prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Också erfarenheterna från de hårt cenfralstyrdakommunistiska staterna visar att det bara är en demokratisk kontroll,inflytande från människorna, och varken den liberala marknadsekonomin eller denkommunistiska centralekonomin som kan lösa de här problemen. Är inte i självaverket miljöpolitiken ännu ett exempel på att er ideologi inte går aff förenamed de krav människorna ställer i ett modernt välfärdssamhälle? Skall hela folket få en god miljö har också alla ettansvar. Människor måste i demokratisk ordning, i kraft av sin medborgarrätt,bestämma villkoren för hur vi skall handskas med den natur som vi alla ärberoende av. har också var och en av oss eft personligt ansvar attleva som vi lär. Kampen för en bättre miljö får en allt starkare internationelldimension. Detta gäller naturligtvis i ännu högre grad def arbete som måsteutföras för aft lindra svälten och skydda världsfreden. Låt oss än en gång återvända fill de nyfödda barnen. Nogborde def finnas förutsättningar för dem aft här i växa upp i ett gottsamhälle. Def gläds vi åt, men påminns vi om att def finnsmiljoner barn som växer upp under vidriga förhållanden ute i världen. Fattigdom och umbäranden, ständig hunger och skräckpräglar många barns uppväxt. För de barn som växer upp i krigsområden ärförhållandena naturligtvis allra svårast. Vi som har förmånen aft se våra barn växa upp i ett riktland i fred måste visa vår solidaritet med människor i länder som har detsvårare. skall fortsåtta aft göra aktiva insatser för fredoch rättvisa i världen. , , och har gett ett aktat namn i hela världen. Vår neutralitetspolitik, våra kunskaper, vårabisfåndsmedel, vår flyktingpolitik, våra personliga kontakter med företrädareför folkliga rörelser i , och gör det möjligt för ossatt fortsätta värt arbete för fred, nedrustning och rättvisa. Vi måste allakänna detta ansvar för vår egen och våra barns framtid. Jag har med intresse lyssnat på de borgerligaföreträdarna och kommunistledaren, och jag måste säga aft jag upplevde det somen lam opposition, förmodligen förlamad av sin inre splittring. Varförredovisar man inte med ett enda ord sina egna alternativ här ? Låt mig nämna några exempel som visar hur besynnerligsituationen är. Beträffande statsutgifterna säger : ! säger: Öka utgifterna! hamnar mitt emellan.Beträffande energi- politiken säger : kärnkraften så längesom möjligt! säger: Avveckla kärnkraften så fort som möjligt! Folkparfietär mitt emellan. När det gäller skaften säger : skaften mestför de högsta inkomsttagarna! säger: skaften mest för de lägstainkomsttagarna! Folkparfiet är mitt emellan. Vad gäller regionalpolitiken sägermoderaterna: ner på regionalpolitiken! Öka insatserna förregionalpolitiken, säger . ligger mitt emellan. Moderaternasäger: Minska rnjölksubventionerna! säger: Öka mjölksubventionerna!Folkparfiet är mift emellan. Efter aff ha lyssnat på de borgerligapartiledarna gör jag följande reflexion: De borgerligaparfierna är ganska bra på att opponera, men de var däremot rätt dåliga på attregera. Egentligen är det tvärtom när def gäller socialdemokraterna. Vi varkanske inte världens bästa oppositionsparti, om jag skall vara ärlig. Men vi ärrätt bra på att regera. På något sätt har vi nu funnit våra naturliga roller -borgerligheten opponerar, socialdemokraterna regerar, och dä går det bra förSverige. (Applåder av ledamöter och av besökare på åhörarläktaren.) AnL 6 CARLBILDT (m) replik: Jag hör att talmannen trots sin upphöjdaställning fortfarande har ett visst inflytande över den socialdemokrafiskagruppen i vissa hänseenden. Men applåder har sina risker. Man måste ju vetavilken del av anförandet som man applåderar. Skulle ni applådera den del därIngvar sade att oppositionen är usel pä att opponera eller skulle niapplådera den del där han sade att opposifionen var lysande just i denna roll?Det blev det senare, och jag ber att få tacka för def. Låt mig börja med aft instämma i något som i inledningen till