prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — För att med den stora Stockholmsutbyggnaden rådabot på den snedfördelning mellan norra och södra föreslåsen satsning på Södertörnskommunerna. Flygplats, teknikcentrum, nya dubblatågspår förSJ:s höghastighetståg genom bl. a. Grödingebygdcrt, nysopför-bränningsstation i Gladökvarn, omfattande kalhyggen och nyaindustrieta-bleringar i nära anslutning till bostäder och friluftsområden - detär vad som föreslås. Ärdet så vi vill vi ha det, vi som bor på ? Ärdetta priset för den omtalade och efterlängtade upprustningen av ? lokaliserastill kommer tiotusentals människor i och att drabbasav miljöstörningar i form av buller och luftföroreningar. Luftfartsverketplanerar 305 starter per dag eller en start . Bullermattankommer att ligga över stora bostadsområden. Om sopförbrärtrtingsstationert blir verklighet kommersamma befolkning att drabbas av luftföroreningar i form av svaveldioxider,kväveoxider och gifter som dioxin, kadmium och bly. Vid samhällsplanering måste- man ta hänsyn till såvälekologiska som sociala, kulturella och ekonomiska aspekter, menar jag. Det harman inte gjort - sedan må det rättfärdigas med den efterlängtade satsningen påSödertörn; jag tycker att det här är ett för högt pris. Frågan är också om skall tillåtas bli särskiltmycket större. Jag tycker inte att skall växa mer. Vilka är det somvill ha en växande ? Är en sådan utveckling bra för oss som borhär? Är den bra för de människor som man tänker skall flytta hit? Det finnsforskning som visar att när städer expanderar över ett visst antal invånare,drar växandet med sig effekter som inte är önskvärda. Brottsligheten ökar t.ex. vid ett visst invånarantal, ensamhet och isolering ökar, människor mårpsykiskt sämre i stora städer, miljöproblemen blir förvärrade, osv. Hitfills har vi talat bara om ny tillväxt och merkonsumtion. I ett globalt perspektiv växer klyftorna mellan rika och fattigaländer. 800 miljoner människor i världen svälter. Ändå planeras i västvärldenför ännu större skillnader. Det är också den synen som kommer till uttryck iSkiss 85. När skall vi börja tänka annorlunda? Det behövs ett nytärtkande i samhällsplaneringen där intebara näringslivets ekonomiska irttressen får styra, utan där hänsyn tas tillatt alla människor tillförsäkras en positiv framtid. Man måste därför starktifrågasätta en fortsatt utbyggnad av en region som , till att bli enstorstadsagglo-meratiort, från , över och ner tillSödertälje-Järna, med miljöförstöring och sociala problem som följd. Planerareoch politiker borde ta lärdom av befintliga storstadsmetropolers problem ochuniformitet, t. ex. . Om tillåts fortsätta att växaskapas stora problem, både för regionen och för hela landet. En bra regionalpolitik måste verka för ett allsidigtnäringsliv och en jämlik utveckling i hela landet. Regering och riksdag måste skaffa sig de styrinstrumentsom gér möjlighet att lägga en helhetssyn på både näringslivets utveckling ochmänniskors behov. Med det här, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillmotion A431, där jag står som första namn, och i övrigt till vpk-reservationernai betänkandet. 18 (): Jag vill först säga att jag iristämmer iväldigt mycket av det sade. Jag har också under debatten härlånga stunder undrat; Får alls finnas? Jag är litet förvånad över att , somrepresenterar Stockholmsregionert, framställer livet och möjligheterna här påett så kolossalt negativt sätt som hon gör. Det är en för mig fullständigtfrämmande bild hon ger. hävdar attdetta är en ur många synpunkter bra region, även om den har problem och kan bliännu bättre. Utskottsbetänkartdet ger en viss tröst, utifrån minautgångspunkter. Utskottet "slår fast att detinte råder några delade meningar om att vårt land skall ha en starkhuvudstadsregion", står det. Och litet längre fram kan vi läsa; "I deföreliggande motionerna är man, oavsett de skilda utgångspunkterna, ense omatt en god utveckling i är bra för hela landet. Detta är -en merting som också utskottet delar." Urtder debattens gång har jagemellanåt, t. ex. under inlägg, undrat om detta är alldeles sant.Ibland framställs som något slags hydra, som ständigt hotaren bra utveckling i alla andra delar av landet. Några debattörer förefaller troatt bara man hindrar utvecklingen här, löser sig alla regiortalpolitiskaproblem i . Jag hoppas att inlägg av den sorten varit överdrifter idiskussionens hetta. Jag hoppas att alla delar utskottets mening att "engod utveckling i är bra för hela landet". Men befolkningsutvecklingen dä? I reservation 52 från vpkuttrycks problemet så här; "De senare årens utveckling i Stockholmsregionenutmärks av en snabbt