prot · GA0993 · 1986-12-31 00:00:00 — För landet som helhet gäller att av dem som tidigarevarit arbetslösa och som sedan startat företag är kvinnor. I ärsiffrorna 27 resp. för de som vi har statistik över. Det betyderalltså att vi här skulle kunna göra större insatser. Vidare har vi haft diskussioner med bl. a.landshövdingarna - det gäller alltså även landshövdingen i - omatt man måste försöka stödja sådan här verksamhet. Jag tror alltså att möjligheterna och framtiden förNorrbotten ligger i att vi får de tunga industrierna att vara stabila men ocksåatt de rekryterar kvinnor. som en lång rad olika insatser i det lillaperspektivet görs måste det fill många små insatser som tillsammans åstadkommeren stabilitet. Det känns trots allt som om vi är på rätt väg med de nyaverksamheterna och de nya försöken. Jag upplever också att det hos denorrbottniska kvinnorna finns ett mycket stort intresse för dessa saker. Jag kan berätta att det hölls en konferens omkvinnors arbetsmarknad på med framför allt svenska, finska ochnorska kvinnor. Där framgick det att problemen är likartade i de olikakommunerna men också att lösningarna är olika. Jag tror att vi kan lära avvarandra, och om en gemensam arbetsmarknad kan utvecklas så att kontakterna mellande nordiska länderna på fungerar bättre, skulle det vara bra ocksåför kvinnorna. Om fler arbetstillfällen för kvinnor i 4 protokoll 1986/87:91-93 Om fler arbetstillfällen för kvinnor i 9PAUL LESTANDER (vpk); Jag accepterar självfallet attarbetsmarknadsministern inte besvarar de frågor jag nu har ställt och som jagkanske borde ha ställt i interpellationen. Det lönar sig inte att utropa "ta fast tjuven",när man ser hur mycket av naturtillgångarna i - malm, skog ochvattenkraft - som ägs av staten och hur mycket av den totala sysselsättningensom är de statliga företagens andel. Staten måste naturligtvis öka tempot, ökaförädlingen och satsa inom de företag där man har inflytande och makt. Omarbetsmarknadsministern inte inser det, lär nog förhållandena i Norrbottenförbli otillfredsställande. säger att de norrbottniskasocialdemokratiska kvinnorna har gjort si och att de har gjort så. Vad är dåskillnaden mellan vpk och de socialdemokratiska kvinnorna? Jo, i nästan allakommuner i har socialdemokratin egen majoritet, och i Norrbottenslandsting har socialdemokratin majoritet. Socialdemokratin har också mycketofta och under ganska långa perioder haft regeringsansvaret i detta land. Vadär då resultatet av detta långvariga polifiska makthavande på olika nivåer? Ja,kan lämpligen, något självkritiskt, granska om dennuvarande situationen i är tillfredsställande. Om resultatet inte ärtillfredsställande, varför då detta yviga tal om vad som har gjorts? Resultatenpekar ju på att det som har gjorts är helt otillräckligt. Om man verkligen i och inom regeringen villarbeta med kraft för bättre förhållanden i , konstaterar jag bara atten majoritet kan säkras här i med vpk:s hjälp för att genomföra destorvulna planer som eventuellt har och möjligen hållerför sig själv. 10EWA HEDKVIST (); Det är nog tur att det finns aktiva kvinnor iNorrbotten och att vi är på alerten för att lägga fram förslag just påkvinnornas villkor. Det gör vi därför att, som jag sade i mitt förstaanförande, vi vet att de sysselsättningstillfällen som skapas inte alltidautomafiskt kommer kvinnorna till godo. När man talar om sned könsfördelningär det mycket viktigt att vara medveten om att det behövs särskilda insatserjust på arbetsmarknaden och särskilda utbildningsinsatser. Därför är det såviktigt att det kommer med i planläggningen och att länsstyrelserna iNorrbotten, men även i andra skogslän och län med glesbygdsproblem, hela tidenär medvetna om detta. Därför vill vi att kvinnornas villkor särredovisas. Jag tillhör, precis som säger, ett stortparti och en stor arbetarrörelse. Man kan säga att det är tur att det inte ärenbart i denna kammare vi förändrar samhället, utan att vi gör det på mångahåll, i kommunerna och i landstingen. Jag anser självfallet