sitt anförande. Han tyckte aft perspektiven hade krymptnågot i den svenska politiska debatten, aft den blivit uppsplittrad mellanolika dagsfrågor som staplas på varandra. Tabellerna flyger förbi, och vi serinte allfid sammanhangen. Jag troratt han har rätt och att vi har anledning attmera diskutera idéer, vägval och färdriktningar. I den delen var IngvarCarlssons anförande alls inte ointressant. Men försjönk det till defgamla vanliga. Han staplade anklagelser mot borgerligheten pä varandra, och jagnoterade aff han t.o.m. återkom till sin företrädares gamla anklagelse motThorbjörn för aft denne medvetet skulle ha strävat efter aft ökaarbetslösheten i . I övrigt menade statministern att staten skulle svara förallt. Man kan sammanfatta vad han sade när def gäller den konkreta politikenmed att det skall vara nej och stopp för alternativ i vården. Det skall varanej och stopp för alternafiv för barnfamiljerna när det gäller barnomsorgen.Det skall vara nej och stopp för ansträngningarna att bryta de olika offentligamonopolen. Sedan gav sig statsministern ut på vidderna med det mestklassiska av alla debattknep. nämligen försöket att bli på andraspåstådda synder. Han tecknade bilder av antalet Rolls iStorbritannien, och def skulle vara ett avgörande argument för socialdemokratiskpolitik i . Def var elände i omvärlden och lycka i . Men tittalitet noggrannare på omvärlden, ! Titta på färdriktningen inompolitiken i länder Där sänker man skatter, där avreglerar man, därförsöker man skapa utrymme för expansion av tjänste- och servicesektorn ochdär försöker man bereda vägen för def nya informationssamhälle som innebär såenormt många nya möjligheter för människorna. T. o. m. socialdemokratiska partier i omvärlden ägnar sigfaktiskt åt omtänkande. Se på de socialistiska staterna, antingen denkommunistiska varianten eller de socialistiska länder i tredje världen somgynnas med mängmiljonbelopp ur de socialdemokrafiska statskassorna. Även därsker omprövningar: sänkta skatter, avreglering, större utrymme för enskildainitiativ, mera av tilltro till den fria företagsamhetens möjlighet aff erbjudaden utveckling som den också har gett vårt land. får ursäkta,men det finns fakfiskt eft drag av Bresjnevsk förstelning i den svenskasocialdemokratins ovilja att ompröva mycket av den politik som man faktiskt ärvillig att ompröva i andra länder. När statsministern kom till ekonomin talade han bara om hurdet är i andra länder och hur det var förr, inte hur det skall bli i iframtiden, vilket jag tror är def som intresserar människorna. Han ironiseradeöver att jag sagt att hade tur 1986 och menade att det som hände då pånågot sätt var socialdemokratins förtjänst. Ja, jag har höga tankar om svensksocialdemokrati, det skall jag erkänna. Men jag tror inte att oljeprisernafaller från 27 fill , aft de internationella räntorna faller sådramatiskt som de gjorde och aft dollarkursen faller bara för aft det är ensocialdemokratisk regering i . Även socialdemokratin måste ställa in sigpå aff vi måste bedriva ekonomisk politik under omständigheter när vi inte harlika mycket fur som 1986. är def faktiskt så att överskottet i bytesbalansenhåller på aft förvandlas fill underskott. När inflationen nu ökar och när allavet att prisstopp inte hjälper, när arbetslöshetssiffrorna fakfiskt är oroande- om än nivån inte är alarmerande - när vi har en lång rad faktorer som visarpå aff vi går in i en mera bekymmersam tid, då talar om det somvarit och om omvärlden men ger inga besked om hur det skall bli . Så bara en avslutande reflexion. Det varmycket vi infe fick besked om. Mest anmärkningsvärt tyckte jag var att IngvarCarlsson i sitt långa anförande infe gav ett enda besked om hursocialdemokratisk skattepolitik skall se ut . Finns det någontingsom alla samhällsdebattörer, alla ekonomer, alla politiker och alla vanligamänniskor är överens om så är det att vi behöver en skattereform och att denmåste innebära en sänkning av skattetrycket. Detta är den kanske viktigasteuppgift