prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Av olika skäl kanvinstandelarna trots allt inte behandlas som lön utan delvis andra regler måstetillämpas. Borde inte regeringen redan av detta ha kunnat dra slutsatsen attdet är skillnad på vinstandelar och lön? Löncrt betalas ut oberoende av resultat. Jag är övertygadom att det inte finns några anställda som är beredda atf avstå från ert säkerlörtcirtkomst för att lårtgt sertare everttuellt få del i en osäker vinst. Närjag har talat med representanter för anställda i företag med vinstandelssystemhar de också bekräftat att de ser saken på det sättet. Utskoffsmajoritcfen åberopar dert skattemässigabehandlingen av olika former av resultatlöner. Mert i dessa.fall utgår redausociala avgifter. Det frågan nu gäller är hur vi skall ställa oss närvinstandelarna ligger bundrta i t. ex. persortalstiftelser. Detär frårt dert crtskildes synpunkt inte jämförbart med vare sig vanlig lörteller resultatlört. Regerirtgert anför ett par andra skäl för att vinstandelarbör belastas med socialavgifter. Det ena är atf företag med vinstdelningssystem skullekunna få en fördel när det gäller att rekrytera arbetskraft framför företag sombara lockar med andra förmåner. Men det står ju varje företag fritt att införavinstdelnirtgssystem om de vill! Det kan väl ändå inte vara regeringens avsiktatt anställningsvillkoren i alla företag måste vara identiska? Det andra är att om företag inför vinstdelningssystemskulle det urholka socialförsäkringssystemet. Det måste vara fel tänkt. Även omdet skulle vara så som regeringen tror - men alltså inte jag - att anställdaavstår lön för att i stället få del i vinsten, innebär det ju, med de reglersom gäller , att de också avstår från vissa artspråk påsocialförsäkrirtgssysfemet, t.ex. sjukförsäkring och ATP. Regeringens argument verkar minst sagtkonstruerade, och det beror på att det verkliga skälet är ett annat än attskapa något slags rättvisa mellan löneinkomster och vinstartdelar, rtämligertatt mart irtte vill ha individuella vinstdelningssystem. Sedan föredragandestatsrådet, som bara lyser med sin frånvaro, på några sidor ipropositionert kryssat sig fram mellan alla krystade motiveringar för socialaavgifter på vinstandelar kommer hon ärtfligert fram till vad det verkligerthandlar om: "Vinstandelssystemert befäster orättvisorna påarbetsmarknadert, som riskerar att delas upp i företag med virtstandelssystemoch företag utan. Detta drabbar framför allt de anställda i små företag ochföretag med dålig lönsamhet. Jag anser en sådan utvecklingotillfredsställande." Äntligen alltså litet klartext från statsrådet: Hon villhelst inte ha några företag med vinstdelnirtgssystem. Detta beror naturligtvis inte på någon särskild omtanke omde nuvarande kapitalägarna, utan på att socialdémokraterrta i stället vill hakollektiva virtstdelningssystem, dvs. det som i dagligt tal kallaslöntagarfortder. Det är, herr talman, stor skillnad på kollektivalöntagarfonder och individuella vinstdelnirtgssystem. ..De kollektiva lörttagarfortderrta får sirta vinstandelarfrån företagen helt oberoende av vad de själva har presterat. Irtgert enskildmänrtiska påverkas direkt av hur löntagarfortderna förvaltar de medel de harfått. Styrelsen i lörttagarfortderrta utses irtte av dem som har åstadkommitvinsterna utan på anrtat sätt. I ett irtdividuéllt vinstandelssystem är vinstandelarnaett resultat bl. a. av goda prestationer frårt de anställdas sida, och def ärockså de som får vinstandelarna.Hiir vinstartdclsmcdlcrt förvaltas påverkas direkt av deras ägare, dvs. Därför är det oCkså självklart att det är de anställda som självabestämmer sammansättrtingen av dcrt styrelse som skall artsvara för sköfselrtav vinstandelsmedlen. Socialdemokraternas inställrtirtg till kollektivalörtfagarfortder resp. individuella vinstandelssystem belyses bäst av denmycket olikartade skattemässiga behandlirtgert. De kollektiva löntagarfonderrta betalar irtgert skatt pårärtteirtkomster och