att det är tur förNorrbotten att vi har haft ett socialdemokratiskt styre under så många år.Väljarna röstar till på oss, vilket kanske säger en hel del. För att stärka kvinnornas ställning kan man göra väldigtmycket. Det finns en stor idérikedom. Vi fick många uppslag pä denNordkalottkonferens som de socialdemokratiska kvinnorna hade. Vi har mycket attlära varandra. precis somAnna-Greta säger, för att försöka komma till rätta med problemen även påNordkalotten. När vi uppvaktade hade vi med oss ett papperdär det stod ungefär vad vi ville göra. Där finns också medtaget att kvinnligaföretagare bör få särskilt stöd, hjälp och rådgivning. Det har vi märkt iNorrbotten att kvinnorna behöver när de ger sig in på nya områden. De som skallhjälpa kvinnorna ar inte alltid så vana vid de produkter kvinnorna kommer med. Vi vet också att vi måste göra en hel del åt deförvärvshinder som finns, t. ex. vara mycket fantasirika när det gäller attordna barnomsorgen. Om fler arbetstillfällen för kvinnor i 11 (vpk): Det är klart att det finns skäl att specielltta upp kvinnornas problem ur olika aspekter. Jag har inte med det jag har sagtmenat att socialdemokratiska regeringar nödvändigtvis behöver vara sämre änborgerliga regeringar. Men vad jag mycket starkt vill betona är att det intelönar sig att slå sig för bröstet och säga; Titta vad vi har varit aktiva, detvi har gjort är bra för kvinnor. Vältaliga bevis på hurförhållandena är finns i statistiken. Då skall man komma ihåg att statistikenför pekar på att är ett mycket ungt län. Rätt snartkommer nya kullar in i produktionen. Om inte oerhört kraftfulla åtgärder vidtasinom näringspolitik och regionalpolitik, kommer den befolkningsavtappning, somunder senare år ofta legat på nära en halv procent, att fortsätta i än snabbaretakt än . Det kan knappast vara det goda samhälle som vill ha. Anf.12 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Får jag bara till EwaHedkvist säga att den ärliga redovisning av kvinnornas situation somhon efterfrågar kommer att krävas i länsplaneförordningen. Förordningen kommeratt ändras så att krav införs på en årlig redovisning. 13EWA HEDKVISt PETERSEN (): Jag vill naturligtvis tacka arbetsmarknadsministernför det besked vi fick. Det hälsar jag med största glädje. Till vill jag säga att det just är för attdet finns problem och för att vi ser den sneda könsfördelningen som vi står häroch debatterar . Det är ingenting som vi skall försöka sopa under mattanoch säga att så är det inte. Det gör vi inte. Tvärtom, vi försöker hittalösningar. får om han vill kalla det att slå sig för bröstet,men jag vill gärna påpeka att vi har jobbat mycket länge med dessa problem ochatt vi har många förslag till lösningar. Det tycker jag att många i Norrbottenhar blivit medvetna om. Vi skall spinna vidare på det. Det är om vi är aktivavi får möjligheter till förändringar. Det hörde vi inte minst nu av det beskedarbetsmarknadsministern gav oss. Vi vet att det finns dold arbetslöshet bland kvinnorna iNorrbotten. Det är ingenting nytt. Det är många som har deltidsarbete, men sominte går till arbetsförmedlingen eftersom de vet att det inte är lönt. Man harkanske svårt att få mera arbete i den glesbygd där man bor. Det är bra attarbetsmarknadsministern säger att man vill uppmana till fler heltidsarbeteninom den Om åtgärder mot ekonomisk för läkarevidförskrivning av läkemedel offentligasektorn, därför att det är lättare att leva på en heltidslön än på endeltidslön. Slutligen vill jag till säga att det endasom gäller för framtiden är att vi arbetar och försöker lösa de problem somfinns. Jag kan försäkra att de norrbottniska kvinnorna kommer att ta mycketaktiv del i det arbetet. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på interpellation 1986/87:193 om åtgärder mot ekonomisk för läkarevid förskrivning av läkemedel Margö har frågat mig omregeringen kommer att vidta några åtgärder för att hindra att läkare genomakfieinnehav i BOTA ÅB gör ekonomisk vid förskrivning av läkemedel. I direktiven (Dir 1983:59) till 1983 årsläkemedelsutredning anför jag bl.a.: "Det är nödvändigt att allmänheten kännerförtroende för att läkarna inte låter sig otillbörligt påverkas av läkemedelstillverkarnavid valet av läkemedel. Det är av största vikt att det inte finns grogrund förmisstankar att läkarna har sådana ekonomiska förbindelser medläkemedelsindustrin att deras objektivitet vid förskrivning av läkemedel kansättas i fråga. Kommittén bör överväga behovet att i mera fasta former regleraläkarnas förhållande till läkemedelsindustrin och öka samhällets insyn i dessaförhållanden." Utredningen väntas slutföra sitt arbete . Iavvaktan på utredningens förslag är regeringen inte beredd att nu föreslå någraåtgärder. 15 MARGÖ (vpk): Jag tackar socialministern för svaret på min interpellation. 13 500 läkare inom öppenvården har fått erbjudande om attteckna aktier i läkemedelsbolaget . Jag skall här läsa upp några av deargument som initiativtagarna till BOTA har använt sig ay i den inbjudan somgått ut till läkarna. Jag vill läsa upp dessa argument därför att de ger en brabild av vad BOTA egenfligen är och vad man syftar till. Man börjar med att konstatera att ungefär tvä tredjedelarav de totala läkemedelskostnaderna bärs av det allmänna, som för närvarandeerlägger för läkemedel. "Läkaren 'köper' en vara som han själv inte tänkeranvända eller betala, och som han sedan i sin tur 'säljer' till en patient sominte har någon valfrihet och som i sin tur endast behöver betala en bråkdel avvarans egentliga värde eftersom den verkliga räkningen betalas av samtligamedborgare över skattsedeln." "Det har saknats incitament för läkare inom öppenvård att förändra ett invant förskrivningsmönster." - Därmed menas välattdet egna ekonomiska incitamentet skulle få läkarna att ändraförskrivningsvanorna. I detsista argumentet som jag vill anföra skriver man: "Ett läkardominerat läkemedelsföretagpå den lönsamma och relativt prisokänsliga svenska marknaden är således ettvälkommet komplement - framför allt när det gäller receptbelagdaicke-patenterade basläkemedel." Enligt uppgift skall nu samtliga aktier i varaslutsålda. Då undrar jag om socialministern har någon uppfattning om hur mångaläkare i den offentliga vården, dvs. hur många läkare på landsfingensvårdcentraler, som är delägare i läkemedelsbolaget . Det är inteoviktigtatt vi som patienter får tillgång till dessa fakta, eftersom de läkare somgenom aktieinnehav i BOTA är delägare i läkemedelsbolaget ökar den egna vinstenvid varje förskrivning av läkemedel från det egna bolaget. De skall ju så attsäga först och främst använda det egna läkemedelsbolaget vid val av läkemedel.Med den ordningen är det helt klart att läkarnas objektivitet vid förskrivningav läkemedel verkligen kan sättas i fråga. har kritiserats hårt inom läkarkåren. Men frånansvariga sjukvårdspolitiker har det varit beklagligt tyst. Tvärtom meddelar initiativta garna till BOTA, av vilka en är chef för en stor offentlig vårdcentral här i , att BOTA-idén stöds av inflytelserika sjukvårdspolitiker. Vidare namnges följande personer, som erhållit förhandsinformation om BOTA: Apoteksbolagets verkställande direktör , läkemedelsut redningens ordförande , den politiskt sakkunnige i social departementet , generaldirektör och chefen för . ' Vad menar BOTA med denna uppräkning av inflytelserikasamhällsföre-trädare? År det riktigt, som BOTA vill låta påskina, att dessapersoner på något sätt har sanktionerat BOTA:s fillkomst? Det är mycket viktigtatt vi får svar på dessa frågor, eftersom socialministern iinterpellationssvaret endast hänvisar tilldirektiven till läkemedelsutredningenoch meddelar att regeringen inte nu är beredd att göra något konkret. Jag har förståelse för om regeringen vill avvaktautredningens förslag innan man föreslår ett direkt förbud för läkare att innehaaktier i läkemedelsbolag. Men jag har ingen förståelse för att socialministernskulle känna sig förhindrad att uttala en mening om BOTA som företeelse. Ensådan tystnad kan inte