som står på dagordningen i , och omdetta sade inte ett ord. AnL 7BENGT () replik: Statsministern tog upp en del miljöfrågor ochgjorde, om jag förstod hans inlägg rätt, gällande aff vissa miljöproblem skulleha nära samband med valet av polifiskt system och regim. Jag har litet svårtatt se att de exempel han gav skulle utgöra något bevis för def. Såvitt jagförstår grävdes tunnorna i ner under en socialdemokratisk regering.Och olyckan i Bhopal inträffade i ett socialistiskt styrt land. Def finnsverkligen inga garantier för att en socialdemokratisk regering skulle vara någotskydd mot miljökatastrofer av det här slaget. Men vi är naturligtvis helt överens om att oavsett vilketpolitiskt system vi har skall vi med alla medel försöka bekämpa demiljökatastrofer och den miljöförstöring som pågår i alla länder i världen-ikommunistiska länder och i länder som har marknadsekonomi. Då är frågan: Vad vill göra bortomretoriken? Vilka konkreta åtgärder kan vi vänta oss från regeringen? Jag hartidigare haft anledning att ställa frågor om detta till , utanatt få något svar. Men vi kan kanske få besked på den här punkten. Är regeringen beredd att skärpa miljöskyddslagen på detsätt som har föreslagit och som innebär att def skulle blilättare aft belägga företag, som har förorenat mer än vad som är tillätet, medböter -utan den krångliga rättsliga process som förekommer? Är regeringen beredd att sätta pris på miljön, innebärandeaft även företag som släpper ut föroreningar under de koncessionerade - tillåtna- nivåerna skall få betala för de föroreningarna, så att de har en morot föratt ytterligare minska sina föroreningar? Är regeringen beredd att ge länsstyrelsernasnafurvårdsenheter de resurser de behöver för att kunna övervaka attmiljöskyddslagen följs? Detta är konkreta saker, och de är betydelsefulla för hurmiljön i skall utvecklas. Jag skulle vilja ha eft besked fränIngvar , om han också är beredd aft - som sagt - bortom retoriken göranågonting för att förbättra miljön i . Jag blir allfid lika förvånad när IngvarCarlsson och hans partivänner gär upp i talarstolar under debatter och påståratt vi skulle ha föreslagit en försämring av arbetslöshetsersättningen. Vi haraldrig föreslagit någon sådan försämring, och jag hoppas att det beskedet slutar aft fara med denna osanning. Han är infe ensam inomsocialdemokratin om att göra sådana påståenden, men def blir ju infe mera santför att det är många personer som upprepar osanningarna. nämnde också att arbetslösheten var hög iborgerliga länder - som han uttryckte det - men inte i det socialdemokratiskaSverige. Det är riktigt aff def finns olika tradifioner i olika länder ivärlden och att det finns länder, både socialdemokratiskt styrda och borgerligtstyrda i och på andra håll, som har en hög arbetslöshet, medan vi iSverige har en annan tradition; vi har med olika medel försökt bekämpa denöppna arbetslösheten. Men def är ett faktum, , att ingen gångunder de sex borgerliga regeringsåren var arbetslösheten så hög som den harvarit under de socialdemokratiska regeringsåren. Och inte under någonhögkonjunktur efter kriget har arbetslösheten varit så hög som den är just nu.Jag tycker inte man kan peka pä det som en odelad framgång för densocialdemokratiska politiken. Så här skriver i en av sinaljusa stunder: "En ökad valfrihet inom den offenfliga sektorn innebär iförsta hand att medborgarna själva skall avgöra vilken vårdcentral de villkomma fill, vilken läkare de vill ha kontakt med, vilket dagis och vilken skolade vill skicka sina barn fill." Jag kan hälla med om def. Men jag skulle också önska affman kunde visa respekt för de människor som har fått den här valfriheten ochsom väljer aft gå till en privat läkare eller aft utnyttja en privat skolaeller ett privat dagis. Min råkar vara en av de 102 000 ungar som föddesförra året, och jag kan i alla fall med all säkerhet säga aft hans föräldrarskulle uppskatta att få den valfriheten. Visst ligger det en sanning i aft ökad valfrihet kanmissbrukas