utdelningsinkomstcr, ingen skaft på sin förmögenhet ochingen skatt på realisationsvinster. Personalstiftelserna betalar däremot, som framhölli sitt inlägg, skatt på ränteinkomster och utdelningsinkomstcr, påförmögenheter och på reavinster. Och vill regeringen alltså att de dessutomskall betala sociala avgifter på vinstandclarrta. Tydligare kart det knappast demonstreras: det är barakollektiv vinstdelnirtg som skall främjas. , löntagarfortderrtas urfader, har redauciterats i denna debatt. Han har också, i en annan intervju än den som CariBildt berörde, i Metallarbetaren sagt följande: "När lojaliteten med det egna företaget övertrumfarsolidariteten med arbetskamrater i ändra företag eller inom andra fackligaorganisationer är slagetförlorat-- Virtstartdelssystem- är ert ödesfråga för fackföre- Ute i företagen däremot ser de anställda annoriunda påsäkert. är, som påpekade; positiva, enligt en färskopirtiortsmätrting. Också vi i uppfattar individuellvinstdelning som något positivt. Precis som menar vi attstatsmakterna bör uppmuntra vinstandelssystem i företagen, påstår i proposifionen ätt det skulle missgynna små företag, men detär irtte sartt. Ingenting hindrar små företag från att införavirtstdelrtirtgssystem - och många har redan gjort det. Det är heller ingentillfällighet att de organisationer som företräder mindre företag har varitmycket kritiska mot regeringens förslag. Däremot är det naturiigtvis helt riktigt, som statsrådetsäger, att det är bättre att vara med och dela på vinsten i ett företag där detblir någort yinst än i ett företag som inte har någort vinst. Det är också i många andra avseenden bättre att arbeta iföretag som är vinstgivande än i företag som är olörtsamma. För vår del är vi ifolkparfiet beredda att acceptera att det firtrts både företag med god ochföretag med mirtdre god lönsamhet och att det kan påverka arbetsvillkorcrt iföretagert. Om regerirtgert artser atf det är oacceptabelt vore det intressantatt få veta vad regeringert tänker göra åt saken. De skilda synsätten på andel-i-vinst-systemsom firtns inom socialdemokratirt resp, gruudar sig på olikaideologiska uppfattningar men också på en skillnad i perspektiv. Socialdemokraterna ser saken i ett uppifrårtperspektiv,Alla skall ha det lika och artser aft man måste föriita sig på de centralafördelrtingssystemen. Avvikelser och olikheter trasslar bara fill tillvarort. Vi försöker i stället artlägga ett nedifrånperspektiv. Vifrågar oss hur saken uppfattas av berörda anställda och företag, I derasperspekfiv måste det te sig både rimligt att de anställda verkligen får varamed och dela på vinsten och att vinsfartdclcrt uppfatfas som rtågot artnat änlön, I det perspektivet är det rtaturligtvis ytterst märkligt att statsmakternagår in och förändrar reglerna, trots att de lokalf inblandade är överens ochtrots atf ingcrt lörttagare, företagare eller skattebetalare rimligen kan hanågot att vinna på förslaget, I socialdemokraternas uppifrånperspektiv uppfattasvinstandelssystem, där de artställda blir medägare i de, företag där dearbetar, som ett hot mot fackförertingsrörclscn, I de artställdasrtcdifrånperspektiv - liksom i folkparfiets - uppfattas medägandet somnågorttirtg positivt, rtågortting som kart öka crtgagemanget ochsamhörighetskänslart i företaget. Man skulle önska aft socialdémokraterrta iblartd kundekasta de ideologis ka skygglapparna och försöka se tillvarort ur dcu crtskilda märtniskans nedifrånperspektiv. Då skulle de upptäcka att def är positivt med individuel la vinstandelssystem och att det är ett ovanligt dåligt förslag som de nu har lagt fram, ... Jag har inte mycket hopp - på den.punkten delar jag CarlBildts uppfattnirtg - om att majoritetert i skall bifalla denborgerliga reservationert'; men jag kan försäkra och andrasocialdemokrater om att kampen-kommer att fortsätta. eller senare kommerden att föras fill. ett segerrikt slut - det är alldeles- uppenbart atf andel-i-vinst-system hör framtiden till. Under detta anförande övertogtredje vice talmannert lednirtgcrt av kammarcrts förhartdlirtgar. . . I artförandet instämde MargaretaAndrért, Anrtc , , Per ; ,, , , , , Lenrtart. Alsért, Bcrtgt HardingOlson, Kjcll-Arrtc , ,. , ,, , , , ,, , , , , BengtRosén, Gudruu , Harts Lirtdblad, och (alla fp). 