgtsmittskyddslagens nuvarande bestämmelser kan man inte "tvångstesta"en person ens i ett fall som detta, då lagen helt bygger på frivilUghet. Närdet gäller en farsot som aids kan det verkligen ifrågasättas om begreppen integritetoch frivillighet alltid kan upprätthållas. Vid ett fall av kriminell handlingsom detta torde det framstå som självklart för envar att brottsoffrets skyddmåste prioriteras. Min fråga är: Är socialministern beredd att föreslå en lagändringså att tvångstestning blir möjlig i ett fall som detta och när kan vi i så fallförvänta oss ett sådant lagförslag? 1986/87:506av () till finansministern om regeringsåtgärder för attunderlätta nästa avtalsrörelse: Enligt uppgifter i massmedia har finansministernuttalat att regeringen har för avsikt att "blanda sig iavtalsrörelsen". Mot denna bakgrund vill jag till finansministerKjell-Olof ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att underlättanästa avtalsrörelse? 1986/87:507av () till socialministern om tvångstestning i vissa fall förkonstaterande av HIV-smitta: I massmedia har stor uppmärksamhet ägnats åt ettfall där en man våldtagit en småbarnsmamma. Mannen befaras vara HIV-smittad,men han vägrar med hänvisning till gällande lagstiftning att undergå test. Är statsrådet beredd att föreslå sådanalagändringar att det i fall som det som ovan relaterats blir möjligt att tvingapersoner att HIV-testas? 1986/87:508 av HugoHegeland (m) till finansministern om åtgärder för att dämpa lönekraven i 1987års avtalsrörelse: För att dämpa lönekraven avtalsrörelsebeslutade på förslag av regeringen att bevilja en skatterabatt om 1 %på beskattningsbara arbetsinkomster i intervallef . Med hänvisning tiU detanförda vill jag därför fråga finansministern: Förbereder regeringen någon åtgärd av liknande slagi syfte att försöka dämpa lönekraven avtalsrörelse? 1986/87:509av () till justitieministern om intyg om HIV-test vidpasskontroll: Allt bör göras för att hindra spridningen avsjukdomen aids. En åtgärd vore att i samband med kravet på uppvisandet av passvid ankomsten till , även begära uppvisandet av intyg om genomgångenHIV-test, utvisande att personen i fråga inte är bärare av HIV-virus. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga: Är justitieministern beredd att föreslå riksdagensådan ändring i bestämmelserna att i samband méd kravet på uppvisande av passvid ankomsten till , intyg även begärs om genomgången HIV-test,utvisande att personen ifråga inte är bärare av HIV-virus? 1986/87:510av () till jordbruksministern om prisutveckUngen inom handeln: "Händer det inget med extrapriser så kanstatsmakterna tvingas ingripa." Uttalandet gjordes enligt tidningen av jordbruksministern när "Livsmedelspolitik i omvandling"debatterades på KF . Konkurrenseninom handeln är mycket hård. är kanske det land där handelnseffektivitet ligger på topp vid en jämförelse med andra länder. Ett sätt attkonkurrera är att erbjuda konsumenterna lägre inköpspris då sådana är möjliga. Jordbruksministerns hot omstatsingripanden är allvarligt. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att styraprisutvecklingen inom handeln? 1986/87:511av () till statsrådet . Å, om inrättandet avpostkontor i livsmedelsbutik: Itidningen av redovisas ett förhållande som - där det förekommer -väcker olust och skapar otrivsel. förhållandet till attkonkurrensneutraliteten försäljningsställen emellan Posten i Visättra söder omStockholm har hyrt in sig i ortens Konsumbufik 68 rned följden att alla som behöver besökapostkontoret tvingas gå in i , förbikyldiskarna och runda fruktgondolen för att få göra Prot. 1986/87:103 sina postärenden. Näringsfrihetsombudsmannenhar fått in protestlistor mot förhåUandet ~ ~ o . . I/".. » 1 Meddelande om frågor med 400 namn pa invånare iVisattra som anser postens placering oaccep- ' * Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta föratt förhindra att statliga monopolföretag agerar så att en handlare gesuppenbara konkurrensfördelar som andra handlare omöjligt kan möta? 1986/87:512av () till miljö- och energiministern om återvinningen avdryckesförpackningar: beslutade att förutsättningen föratt drycker skulle få säljas i aluminiumburkar var att burkarna togs tillbakaoch återanvändes. Kravet är att skall återvinnas. Detta mål har ännuinte uppnåtts. Panten höjdes för att målsättningen skall kunna infrias. Samtidigtintroducerades öl i enliters burkar i stål. På dessa burkar är det ingen pant.Detta är inte i linje med riksdagsbeslutet. Isammanhanget är det också intressant att få veta hur det går med det nyareturglas som enligt avtalet 1981 mellan staten och bryggerinäringen skulleutvecklas. Vadavser miljöministern att göra för att även de nya burkarna återvinns? 