ökad befolkningstillväxt som till större delen beror päinflyttning. Hand i hand med den allmänna expansionen i denna region går enavfolkning av stora delar av landet i övrigt." Befolkningstillväxten har intagit en så central roll idebatten att jag anser att en nyansering är nödvändig. Folkökningen i hårde legat påungefär 15 000 personer. Ungefär en tredjedel av denna ökning varfödelseöverskott. Flyttningsnettot stannade 1985 vid 11 300 och 1986 vid 9 400. Jag säger inte att detta är några obetydliga tal men villpåminna om att av dessa inflyttare var vardera året 3 500 invartdrare. Av denfolkökning på 15 000 personer som påstås avfolka stora delar av vårtland återstår 1985 häflten och 1986 ungefär en tredjedel. Man skall komma ihåg ytterligare ett par saker.Flyttningssiffrorna anger saldon av mycket större flyttningsströmmar. 1986flyttade från olika delar av ungefär 30 000 människor tillStorstockholm, men rtästan 25 000 människor flyttade från regionen. Det betyder också att om inflyttarnas antal ökar med ettpar tusen och utflyttarnas minskar lika mycket, fördubblas flyttnirtgsnettot.Om å andra sidan inflyttarna minskar ett par tusen i antal och utflyttarna ökarpå motsvarande sätt så försvinner flyttningsnettot. Mer dramatiska är inte dehär siffrorna. Jag påstår inte att befolkningstalen är oproblematiska,men jag tycker ändå att det är rimligt att sätta in dem i det rättasammanhanget. Om man sedan tittar på vilka inflyttarna är, finner manatt många är invandrare som bott ute i landet något eller . Eninvandrarpolitik som skapade intresse och en önskan hos invandrarna att bo kvarpå de orter som de först flyttat till skulle positivt kunna påverkabefolkningsutvecklingen. En annangrupp är välutbildade unga människor. Det beror på att Prot.1986/87:129 . utbildningeni är feldimensiortcrad och underdimensio-nerad i förhållandetill regionens arbetsmarkrtad. Med ett universitet på skulle flerungdomar skaffa sig en bättre utbildning och kunna fungera bättre på vårarbetsmarknad här. Suget mot skulle minska. Bättre utbildning iStockholmsregionen skulle bidra till minskad inflyttning och bättre regionalbalans i . Även påståendena om att är såöverhettad behöver preciseras. Det är inte så att det råder någon allmänöverhettnirtg i hela regionen. Av betänkandets statistikbilaga framgår bl. a.att det finns ert rad kommuner här som har negativt eller ingetinflyttningsnetto. Det är också så att många kommuner har mycket storauuderskott på arbetsplatser. Det här är en region i svår obalans.Överhettrtingen är koncentrerad till och stråket motArlanda. Det här ärinte okänt för utskottet. Man kommenterar problemet så här: "Vad i övrigt gäller åtgärder mot länetsobalansproblem finns det inte skäl att frångå den uppfattrting utskottettidigare har gett till känna, nämligen att det i just detta län måste finnassärskilt goda förutsättningar att överiåta åt de regionala och lokalamyndigheterna att klara upp sådana problem." Jag anseratt utskottets slutsats är felaktig, av flera skäl: Regionens storstadsfunktion har nämligen mycket storinverkan på . Departement och myndigheter har starktkoncentrerats till och ett par kommuner norrdärom. Ingen sektor av näringslivet här är så starkt koncentrerad till en litendel av regionen som den centrala statliga administrationert. Därtill kommer att och andrahögskole- och forskningsenheter till största delen ligger norr om centralaStockholm. Allt inrikes- och utrikesflyg har förlagts till . Storainvesteringar i vägar och tunnelbanor har gjorts med anledning avexploateringen av . a. har- mycket som ert följd av de storaoffentliga investeringarna - data-och elektronikindustrin koncentrerats i ochkring . Andra områden av har blivit eftersattanär det gäller utveckling av näringsliv och arbetsmarknad. Det gäller främstnågra kommuner söder om stadskärnart som gjorde stora insatser under det storabostadsbyggandets dagar . Det mörtster jag har beskrivit får mycket starkaekortomiska och sociala följder. I de gynnade kommunerna blir ekonomin stark.Servicen kan byggas ut till för invånarna låg kostnad. Ekonomiskt starkamänniskor kan etablera sig där, ekonomiskt svaga slås ut. I de missgynnadekommunerna blir ekonomin svag. Kostnaden för utbyggd service blir dyr,som behovet av service här är mycket stort. Ekonomisktstarka människor söker sig till mer gynnade komrnuner och deras plats tas avutslagna från andra kommuner. På så sätt har blivit en storstad i obalans. Denirtrymmer många problem som också finns ute i landet. Obalansen är ingenstatisk företeelse. Den är ert pågående process som sorterar människor och ledertill en allt svårare segregation. Den berör så många