16 (); Jag vill först härtvisa fill def irtlägg idebattert som fidigare har framförts av Rune.Backlund. Jag kommer alltså infeatt ägna mig så mycket åt de tekrtiska delarrta i detta förslag. arbetar för ett decentraliserat samhälle.Enskilt ägande, personligt crtgagcmartg och crt möjlighet atf se resultat avansträngningar är vikfiga fillgångar i vårt samhälle. Decentralisering står istark motsatsställning till kollektiva lösnirtgar pä ekonomiska ochsamhälleliga frågeställnirtgar. . Ett individuellt anknutet produktivtsparande är grunden för en deccrttraliserad ekonomi. I våra förslag omsparandet har understrukifs just def enskilda sparandets roll för ekonomiskstabilitet och utveckling. därförcenterpartiet har föreslagit personliga investeringskorttort. Vår idé är aftdef för företags-, studie- eller bostadsärtdamål skall finrtas möjlighet attutan skattekonsekvens avsätta medel till etf särskilt konto. Personliga investeringskonton skulle medföra att det blirmöjligt för alla anställda att skapa en kapitalbas liknartde dert somartställda i företag med vinstandelssystem nu har. Så kan solidariteten mellanolika grupper av artställda upprtås. Socialdemokraterna har ofta framställt det så att de harförsökt bibehålla den deccrttralistiska markrtadsekortomirt, mert med olikainslag för att omfördela den välfärd som ekortomirt skapar i syfte att uppnåsocial rättvisa. De har inte, har det sagts, tillräckligt trott på dcrt egrtasocialistiska ideologirts inbyggda centralstyrning. Blickar man tillbaka firtrter mart emellerfid aftsocialdémokraterrta steg för steg i allt större utsträckning sökt flyttabesluten om investeringar till kollektiva eller offentliga organ. Investeringargenom löntagarfonder, AP-fondcr-och förnyelsefortder är de tydligaste exemplcrtuuder scuare tid. Det finns egentligen inget pragmatiskt över densocialdemokratiska kurseu rtär mart ser dert över ett längre tidsperspektiv.Steg för steg för man oss på ert väg mot ett samhälle där de ekortomiskabeslutert irtte fattas av dem som är rtärmast berörda, utan av centrala ochkollektiva irtstitutioner. säger ett klart nej till att ta ytterligare stegpå dcrtna ccrttralisc-ringsväg. Med samma kraft säger vi också nej fill privatmaktkortccrtfratiort. Vi motarbetar helt enkelt ett ekonomiskt system som byggerpå balartserartde maktkoncertfratiorter, eftersom ett sådartt hela fidenurholkar individcrrtas möjligheter till irtflytartde. Det urholkar dessutom dendecentralistiska ekonomin och försämrar näringslivets funktiortssäff,Virtstartdelar inrtebär etf steg tillbaka frårt dert ccrtfralisfiska vägen.Enskilt lokalt inflytartde uppmuntras, och förespråkar därför attvinstandclarrta skall firtrtas kvar samt att de irtte skall beläggas med rtågrasärskilda avgifter. Det firtrts också flera artdra olika anledningar attförespråka ett system med vinstandelar i företag. För det första är det ettsätt att. Anställda som ser resultat i den egrtaplånboken - det som brukar kallas för raka rör - då det går bra för företaget,får incitament till aft göra ett bra jobb. Det skapar en vi-kärtsla som medföratt arbetsgivare och anställda arbetar åt samma håll. Varför, ,skall detta nödvändigtvis kvävas? För det andra ger vinstandelar etf lokalf inflytande i detegna företaget. Motsättrtirtgarrta mellan anställda och företagare minskar.Motsättningarna mellan arbete och kapital blir mirtdre, rtågot som bådeföretaget och samhället vinner på. Jag är fullt medveten om atf dcrt gamlaklasskampsteorin står i direkt motsatt förhållande till ett sådant härsyrtsätt. Men jag tycker att väldigt mycket i senare decenrtiers erfarenheterav konflikter i det svenska samhället visar att det är vårt synsätt som är