tolkas på annat sätt än så, att BOTA har rätt i sinapåståenden att det finns ett stöd för BOTA hos inflytelserikasjukvårdspolitiker. Kan socialministern inte ens gå så långt - ge oss dååtminstone en demenfi på de påståendena från BOTA! Om åtgärder mot ekonomisk för läkarevidförskrivning av läkemedel Jag kan börja med en dementi-det är ingenrepresentant för vare sig eller som harsanktionerat BOTA:s tillkomst. Däremot har vi förhandsinformerat en gruppmänniskor vi gick ut fill massmedia, tror jag det var. Jag tycker att det framgår ganska klart vilka direktivläkemedelsutredningen har. Den får se över det här och överväga om man behöverompröva något på området. Vad som är bra i sammanhanget är om vi kan få fram billigaläkernedel. Men läkemedelsutredningen får som sagt göra en analys av detta.Läkeme- Om åtgärder mot ekonomisk för läkarevidförskrivnitig av läkemedel delsutredningensförslag kommer att överlämnas . Dess betänkande går sedan ut påremiss, och därefter kommer en proposition till , och då får MargöIngvardsson och alla andra ta ställning till de förslag som där framläggs. 17 MARGÖ (vpk); Jag tackar socialministern för attsocialministern har dementerat BOTA:s påståenden om att företaget skulleha stöd av inflytelserika sjukvårdspolitiker. Jag tycker att det är oerhörtatt bolaget går ut med den informationen - det är ju ett slags falskmarknadsföring för att lura läkarna inom den offentliga vården att detta pånågot sätt skulle vara sanktionerat. har vi fått ett klart besked påden.punkten , och det tycker jag är mycket bra. I övrigt hänvisar socialministern till direktiven förläkemedelsutredningen. Den utredningen skall lämna sitt betänkande , ochman har bara ett sammanträde kvar. Jag vet inte hur sä att säga hemligt derasmaterial är. Jag kanske kan fä sträcka mig så långt att jag ställer frågan omsocialministern har inhämtat uppgifter från läkemedelsutredningen huruvida denverkligen kommer att föreslå några konkreta åtgärder för att patienterna inteskall behöva misstänka att läkaren inte är objektiv när han skriver ut recept.Om inte läkemedelsutredningen har några sådana förslag vet jag inte riktigt vaddet är vi skall vänta på. Som jag sade skall läkemedelsutredningenöverlämna sitt betänkande . skall utredningensordförande ge mig en lägesrapport om utredningens arbete. Jag har ingasom helst kunskaper om de förslag som utredningen kommer att lägga fram. 19 MARGÖ (vpk): Om den högsta ansvariga för sjukvården ilandet i ett interpellationssvar hänvisar till en sittande utredning, tyckerjag att det är rimligt att hon åtminstone kan svara på om denna utredningkommer att lägga fram några förslag i ärendet. De kunskaperna om vadutredningen håller på med måste väl socialministern ändå ha inhämtat. Enligtvad jag har inhämtat skall det inte finnas några konkreta förslag. Det vore på sin plats om socialministern tog avstånd fråndenna verksamhet. Om inte annat kan det vara en vägledning för deoffentliganställda läkare som kanske fortfarande tänker gå in och bli delägarei BOTA. En sådan vägledning, där regeringen klargör vad man anser omverksamheten, kan behövas. Min mening är att verksamheten bör fördömaskraftigt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1986/87:198 om försäkringskassornas organisation har ställt följande två frågortill mig: År dennedläggningsvåg av lokalkontor och filialkontor inom som t.ex. ägt rum i län i linje med den målsättning som regeringen harbeträffande försäkringskassornas organisation? Om inte, vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att stoppa nedläggningarna ochåterskapa den service lokalt som - i exemplet med - håller på attraseras i glesbygden? /83 tillämpasett nytt system för budgetstyrning -rambudgetering - av försäkringskassornasverksamhet. Systemet innebär att försäkringskassorna inte längre självabestämmer sina förvaltningsutgifter, utan dessa behandlas i stället med sammateknik som gäller för övriga anslag i statsbudgeten. När det gäller kassornas medelstilldelning har