männskor - flera hundratusen - att den måste betraktas som ett nationellt problem. Den härobalansen har alltså sin rot i den offentliga sektorns organisation i regionen.Därför är problemet inte av den arten att det kan av ertdast medinsatser från regionala och lokala myndigheter. var inne pådetta med placeringen av flygfält. Frågan om en tredje bana på eller ettflygfält i är avgörande för den framtida balansen i regionert. Överhettrtingen i en liten del av regionen har ocksåskapat något av en psykos hos många företagsledare. Den har lett till att dessatror att det är ett måste att lokalisera företaget eller strategiska delar avdet till denna överhettade regiondel. Det är inte bara företag från olika delarav som dras dit, utan företag från hela . Överhettningenskadar inte bara regionen, utan hela landet. Även av det skälet är de inreförhållandena i länet en fråga som riksdagert borde ta itu med på stort allvar. Svensk ekonomi är inte något nollsummespel. De kommuner iregionen som drabbas av obalansen har delvis unika resurser som utnyttjasmycket dåligt. Där finns unga människor från olika delar av , från olikadelar av världen som har rötter i olika kulturer. Där finns också vildmark ochskärgård och närhet till storstaden. Rätt utnyttjade skulle dessa tillgångarkunna tillföra den svenska samhällsekonomin nya resurser och göra Storstockholmintressantare, framför allt ur ett internationellt perspektiv - som säte förinternationella organisationer, som forum för stora internationellakonferenser, som mål för internationell turism etc. Det är synpunkter av detta slag som vi harframfört i motion A458. Jag hoppas att de kommer att beaktas i den utredning omregionalpolitiken som skall komma. Jag tycker inte att vår motion har blivitbehandlad på ett tillfredsställande sätt i betänkandet, men jag finner det intemeningsfullt att här ställa något yrkande. Jag är övertygad om att en effektiv politik för att brytaobalansen i inte står i strid med en framgångsrik regionalpolitikpå nationell nivå. Sannolikt förhåller det sig precis tvärtom. Om man intelyckas bryta de omfattande obalanserna i , minskar också sannolikhetenför att nå framgång i svensk regionalpolitik över huvud taget. Idetta anförande instämde (). 19INGA (vpk) replik: Det är sant som sade, attjag är negativ när det gäller Storstockholmsregionerts tillväxt. Jag delarirtte dert tillväxtfilosofi som både och gett uttryck för här i kammaren. Jag instämmer inte i tesen att det som ärbra för är bra för landet i övrigt. Jag tror att det är tvärtom.Tillåter man . att växa ohämmat, som rtu sker, utarmas automatisktstora delar av vårt land. Det vet vi. Det har omvittnats i andra inlägg idebatten i går. Jag tror att en ytterligare befolkningsökning i Stockholmskulle vara väldigt dålig för regionen. Det är inte så få människor det handlarom. Om en kvarts miljon människor skall få plats i regionen ställer det storakrav på miljö, kultur och sociala resurser. Att få hit 250 000 människor när130 000 står i bostadskö vore dåligt. Det vore också dåligt om man tillätbiltrafiken här i öka fram . Jag kaninte förstå hur kan plädera för det. Jag vet att det finns skillnader mellart södra och rtorraStockholmsregionen. Skolorna är sämre i södra regionen, där vi bor.Kollektivtrafiken är sämre. Vårdmöjligheterna och de sociala förhållanderta ärockså sämre. Låt oss rätta till srtedfördelrtingen. Men låt oss slippaflygplats, buller och miljöförstöring. Låt oss slippa sopförbränningsstationersom gör att den luft vi andas blir ännu giftigare. Jag tror att det är viktigt att skaffa styrinstrument somger oss en regionalpolitik som är bra både för och för övriga landet.Det behövs också ett nytänkande i samhällsplaneringen där man inte låternäringslivets krassa ekonomiska tänkande och intressen få styra. Man måste tahänsyn till mänrtiskors behov och se till att alla människor får en positivframtid. Så är det inte . Men det ensidiga tänkandet att skall växablir dåligt för och för det övriga landet. 20 () replik: har inte lyssnat, om det nu är mittanförande hon replikerar på. Jag har inte pläderat för någon stor tillväxt iStorstockholm. Jag har däremot försökt nyansera den bild av tillväxtensdimensioner som ofta ges. Det jag är ute efter - och det trodde jag att ocksåInga Lantz, som även hon bor söder om stan, var ute efter-är bättre balans iregiorien, bättre tillvaratagande av regionens resurser med tanke på framtideni både och landet i övrigt. uppfattning om konfliktbilden delas inte hellerav utskottet -hon menar att är ett hot mot . Det är bra förStorstockholm att utskottet har uttalat att man inte delar den uppfattningen. 