detrikfiga, inte de gamla klasskampsteorierna. Socialdemokraterna vill i stället att inflytandet iföretagen skall utövas ensidigt via centrala fackliga företrädare. Centernanser aft lokalt, enskilt inflytande skall uppmuntras, inte kvävas. Varför,, skall allfid enskilt irtflytartde kvävas och irtsfitufiortcllfägartde uppmurttras? T, ö, m,de ursprurtgliga förespråkarrtas engagemang i de kollektiva lörttagarfondernahar varit svalt. Däremot visar undersökningar, som redan har refererats här,att nio äv tio anställda tycker atf vinsfandelssysfemen är bra. Arbetarrörelsenstår i opposition till sina egna medlemmar. Varför infe lyssrta pårörelsen i betydelsen löntagare och fackföreningsmedlemmar? För det tredje skulle etf system med vinstandelarunderlätta lönebildningen , Via vinstandclarrta får de artställda automatisktdel av produktionstillväxten då det går bra. Detta ger en flexibilitet somccrttraliseradc förhandlingar och avtal inte kan uppuå. Ert del avförhandlingarrta sker så aft säga i efterhartd, efter konstaterat utrymme. har det firtansiella nettosparartdet ihushålleu minskat katastrofalt, lånar hushållen mer än de sparar.Hushållens sparkvot är negativ, och detta är mycket oroande. Densocialdemokratiska regeringen försämrar i detta läge kraftigt villkoren för tvåpopulära sparformer. Först beslutar man om en engångsskatt påpensionsförsäkringar, sedan föreslår regeringen en beskattning avvinstandelarna genom införande av sociala avgifter på dessa. anser aft förslaget aft socialavgifter skallbetalas för medel avsatta till vinstandelssystem skall avvisas. Detta bör skeför atf uppmuntra enskilt inflytande, främja decentraliserirtg, effektivitetoch vi-anda samt underlätta lönebildnirtgcrt. Det är beklagligt att dettaförslag lagts fram och att def pressas fram till beslut i vårsessiortcnsslutfas, Def medverkar till att cementera ideologiska motsättningar. Densocialdemokratiska regeringen har lagt fram ett defensivt förslag till försvarför gamla centralistiska, ideologiska bastioner. Som redan sagts tidigare idebatten - kommer den sortens förslag att förlora. 17LARS-OVE (vpk): Arbetarrörelsens kamptraditioner har alltidinneburit att man sagt nej till inköp av aktier och vinstandelar samt aft manhar sagt nej fill utmanartdc lörtcsysfem. Men har vi kunnat seatt de nyliberala inslagen i politiken har förstärkts,Lönenedpressningspolitiken är stark. Man kopplar samman lön och inflation päett felaktigt sätt. Lönekostnaden är den stora boven, både hos och regeringar, oavsett kulör, Reallönerrta har sjunkitkraftigt för de svenska arbetarna , Här har vi orsaken till de nya löneformer som sprider sigpå arbetsmarknaden; akticköpcrbjudandcrt, vinstandelar, resultatlön, köp avkonverfibler och andra osunda löneförmåner, Lönenedpressningen har gjort defmöjligt aft driva fram lokala avtal med vinstandelar i stället för att ökalöncrt, Det har skapat ett klimat som gör aft den som är utarmad tar emot dettalilla utsträckta finger för att kunna överleva. Jag tror atf de flestaarbetande, när de har tagit emot dessa virtstandelar, sett def på detta sätt;Jag får ändå något i en politik som går emot mig. Vpk ställer upp på regeringens förslag, att man måstebelägga dessa vinstandelar med arbetsgivaravgift. Men redan nu visarutvecklingen att det innebär problem. Sjukförsäkringsavgiften ocharbefsskadcavgiffcn är un- dantagrta,vilket visar att hela systemet ändå urholkas. Regeringsförslaget, hoppas jag,skall kunna stoppa upp denna osunda utveckling med vinstandelar och andrasystem på arbetsmarknaden. Det är alldeles nödvändigt, anser vi från vpk, atthålla rågången klar mellan den som säljer sin arbetskraft och den som köperarbetskraften'. Lönen är som sagt priset för den arbetsirtsats mart gör. Sålärtge vi har en arbetsgivaravgift som är kopplad till lönen, skallnaturligtvis också vinstandelar räkrtas dit. Det är helt självklart. säger frårt borgerligt håll, framför allt BcrtgtWesterberg betonade det , att de anställda skall få