regeringeni de senaste årens budgetpropositioner framhållit det angelägna i attförsäkringskassorna håller en hög kvalitet och servicenivå vid handläggningenav ärenden på försäkringsområdet. För att upprätthålla detta servicemål föreslår regeringenbetydande resurspåslag för administrationen av socialförsäkringarna nästabudgetår (1986/87:100, bil. Särskilda medel har också anvisats underförsäkringskassornas anslag för att ge kassorna möjlighet att bedriva ettutvecklingsarbete som kan ge en bättre administration från såväl den enskildessom samhällets synpunkter. I årets budgetproposition aviseras också att en översynskall göras av försäkringskassornas framtida verksamhet och organisation. Dennaöversyn skall ligga till grund för ett mer långsiktigt ställningstagandeangående resurstilldelningen till försäkringskassorna. Förberedelser för dettaöversynsarbete pågår. I det nya budgetsystemet har försäkringskassorna fåttstörre frihet att själva besluta i bl. a. organisationsfrågor. En allmänförsäkringskassa skall enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inrättalokalkontor i den mån så prövas erforderligt. Det ankommer således påförsäkringskassan själv att inom medelsramen inrätta det antal lokalkontor sombedöms behövligt. Sedan utbetalningen av kontantersättning frånförsäkringskassorna upphörde har frågan om försäkringskassornaslokalkontorsnät fått en förnyad aktualitet. Vissa försäkringskassor har minskatantalet kontor, och då framför allt de s. k. filialexpeditionerna. När det gällerlokalkontoren har det inte varit fråga om någon nedläggningsvåg, som AgneHansson talar om. Antalet lokalkontor har minskatmed ca 20 för att uppgå till 437. Jag vill avslutningsvis framhålla att det givetvis är avvikt att kassornas kontorsnät bevaras i en sådan omfattning att inte viktigaservicemål äventyras. 1986/87:93 Anf. 21 (); 24 mars1987 Herr talman! Jag ber att få tackasocialministern för svaret. ' ' ~ Socialministernsäger att det är försäkringskassorna själva som avgör Omförsäkringskassor- , , , , ,, ,., ji-. . , . organisationen och antalet lokalkontor. Därmed läggersocialministern över nas organisation r ,............. ........ . , , , , .. . ansvarettor nedläggningsbesluten pa kassastyrelserna, och det ar intressant. Men det äratt litet väl lättvindigt undandra sig ansvaret. För att man skall kunna hållai gång lokalkontoren och ha verksamhet och service på hög nivå krävs detresurser. Ansvaret för resurstilldelningen ligger hos regeringen.Försäkringskassorna handlar naturligtvis efter de sparplaner och inom de ramarsom de får från regeringen. Ambitionerna har sänkts betydligt på det här området.1981-1985 har 2 000 årsarbeten försvunnit från kassorna. För län innebärdet en besparing på . Det har medfört att 19filialkontor har lagts ned. Det är uppenbart att detta nu kommer att gå ut överglesbygden och de mindre orterna - och det är egentligen detta faktum som ärmotivet till min interpellation. Jag har belyst detta förhållande med exemplet frånVirserum. har beslutat att lägga ned lokalkontoret iVirserum, som är en ort på drygt 4 000 invånare och ligger i ettglesbygdsområde i kommun; Försäkringskassestyrelsens beslut attlägga ned lokalkontoret i har väckt en mycket kraftig reaktion.Praktiskt taget varje invånare har skrivit på protestlistor motnedläggningsbeslutet. Samtliga föreningar och organisationer har reagerat. Desatsar på en positiv utveckling i en avfolkningsbygd med besvärande problem,och de har fått framtidstro. Då kommer ett statligt organ och tar bort enmycket viktig serviceenhet. De upplever att detta går tvärtemot deras egnasträvanden, och det är naturligt att de reagerar sä. Anser socialministern att detta är en riktig åtgärd? Årdet i första hand de gamla och sjuka i glesbygden som skall drabbas avregeringens politik på det socialpolitiska området? Innebär inte en sådanpolitik att man äventyrar tillgodoseendet av ett viktigt servicemål för justvirsemmsborna? Socialministern framhåller i sitt svar att regeringen