21 (): län är inte ett län i akut kris.Men länet har regionala problem som - om de inte åtgärdas - kan försätta läneti djup kris. Detta är jag och helt överens om. Regeringen struntar tydligen i min och folkpartietsuppfattning, framförd bl. a. i en synnerligen omfattande Skånemotion, men, vadvärre är, struntar man även i vad säger. har föreslagit att regeringen skall överföramer pengar till det s. k. länsanslaget för att stimulera näringslivet i länet.Börje tycker att det är rätt metod att satsa på länsanslaget, menregeringen har inte överlämnat ert enda extra krona till länet. I stället har regeringenmissgynnat vårt län genom ett orättvist lågt artslag. Detta är helt stick istäv mot här i framförda uppfattning. Klyftan ärtydligen enorm mellan regeringen på riksplanet och verksamma socialdemokraterpå länsplanet. Slutsatsen borde vara att samtliga länspolitiker med kraftgemensamt borde gå till offensiv för läns framtid. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(regionalpolitikens allmänna inriktning m. Först biträddes reservation 3 av iBertgtsfors och med 35 röster mot 16 för utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motion A431 av m.fl. 252 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 2 av ochSigge Godirt med 46 röster mot 33 för reservatiort 3 av iBéngtsfors och . 226 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m. fl.med 67 röster mot 45 för reservation 2 av och . 193ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 145 röster mot68 för reservation 1 av m. fl. 92 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2(skattemässiga fördelar för nyckelpersoner vid flyttning till stödområdena Aoch B) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 4 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 3 (utvecklingsprogram för landsbygdert) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot dels hemställan ireservation 5 av m. fl., dWi hemställan i reservation 6 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 7 av ElverJonsson och - godkändes med acklamation. Mom. 5 (fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (planeringstalen) Utskotttets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (tillfälliga stödområden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 26 (ett nytt system med riskgarantilån m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAnders G Högmark m. fl. - bifölls med acklamation. protokoll 1986/87:129 Mom. 27(statliga kreditgarantier) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 12av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (avskaffande av offertstödet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avElver och - bifölls med acklamation. 30 (nya former av offertstöd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avIngvar i och - bifölls med acklamation. Mom. 33 (villkorad avskrivningsrätt för studielån)Hemställart Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan i reservation17 av i och - bifölls med acklamation. Utskottets mofivering - som ställdes mot den i reservation18 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 34 (avskaffande av sysselsättningsstödet i stödområdeC) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 80 förreservation 19 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 35 (regionalpolitiskt stöd vid etablering avläkarpräktik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avAnders G Högrnark m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 41 (samlingslokaler i glesbygd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avIngvar i Bertgtsfors och - bifölls med acklamatiort. Mom. 42 (högsta belopp för avskrivningslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 (högsta belopp för IKS-bidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 44(äldre arbetslösas företrädesrätt till IKS) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avIngvar i och - bifölls med acklamatiort. Mom. 45 (geografisk och branschmässig avgränsning vidnedsättning av socialavgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 26 av Högmark m.fl., dels reservatiort 27 av och , dels Prot. reservation28 av i och , dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion A451 \ 7~. av AlfSvensson i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 53 (anslag till Regionalautvecklingsinsatser, m. Först biträddes reservation 33 av ställdes mot motion A451 av imotsvarande del - med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot 141 för reservation33 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde atthon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. Mom. 54 (anslagsfördelningen på