av de starka och väletablerade, skrev en känd socialdemokrat för etttag sedan. Men invändningarna bygger också på en pafriarkalisk misstro mot attvanligt folk vet vad de vill, både som vanliga konsumenter och som konsumenterav service. Vi måste tro på vår egen revolution för att kunna gåvidare. När skall överge sin patriarkaliska misstromot vanliga människor och börja respektera dem som lika vuxna och myndiga aftbestämma över sina liv som statsministern är att bestämma över sitt liv? Detta är några frågor där vi kanske skulle kunna få beskedfrån statsministern , om vi nu lämnar den allmänna retoriken. (Applåderav ledamöter.) .\nf. 8OLOF () replik: Låt mig först säga att det känns ovanligt förmig att kreera den här rollen - och dessutom höra alla dessa ovationer somströmmar mot oss; det är vi inte vana vid. Så länge söker måltavlor utanför landetsgränser tycker jag aft det är svårt att känna sig träffad. Detta mederfarenheter från andra länder har ju flera aspekter. Och om det har någontingatt göra med svenska förutsättningar och svenska tradifioner kan det väl ge ossnågot.. Jag tycker aft def är rikfigt aft framhäva vårt landsstora internationella beroende. Det är självklart att vi påverkas starkt avoljeprisers upp- och nedgång, av dollarkursers upp- och nedgång, av deninternationella räntenivåns upp- och nedgång. Jag vet infe om detta räknas ini turkvoten - eller vad det handlar om. Men jag tycker att def borde vara ettintresse för oss alla aft försöka jämföra hur det ser ut i de här avseendena och utifrån denna seriösa och faktaspäckadegrund dra slutsatser om den svenska politiken och vår förmåga att sköta den. har jag förstått att det är helt andra grunder somskall tillämpas. Men O. K., baraföraff visa att jag också tycker att def ärvikfigt att se till vadsom händer i omvärlden vill jag helt instämma närstatsministern protesterar mot återupptagna kärnvapenprov. Det är frågaom ett nederlag för freden och för alla människor som skall leva på den härplaneten. När det gäller sysselsättningen tycker jag attstatsministern är långt ute på osaklighetens grund. Dessutom har vi ju haft ettsämre sysselsättningsläge, mer öppen plus dold arbetslöshet i under desocialdemokratiska regeringsåren än vi hade under deicke-socialistiska regeringsåren. Det är ett faktum som borde säga oss något:Alla är väl överens om att konjunkturen är bättre än vad den var1976-1982. Och det handlar inte om försumbara skillnader; det handlar omskillnaden mellan i genomsnittunder våra regeringsår och . Jag tycker att det ärsådana fakta som man bör ta upp. talar om pensionärerna, och jag förståratt han är något irriterad över att vi kritiserar regeringens fördelningspolitiki det avseendet. Jag tycker att gav eft utomordentligt gottexempel på vad den fördelningspolifiken innebär. Han talar om aff vissapensionärer får . Men det finns andra pensionärer - och defråkar vara de som har def sämst i utgångsläget - som får . mer per årmed regeringens politik. Jag försfår inte hur man kan uppfatta detta som annat änen bekräftelse på att def finns betydande ojämlikheter i regeringens sätt atthantera våra pensionärer. Att sedan en del pensionärer förmodligen är meranspråkslösa, mer förnöjsamma, i centerledda kommuner - det bjuder jag på. Låt mig sedan säga aft def är på fiden affsocialdemokraterna inser och accepterar aft är en parlamentariskflerpartistat. I en flerparfistat finns det flera partier. Def är nu så, ävenom socialdemokraterna inte gillar det. De vill tydligen att flerpartisysfemetskall fungera som ett tvåpartisystem; det skall bara finnas ett alternativtill socialdemokratin.för att de skall vara nöjda. Men finns det flerapartier därför att väljarna vill ha det så. Ville de inie def, så skulle deinte rösta som de gör. Och så länge väljarna fördelar sig på flera partierkommer det att finnas flera parfier. Den grundläggande principen i ettflerpartisystem är aft partierna redovisar sina program var för sig och gårtill val på sina resp. program. När