1986/87:513av () till utbildningsministern om vissa gymnasieskolekurserinom teko-området: har beslutat att två förtekonäringen viktiga kurser vid gymnasieskolan i skall dras in. Detgäller specialkurser: en kurs i varukännedom, och den andra är entexfilmerkantil fackkurs. Beslutetkommer helt överraskande, utan några kontakter med huvudmannen förutbildningen. Beslutet är mycket olyckligt, för kurserna är annonserade ochintagningsarbetet är långt framskridet. Tilldetta skall läggas att man just nu i håller på och bygger upp ettindustritekniskt centrum för teko i gamla Algotshuset. De kurser söm nu dras ingenomförs i samverkan med högskolan och skulle vara en del av vad detta centrumkan ge. Ansvariga för denna satsning bedömer SÖ:s beslut som förödande. År utbildningsministern beredd att vidta åtgärderså att ifrågavarande gymnasiekurser får finnas kvar i ? 1986/87:514av (vpk) till jusfitieministern om utredning om vissa förhållandeninom : Uppgifterfrån poliskällor hävdar att det inom finns högerextremistiska grupperoch t.o, m, en pronazistisk organisafion. icke okänt vaktdistriktfigurerar i detta sammanhang. Enbart misstankar om dettaborde föranleda de ansvariga att utreda Prot.1986/87:103 påståendena. Men polisledningen i säger sig inte kännafill detta och har vägrat vidta någraåtgärder. Jag villdärför fråga: Vilken information har om dessauppgifter? Vilka slutsatser drar man av detta, och är man beredd att medverkafill att dessa grava misstankar utreds? 1986/87:515 av (vpk) tillindustriministern om ersättningsindustri fill : frågade jagindustriministern om ersättningsindustri till medanledning av nedläggningen av Bångbroverken, I sittsvar utgick industriministern från att företagen skulle skapa ny sysselsättningi kommunen. har vi facit i handen - ingenfing som industriministern hoppadespå har förverkligats. Medanledning av ovanstående frågar jag: År industriministern nu beredd atthjälpa till med ersättningsindustri till ? 1986/87:516 av () fill industriministern omplanerad indragning av viss postkupé: planerar att fr, o.m.den 1 juli 1987 dra in postkupén på sträckan , Posttransporternaskall överföras till flyget och postsorteringen kommer att ske i , Denbesparing som åstadkommes är marginell. Ca 15 arbetsfillfällen försvinner frånLångsele i kommun. En av mest drabbade kommuner förlorarett antal arbetsfillfällen. Sollefteåregionen och andra inlandskommuner drabbas avförsämrad postservice vilket innebär att företagen i dessa utsatta kommuner fårsämre konkurrensförmåga. Industriministern härvid ett flertal tillfällen framhållitatt alla samhällssektorer måste ta sitt ansvar för regionalpolitiken. Med anledning av industriministerns uttalanden vill jagställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att postverket skall leva upp fill regeringens intentioner? 1986/87:517 av () till statsrådet om åtgärder för att förhindra diskriminering av kvinnor inomtravsporten: I förra veckans sportnyheter i TVinformerades om att en kvinna med lång och gedigen erfarenhet av travsportennekats tränarlicens av okänd anledning. Flera fränare kunde vitsorda kvinnanslånga erfarenhet och goda kunskaper inom travsporten. Nyhetsuppläsaren kundeockså informera om att endast en kvinna i fidigare har tränarlicens. Medanledning av detta vill jag ställa följande fråga fill idrottsministern: Vilka åtgärder vill regeringen vidta för attkvinnorna inte skall diskrimine- Prot. 1986/87:103 ras inom travsporten? 1986/87:518av () fill finansministern om regeringens övervägandenrörande problemen med brutet räkenskapsår: I skatteutskottets betänkande 1986/87:27 skriverman med anledning av en motion som jag väckt om brutet räkenskapsår, att fråganär föremål för överväganden inom . När kommer förslag till lösning på de problem somuppstår vid brutet räkenskapsår? 1986/87:519av () till jordbruksministern om spannmålsöverskotten: Spannmålsöverskotten har medfört ständigt ökandekostnader för samhällsekonomin , I beslutet om framfida livsmedelspolitik från1985 beslöt man att staten av skulle ta ett delansvarför kostnaderna för den olönsamma exporten av överskotten genom att svara för40 %, Så har också skett och fram till kommerstaten därför att betala ca 1 100 milj, kr. Men en del i överenskommelsen varatt jordbruket självt skulle ta ett ansvar för att medverka fill attöverskotten minskade, och statens kostnader således skulle minska efterhand.