länsstyrelserna) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 143 förreservation 34 av m.fl. Mom. 57-69 (länsanslagen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 162 röster mot 143 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 35 av m.fl. anförda motiveringen. Mom. 70 (särskilda medel till projektet förVänern) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 förreservation 36 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 74 (anslag fill Ersättning för nedsättning avsocialavgifter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation40 av , dels motion A451 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 76 (anslag till Expertgruppen för forskning omregional utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avIngvar " i och - bifölls med acklamatiort. Mom. 78 (anslag till Särskilda regionalpolitiska insatserför infrastrukturutbyggnad m. Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 144 förreservafion 44 av m. fl. Mom. 80 (regionalpolitiska insatser i inland) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservation 45 av i motsvarande del. Förbud mot handel med och m. in. (regionalpolitiska irtsatser iGävleborgs län) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förreservation 45 av i motsvarande del. Mom. 85 (regionalpolitiska insatser i Bergslagen) Utskottets hemställan.bifölls med 286 röster mot 17 förreservation 47 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.- 86 (regionalpolitiska irtsatser i ) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 49av - bifölls med acklamation. Mom. 90 (åtgärder i ) Hemställart Utskottets hemställart - som ställdes mot utskottetshemställan med den ärtdring däri som föranleddes av bifall till motion A497 avYlva m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot dels den ireservation 51 av m. fl. anförda motiveringen, dels den ireservation 52 av anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 93 (åtgärdsprogram för ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 54 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 94 (miljö- och arbetsmarkrtadsmässiga konsekvenserför vid avveckling av bilindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservation 55 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:20om- förbud mot handel med och (prop. 1986/87:110)samt svenska företags verksamhet i och 1986/87:70). Förbudmot handel med och m. m. 22 (): Utgången av valet bland den vita minoriteten iSydafrika utgör ett bakslag och en besvikelse för alla dem som inom och utomSydafrika verkar förapartheidsystemets avskaffande och eri demokratisering av det sydafrikanskasamhället. President tycks också tolka valutslaget som ett mandat för enfortsatt rasåtskillnads- och förtryckarpolitik. Till de få ljusglimtarna hör de framgångar som några av denamnkunniga oberoende s. k. utbrytarna vann, liksom bildandet efter valet avdert nya kamporganisatiortcrt. demokratiskt alternativ iSydafrika, under lednirtg av vita liberaler. Inför det dystra perspektiv av fortsatt våld och förtrycksom nu avtecknar sig i måste det internationella samfundet besinnasitt ansvar. Omvärlden måste ånyo över-väga vad som kan göras för att stödja dekrafter som inom och utom verkar för en fredlig och demokratiskutveckling. Om målet är alla ense, ett avskaffande av det avskyvärdaapartheidsystemet till förmån för ett demokratiskt där allamänniskor har lika värde och ges samma demokratiska rättigheter ochskyldigheter. Dilemmat är att finna de medelsom leder till målet: som tidigare måste stöd på bred front ges till dekrafter som verkar för en demokratisk omvandlirtg, och rtu som tidigare måsteden internationella opinionen mobiliseras, så att gemensamma internationellaåtgärder kan genomföras för att söka förmå den sydafrikanska regimert att rörasig i riktrtirtg möt förändring. De nordiska utrikesministrarna uttalade vid sitt möte den26 mars att bindande sanktioner beslutade av förblir det mesteffektiva medlet att påverka den sydafrikanska regerirtgen. Och troligen har dealldeles rätt. bör därför återuppta sina tidigare iritensiva diplomatiskaartsträrtg-ningar att få till stånd ett sådant beslut i . Detfinns en påtaglig risk för att , som genomför en ensidighandelsbojkott, blir så upptaget av att administrera detta beslut att maneftersätter deri långt viktigare uppgiften ätt fortsätta att verka för beslutöm sanktioner i . Vi moderater beklagar att regeringen övergav sintidigare folkrättsligt grundade handlingslinje och tog ställning för ensidighandelsbojkott. Som vi framför i vår partimotion gör regeringen därmed avstegfrån viktiga utrikespolitiska principer, fast etablerade .