väljarna har sagt sitt på valdagen är detpartiernas uppgift att forma en regering som kan enas om ett regeringsprogram.Det är denna linje som vi följer och som vi också tänker följa allt framgent.Inget enskilt parfi kan forma en regeringspolitik helt enligt sitt egetprogram, om inte partiet fåft av rösterna i valet. Man fårförhandla och kompromissa med andra partier för aff få igenomså rnycket sommöjligt av den egna politiken. Den regeln gäller också socialdemokraterna, ochden gäller i hög grad också socialdemokraterna här i och under denkommande våren. Hur skall ni annars kunna få majoritet för de förslag som nihar lagt fram och som ni infe har majoritet för ? Samfligaoppositionspartier går ju i vissa fall på avslagslinjen. Detta, IngvarCarlsson, är också svaref på den fråga som vi fick om prisstoppet. Vårinställning är alldeles klar: Vi kan acceptera prisstopp i en tvångssituation,som uppstått på grund av verkningar utifrån. Vi talar för oss själva, andra fårfala för sig. (Applåderav ledamöter.) AnL 9 LARSWERNER (vpk) replik: Jag visste inte att min bänkkamrat hade fått sin mofion bifallen, men jag gratulerar honom. Han badmig ta upp den här frågan. Regeringen bedriver en offensiv för rättvisa,och viär ganska bra på att regera, sade . För min del tycker jaginte aff det märks så mycket av detta i budgeten. Att förbättra delpensionen,att slopa LO-gruppernas karensdag vid sjukdom och att förbättrasjukförsäkringen för dedeltidsarbetande är bra. Vi stöder också förslaget om att höja PrOt.1986/87:64 pensionerna,men som vi sagt tidigare avvisar vi utformningen, eftersom vi 4 februari1987 anser attdef rör sig om ett svek mot de sämst ställda pensionärerna. Regeringensförslag ger pensionärer med den högsta ATP-n uppemot 2 000 kr., medande sämst ställda får bara . Aft regeringen dessutorii vill slopapensionärernas avgiftsfria sjukhusår gör ju inte förslaget mera rättvist, eftersomdetta drabbar just de sämst ställda pensionärerna, som regeringen Fundera över det här! Ni sviker ju de pensionärsgrupper som ni iregeringsförklaringen sade er vilja stödja. Är def för övrigt rättvis fördelningspolitikatt införa en BB-avgift, att chockhöja mjölkprisef, att avgiftsbeläggaläromedlen för de handikappade och aff minska statsbidragen fillkommunerna, och gymnasiet? Vi vill gå den motsatta vägen. Vi vill stödja de sämstställda pensionärerna, och därför föreslår vi att grundpensioner ochpensionstillskott höjs, vilket skulle ge en pensionär med låg ATP omkring 1 000kr., medan de bäftre ställda får nöja sig med hälften. Dessutom vill vi behålladet avgiftsfria sjukhusåret, eftersom vi vill leva upp till de löften som vihar givit pensionärerna. Vi säger nej till mjölkprishöjningen, vi vill gesärskilt stöd fill allmännyttan för att hålla tillbaka hyreshöjningarna, och vivill höja bostadsbidragen. Allt det här föreslår vi, därför att vi vill stödja deekonomiskt svagaste grupperna. Vi menar att detta är krav som man måste kunnaställa på en rättvis fördelningspolitik. I stället för att ge med den enahanden och ta med den andra, som regeringen gör, vill vi betala våra förslagmed en ekonomisk omfördelning: genom att höja aktiemomsen, skärpaförmögenhetsskatten på aktier och införa en engångsskatt på storaförmögenheter. Dessa förslag fill omfördelning ställer vi mot bakgrund avden gigantiska omfördelning som har skett . EnligtTCO-ekonomerna har enbart inflationen omfördelat över 100 miljarder kronorunder . På börsen har kurserna mångdubblats, och banker ochstorföretag redovisar rekordvinster. Det här har skapat nyafördelningspolitiska problem. Vi har fåft nyrika och nyfattiga. Vilket recept har då vissa andra parfier i denna fråga?Jo, man vill bekärripa löneökningarna. Vi måste bli bättre på att hållafillbaka löneökningarna, sade ett ord om företagensrekordvinster. Är ni medvetna om att löntagarna har förlorat en och en halvmånadslön, att reallönerna har urholkats och aft de lägst avlönade har förloratallra mest samt att marginalskatteomläggningen