hargjort betydande resurspåslag för administrationen av socialförsäkringarna.Avslutningsvis framhåller socialministern att det ,"är av vikt attkassornas kontorsnät bevaras i en sådan omfattning att inte viktiga servicemåläventyras". Dessutom skall ju en översyn av organisationen ske. Detlogiska borde vara att vänta med ytterligare iiedläggningar tills de nyaresurstillskotten här hunnit verka och översynen har blivit klar. Om det somsocialministern här har sagt och det hon har föreslagit i budgetpropositionenverkligen skall ha ett reellt innehåll, tycker jag att socialministern här ochnu borde kunna ge klart besked om att man avvaktar med nedläggningar avlokalkontor ute i landet, inte minst beträffande lokalkontoret i . Jag vill fråga socialministern; År socialministern bereddatt ge det beskedet? Ett sådant besked vore logiskt med tanke på de svar somhär har lämnats och skulle vara välgörande för dem som berörs och somkämpar för att få ha sin viktiga service kvar. 22KERSTI (); Låt mig anknyta till den sista delen avsocialministerns svar på interpellation, där det heter: "Jag vill avslutningsvis framhålla att det givetvisär av vikt att kassornas kontorsnät bevaras i en sådan omfattning att inteviktiga servicemål äventyras." Ja, det är ju det som hela denna diskussion handlar om. Vihar också fört motsvarande diskussion här ikammaren. Vi vet hur det är ute i försäkringskassorna. Med de besparingskravsom man har haft och fortfarande har på sig är man i en svår situation. Drygt 2000 årsarbeten har försvunnit . Även om utbetalningen av kontantersättningar upphört, somsocialministern nämner i sitt svar, saknas ingalunda arbetsuppgifter. Alla vetvi vilka insatser som socialförsäkringssystemet kräver av personalen ute iförsäkringskassorna. Inte ens socialministern kan väl ha undgått att noterahur personalen upplever sin situation. Ytterst handlar det ju om de försäkradesbehov. Om det nu är beslutet om upphörande av utbetalning av kontanter-sättningsom är orsaken till lokalkontorsnedläggelsen och man egentligen vill hakontoren kvar, varför återinför man då inte kontantersättningen? Det har man juhaft möjligheter till . Vad det handlar om är att kassorna ges ekonomiskaförutsättningar för att kunna behålla det förgrenade kontorsnät som utgör engrund för bibehållande av nuvarande servicenivå i förhållande till deförsäkrade. Fortsätter rationaliseringarna blir följden att personalunderlagetpå små lokalkontor blir otillräckligt. Man borde i stället kunna ge det väldecentraliserade kontorsnätet utökade arbetsuppgifter. I det sammanhanget ärdet angeläget att se till att beslut om decentralisering avarbetsuppgifter fullföljs - fortfarande-ligger alltför många av dessauppgifter på central nivå. Kontorsnätet har minskat. pågår - på grund avbesparingskrav - ute i många kassor en översyn som kan komma att leda tillytterligare nedläggningar. Ja, som en övergång föreslås i en del kassor istället inrättande av servicekontor eller filialexpeditioner. Men dessafungerar ju inte! Vi har t.ex. i tvåservicekontor där personalen själv säger: "Det är omöjligt att kunnautnyttja arbetskraften på rätt sätt. Det finns inte många arbetsuppgifter somkan läggas på den anställde som betjänar servicekontoret. Att inte utnyttjaarbetskraften rätt kan väl infe anses som en besparing för kassan eller förförsäkringssystemet." De försäkrade klagar, eftersom de mister närheten.Viktigt i sammanhanget är också det kontaktnät som man på många håll har byggtupp när det gäller läkare, företag, arbetsförmedling och socialvård, vilket ärnödvändigt vid arbete inom socialförsäkringen. Socialministern säger i svaret att vi har fått ettresurspåslag. Detta gäller då arbetsskadeförsäkringen. Här var det absolutnödvändigt med ett påslag, men frågan är om det är tillräckligt. Går man tillmitt eget hemlän, och situationen är inte alls unik där, finner man att detförelåg en balans på över 1 500 ärenden. Med stora balanserföljer tyvärr ofta långa handläggningstider. 5 protokoll 1986/87:91-93