vara med och dela påvinsten. Men varför får mart irtte dela på vinsten vid vanligaavtalsförhandlingar? Om jag förstår saken rätt är de borgerliga de främsta ivrarnaför att sätta upp lönetak och andra begränsningsmöjligheter just iavtalsrörelserna. Vilket är det bärande intresset för att favoriseravinstandelar? Detta är huvudfrågan. Är det rationellt för samhället och förarbetarna i någon bredare mening? Nej, jag kan inte finna något rationelltskäl. Men def skapar en falsk lojalitet hos de arbetande med företagsledningensintressert. Man skall känna sig delaktig, sägs det. Det ger makt åt deanställda. Är det någon som kan peka på att de anställda harkunnat utöva någon som helst makt? Def skall vara "raka rör". Men dehär "raka rören" är ju enkelriktade. De inrtebär irtdokfrirtcring omföretagerts bästa utifrårt den kunskap som finrts på företagerts sida. De som säljer sin arbetskraft har inget bristandeansvar för sitt arbete, för sitt företag, för produktionen eller för nationen.Vederbörande har ett genuirtt artsvar för allt detta, Def är deras arbete ochderas försörjning. De är egendomslösa och har ingen annan möjlighet. Det behövsinga nya falska lojalitctsband av den typ som vinstandelssysfemefreprescrtterar. Jag anser att de borgerliga här avslöjar sina innerstasyften. Det är de ideologiska skälen det handlar om. Man påstår aft socialisterkonccrtfrcrar makten och att de borgerliga sprider den, Mcrt dcrt gamlasartrting som alla utredningar visat på är att akticspridnirtgen gör att de småaktieägarna inte har någonting att säga till om utan att det är de storaaktieägarna som centraliserar sin makt, sä det år faktiskt tvärtom. De borgerliga avslöjar sig också när de här iriksdagen kommer med attacker mot de fackliga organisatiortcrnas möjligheteratt hävda medlemmarnas intressert. Man kan fråga de borgerliga: På vilket sättkommer vinstandelarna att öka arbetarnas irtflytande, enskilt och somkollekfiv? sade att nu får vi nya företag,kunskapsföretag, Samfidigt upplever vi en verklighet på arbetsmarknaden medenorma kunskapsklyftor. En del har knappt möjlighet att ta del av någon kunskapmedan några få har mycket stor kunskap. Det avslöjar också de borgerligas sättatt se på dessa frågor. Det är kanske persorter med kurtskap som skallpremieras. När de anställda ersätter berättigade löneökningar medvinstandelar blir de beroende av företaget på etf nytt och - som vpk ser def -falskt sätt. Vad kan det syfta till atf man vill knyta upp de arbetande? Istället för atf arbetarna tillsammans får säga hur de vill ha sinarbetssituation och hur de vill påverka den syftar vinstandelssystcmet till atfde skall avstå från ytterligare lönekrav, att de inte skall kräva berättigadearbetsmiljöförbättringar. kanske t,o, m, skall arbeta rtär mart är sjuk, därför ätt man känner sådan lojalitet medföretaget. Är det med denrta lojalitet sorti företagen skall gä ut och konkurrerapå världsmarknaden - med sämre löner och sämre arbetsmiljö som följd, kansket, o, m, på bekostnad av arbetarens liv? Vad syftar man till med denrtauppbindning? Varför motarbetar mart så infernaliskt de fackligaorganisationernas egna irttressen? Hela denna utveckling har åstadkommits genom en gigantiskomfördelning mellan kapital och arbete i samhället. Kapitalet har berikat sigenormt. Arbetarna har fått utstå att måuadslörtcr realt har gått förlorade. Vihar en lönenedpressrtirtgspolifik som både de borgerliga och regeringert ärganska så överens om. Regeringen oCh socialdemokratin borde nu se orsaken tilldenna utveckling. De system som växer fram i arbetslivet borde kunrta stämmatill eftertanke, Fundera på vart deu tredje vägcrt bär hårt! Är det inte så attdenna utveckling håller på att driva arbefarrta in i en egoistisk småborgerligståndpunkt och dess värderingar? Hur går def i förlängningen med de arbetandesfackliga organisationer? Regeringens inflafionsteori med lönefak. skapar förutsättningarför att hitta på nya osunda lönesystem och förmåner. Det är