har gynnat de allra högstavlönade pä de lågavlönades bekostnad? Aft de borgerliga partierna värnar om dehär grupperna, värnar om kapitalägarna och om vinsterna, förstår jag, men hurkan regeringen hävda att def är löneökningarna som är dagens största problem?Jag vill fråga statsministern: statsministern nöjd med det sätt varpålandefs ekonomiska tillgångar är fördelade ? AnL 10 Sfafsminister : klagade över att jag inte sade ettord om skattepolitiken. Detta kan ju ha åtminstone två förklaringar. Den ena förklaringen kan vara den aft vi har en så bra finansminister - han skall 59 uppträdasenare i debatten. Den andra kan vara den att vi skall förhandla omskattepolitiken. I sådana fall brukar tycka att vi inte skall bindaoss i förväg. Hela har slagit i skaffetaket, sade . Nej, intenollfaxerarna - de har väldigt långt från golvet till taket, !Avdragshajarna har infe slagit i taket. Infe heller har de som gör storareavinster och de stora klippens män slagit i taket. Socialdemokraternabeskriver def hela som aft den borgerliga politiken skulle föra oss fillbakatill medeltiden, säger . Nej, det tror jag inte, men det skulle bli ungefärsom i med sina stora klasskillnader, och det är illa nog. talade nedsättande om nafionalköer. ex. om aft ett samarbete över landstingsgränserna skulle möjliggöra etthundratal fler kranskärlsojjerafioner i . Är det inte bra, ,att de människor som har sådana svåra sjukdomar kan få snabbare hjälp? Frifidspraktiker bland läkarna. Ja, , vi slårsnart i taket när det gäller vår industriella kapacitet. Om detta är eft såpass bra medel kunde man ju föreslå ASEA att deras civilingenjörer får blifrifidspraktiker. De kan ju använda ASEA:s laboratorier och nätter.Vi skall väl tillämpa samma principer på den privata sektorn och åstadkommasamma slags innovationer där som på den offenfliga sektorn. sade att socialdemokratin har förlorat sinsjäl. Jag tror nu inte att kommunistiska parfier, i varje fall infe i ,skall tala om att förlora sin själ. Har ni gjort det, , borde nivara glad. hela inlägg går ut på aff säga nej till det ena och defandra. Problemet för den som är i regeringsställning är bara def aft man måstesäga ja till någonfing, och då blir verkligheten betydligt svårare. beskriver också uppgörelsen med somaff man bidrar till att skruva upp världens samlade militärutgifter. Detta varväl ändå aft fa i. Om man först lyssnar på och sedan på ,tror jag att man fåren mer balanserad bild, nämligen bilden av enförsvarsuppgörelse som är bra för det här landet och som inte alltför hårtbelastar konsumenterna. Det som sade omkombinafionssysselsättning i glesbygd tror jag att def ligger mycket i. På denpunkten kan vi nog föra en diskussion. Jag tror också att vi skall resonera omhur man skall kunna förkorta köerna när det gäller starr- ochhöftledsoperationer. I fråga om arbetslöshetsersättningen ville fördet första aft statsbidragen till arbetslöshetskassorna skulle minska, för detandra att dagpenningsnivån skulle öka. Denna ökning var emellertid så låg attden inte hängde med i inflationsutvecklingen. Därmed uppstår en realförsämring, och def är nog det reala som de anställda är intresserade av. Beträffande arbetslöshet och sysselsättning vill jag fördet första säga aff sysselsättningen är högre . För det andra avser en stor del av sysselsättningsökningenheltidsarbetande. ökade bara antalet deltidsarbetande. Den latenta arbetslösheten har infe varit så låg sedan1960-falet, Arbetslösheten ökade i i början av 1980-falet i snabbaretakt än när def gäller Europagenomsniffet, Det är precis som jag sade, att jagnog infe är ensam om att uppleva det så, att 1980 skedde ett trendbrott, när nilade om polifikenoch var beredda aft acceptera högre arbetslöshet. Till : Jag uppskattar ord om enigheten bakom spaningsarbetet dä det gäller aft finna OlofPalmes mördare. Och vidare: Vi gick inte till slutförhandlingarna iförsvarsfrågan med bundna mandat. Det är inte på det sättet om ni avserslutskedet, då vi reellt diskuterade.