obestridligt. Densolidariska lönekamp som har bedrivits i fackföreningen spolieras ju medlönetaken. Det enda man kart göra för aft komma fill rätta med avigsidorna äratf spola lönetaken och låta den fackliga organisationen ta ansvar förfördelningen mellan arbete och kapital. Det orimliga med systemet visade sigframför allt avtalsrörelse, lönetak blev reellt när mantog med den cftcrsläprting som fanns och viss lörtcglidning. Men näravräknirtgcrt kom 1987 visade sig arbetsmarknadens ihålighet,Verk-stadsarbetarert, som hade arbetat upp ett bra ackord, fick det avräknat1987 och får någon promille av def i lön. Det är kanske den arbetaren som harskapat vinsfen, . Det är klart att i detta löncrtedprcssningsklimaf kommerde nya lönefor merna att växa in. Ävert dcrt mest medvetne verksfadsarbetaren i.fackföre- nirtgsrörelsen kart tycka att ett vinstandelssystem är att föredra, om han blir påpressad detta lönetak. som socialdemokrafin inser detta och lägger framförslag bedriver man i övrigt en politik som underminerar fackens roll, desvagas roll. Jag är mycket orolig för framtidert. Det är inte jag får tillfälle att citera BerndtAhlq vist och hans reflexioner om utvecklingen. Han pekar på den 16-proccnfigadevalveringen, atf företagen badar i pengar, stinna av devalverings- ochexpansionsvinster och ger ett och annat guldkorn till "duktiga"arbetare. Regeringen och löneministern för en lönenedpressningspolitik utanlike som de rika kan konsumera ohejdat. De fina lyxbilarna ärinteckrtade redan innan de är producerade, säger . Jusf dennarikedom å ena sidan och lönenedpressningen å den artdra, när reallönerna förden lågavlönade knappt ökar alls, skapar enorma problem liksomvinstandelssystem, resultatlöner och andra förmåner på arbetsmarknadert. Deborgerliga gynnas av detta och går in i en jättelik ideologisk debatt. Man kanfuldera på om detta gynnar arbetarrörelsenoch dess värderingar och det som de många i samhället skall slåss för.Naturligtvis inte. Vinstandelar,, aktier och konverfibler som de artställdakart köpa är ett led i detta falska klassamarbete. Det stärker bara kapitaletsmakt och möjligheter att investera och planera för framtiden, t.ex. vart manskall flytta företag, exportirtriktning, hartdclförbindelser etc. De artställdasitter där med ert eller annan kortvertibel eller aktie och har ingerttirtg attsäga till om. Fackföreningarna tyngs ned av lönenedpressningspolitiken. Kan det leda fill nya fackföreningar? Ja, det är möjligt.Det kan t. o. m. leda till nya fackföreningar för de redan etablerade som ärmed i vinstdelningssystemet. Det kanske är så enkelt att detta ärden s. k.japaniseringen på svenska. Uppknutna arbetare, i det närmaste livegna tillföretaget, det är.en utveckling som är oroande. Från vpk;s sida är vi positiva till propositionen och villatt vinstandelarna beläggs med arbetsgivaravgifter och i någon mån jämställsmed löner. Men orsaken till utvecklingen finns kvar. Jag har inget annatyrkande än bifall till utskottefs hemställan. Jag noterar att de borgerliga partiledarnahedrar kammaren med sirt rtärvaro . Jag förstår att de vill tachansen atf uppträda rtär def för en gärtgs skull finns en fråga därborgerligheten står enad. Ni har ju irtte haft så många tillfällert dertna vår.Men då måste det vara en fråga där man kan säga nej och irtfet annat än nej,rtej och hemskt mycket nej, . Det är vad ni kan åstadkommatillsammans, när rti irtte behöver redovisa rtågra egna posifiva alternativ.Men välkomna i debatten! Huvudfrågan är naturligtvis varför regeringert ochriksdagsmajoriteten vill-irtföra socialavgifter till viss del på sådartautbetalrtirtgar till artställda som kallas för andel i vinst. De borgerligaföreträdarna i debatten hävdar att syftet är att helt stoppa alla enskildavinstdelnirtgssystem. Någort företrädare för utskottsreservartterna drog tillmed att det gäller att nu öka fackefs makt över sina medlemmar. Vi vill därförha en straffskatt på vinstdelningssystem, när de är enskilda.