prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förreservation 33 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 25-27(införande av ett statligt bidrag för konstnärlig utsmyckning Prot.1986/87:123 Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. A-fo/?;. 2(5-iö (avveckling av markvillkoret) ; . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 35 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (konkurrensvillkoret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (kostnaden för alternativ/extra värmeproduktion) Utskottets hemställan - som ställdes mot.reservation 37 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 40 (aktieutdelning i allmännyttiga bostadsföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 38 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 41 (priskontroll av byggnadsmaterial m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservation 39 av . () anmälde atthon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 42 och 43 (införande av ett behovsprövat stöd tillbarnfamiljer för köp av äldre egnahem m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 44 (förvärvslån) Utskottets hemställan - som ställdes-möt reservation 41 avRolf ni. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (lån till äldre småhus) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 44 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. Mom. 48 (stöd till allmännyttiga bostadsföretag för fastighetsförvärv)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 47 av - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 46 av 63 anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 49 (grundavdrag m. m. i stället för bostadsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 50, 51, 56 och 57 (bostadsbidrag till vissa hushållutan barn m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 52 (bostadsbidrag till hushåll utan barn utöverregeringens förslag) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förhemställan i reservation 51 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Den i reservation 50 av m.fl. anfördamotiveringen godkändes med 153 röster mot 149 för utskottets motivering. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 53 (inkomstprövningsbegreppet avseende bostadsbidragtill barnfamiljer) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation52 av m. fl., dels reservation 53 av och med acklamation. Mom. 59 (inkomstprövningsreglerna för avseendebostadsbidrag till vissa hushåll utan barn) Först biträddes reservation 54 av m.fl.med 142 röster mot 18 för reservation 55 av . 144 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls reservation 54 av m. fl.med 156 röster mot 147 för utskottets hemställan. Mom. 60(hyresgränserna för avseende bostadsbidrag till barnfamiljerna) Först biträddes reservation 122 av med 47 röster mot 16 för reservation 57 av ToreClaeson. 241 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 56 av m. fl.med 67 röster mot 45 för reservation 122 av och . 190 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 56 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 61 (hyresgränserna för avseende bostadsbidragtill vissa hushåll utan barn) Först biträddes reservation 58 av m. fl.med 145 röster mot 17 för reservation 59 av . 141 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls reservation 58 av m.fl.med 155 röster mot 148 för utskottets hemställan. Mom. 64 (bidragsgrundande bostadskostnad avseende bostadsrättslä- Prot.1986/87:123 genheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 65 (bidragsgrundande bostadskostnad avseende egnahem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 61 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 66 (reglerna för omprövning av bostadsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 62 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 67 (administrationen av bostadsbidragen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 63 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 68 (ett utökat skattejämkningssystem i stället förbostadsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 64 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 69 (det minsta bidragsbelopp som betalas ut) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservation 65 av . Mom. 72 (avveckling av ROT-programmet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 67 avRolf m. fl, - bifölls med acklamation,- Mom. 73 (ett utvidgat ROT-program) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 69 avTore i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 74 (program för VA-nätets restaurering) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation70 av och , dels reservation 69 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 75 (rambegränsningar förbostadsförbättringsverksamheten på vissa orter) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 72 av och - bifölls med acklamation. Mom. 76(lån för upprustning av fritidshus) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering-som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 73 av m, fl, anförda motiveringen - bifölls medacklamation. 5 protokoll 1986/87:123 Prot.1986/87:123 . Mom. 78 (ombyggnadslån vid lägenhetssamrnanslagningar)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes,mot hemställan ireservation .75 av och - biföllsmed acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den \ reservation74 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med.acklamation. Mom. 79 (hyresgästinflytandet vid ombyggnad) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation76 av m.fl., dels reservation 77 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 80 (bidragsformer för bostadsförbättring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 78 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 82 (information om bidrag för ökad tillgänglighet) Utskottets hemställan bifölls med 258 röster mot 44 förreservation 80 av och . Mom. 84 (delfinansiering avbostadsanpassningsbidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 81 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 86 (ramen för bidrag för tillgänglighetsfrämjandeåtgärder) Utskottet hemställan - som ställdes mot reservation 82 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 88 (kostnader för arkeologiska undersökningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 83 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 89 (tilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation84 av m.fl., dels reservation 85 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 90 (beslutsramen för tilläggslån) Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 86 av m.fl., dels reservation 87 avKarl-Göran Biörsmark och , dels reservation 88 av AgneHansson och med acklamation. Mom. 91(överskridande av ramarna för tilläggslån m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 89 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 92(ramar för tilläggslån till miljonprogrammets bostäder) Prot. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 90 av m.fl. anförda motiveringen- bifölls med acklamation. Mom. 93 (ramen för beslut om förnyelsebidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 91 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 94 (förnyelsebidragens begränsning till allmännyttigabostadsföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 93 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. Mom. 95 (avveckling av de särskilda lokallånen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 94 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 96 (hyrésförlustgarantilån) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 95 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 97 (eftergift av hyresförlustlån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 96 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. Mom. 98 (avveckling av de temporära hyresrabatterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 97 avAgne m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 99 (avveckling.av kvarboendegarantier ochhyresrabatter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 98 avAgne m. fl. - bifölls ined acklamation. Mom. 100 (riktade energibidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 99 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 101 (reservationen pä anslaget för energibesparandeåtgärder) Utskottets hemställan som ställdes mot reservation 100 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 102 (stödet till den kommunala energirådgivningen) Utskottets hemställan-som ställdesmot reservation 101 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 105ochl06 (avveckling av stödet till allmänna samlingslokaler, ni. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 102 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 109(avveckling av energisparbidragen till vissa lokaler m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 103av och - bifölls med acklamation. Mom. 111 (verksamhetsbidraget till riksorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 104av och - bifölls med acklamation. Mom. 113 (ramarna för samlingslokalsstödet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 105av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 114 (ram för beslut om energisparbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 106av och - bifölls med acklamation. Mom. 115 (bemyndigande att få överskrida ramarna avsysselsättningsskäl) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 107av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 122 (anslag till information och utbildning m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 119av m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § På förslagav tredje vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas till avgörande iett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 6 § Kammaren belöt att ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. 7 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen. 1986/87:13 om ändringar i hyres-ochbostadsrättslagstiftningen m. m. 1986/87:37 delvis). Ändringari hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. 45 (); Som ersättare och på mer tillfälligt besök häri vill jag ändå ta tillfället i akt att dokumentera min närvaro ikammaren genom att i anledning av bostadsutskottets betänkande 13 yrka bifalldels till de reservationer som gemensamt har avgivits av moderatasamlingspartiet, och , nämligen reservationerna 1,5,6,12,14,15,18,19 och 20 av m. fl., dels fill de av och folkpartietgemensamt avgivna reservationerna 10 och 11 av m.fl. samt delstill de moderata reservationerna 8 och 13 av m. fl. Det utskottsbetänkande som kammaren nu har att .behandlarör i huvudsak bostadsrättslagstiftningen. Min avsikt är inte att göra någonkonsekvent genomgång av alla de reservationer jag nu har yrkat bifall till,utan jag tänkte i huvudsak uppehålla mig vid några principiella frågor medanknytning just till bostadsrättslagstiftningen. Låt mig dock först kort beröra en av de två förändringarsom föreslås i proposition 37 och i utskottsbetänkandet när detgäller hyreslagstiftningen, nämligen slopandet av möjligheten att anställafastighetsskötare med tjänstebostad i fastigheten. Det är nämligen detta somär konsekvensen av regeringens och utskottets förslag, eftersom det i praktikeninförs ett fullständigt besittningsskydd för den fastighetsskötare som innehaftsin tjänst och sin tjänstebostad . Av förarbetena till propositionen och motivtexten framgårdet att regeringen har tagit intryck av fackliga synpunkter frånFastighetsanställdas förbund, och det må vara hänt. Å andra sidan har deförordade förändringarna avstyrkts av fastighetsägarorganisationerna, dvs.SABO på den allmännyttiga sidan. pä den privata sidanoch Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, som organiserar etticke föraktligt antal bostadsrättsföreningar. Denna förändring är beklaglig, så till vida att deninnebär, om det blir kammarens beslut, att aktivt tar ställning föratt fastighetsskötseln skall bedrivas på entreprenad. Det är naturligtvis ingenomöjlighet - det är t. o. m. vanligt förekommande - men ett sådant beslut, sompåverkar fastighetsägare med ett litet fastigshetsbestånd, torde mer vara ägnatatt glädja entreprenadbranschen än de hyresgäster och bostadsrättshavare sombor i dessa fastigheter. Det borde fästas litet större vikt vid det samband sommöjligen kan urskiljas mellan å ena sidan en ökande vandalisering, förstörelseoch förslitning i mänga bostadsområden och å andra sidan det förhållandet i dessa bostadsområden konsekvent har organiserat fastighetsskötseln påstort avstånd från de boende, med ett ganska stort mått av anonymitet, ochdärmed har fått vad man skulle kunna kalla en mindre grad av social kontrolloch framför allt en sämre service för dem som bor i fastigheten. Det är därför tråkigt att detta förslag till lagändringinnebär att det läggs hinder i vägen för ägare av mindre fastigheter,hyresgäster och bostadsrättshavare som önskar hälla en högre servicenivå genomatt ha en fastighetsskötare bosatt i fastigheten. Denna fråga berörs ireservation 1 av m.fl. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Låt mig så, fru talman, övergå tillbostadsrättslagstiftningen. Jag har förstått att det inte är första gången somdenna diskuteras i kammaren. Å andra sidan behöver inte jag känna mig säbelastad av det förhållandet. Det kan möjligen intressera någon ledamot hur denicke insuttne parlamentarikern upplever ett betänkande från bostadsutskottet -jag brukar inte läsa sådana så ofta. Vad man slås av är den oerhört kluvna inställning somsocialdemokraterna uppvisar till bostadsrätten såsom upplåtelseform. Jag skallge några exempel på detta. /82 införde den dåvarande riksdagsmajoritetenlagen-om rätt till fastighétsförvärv för ombildning till bostadsrätt, den s.k.ombildningslag-stiftningen, somger hyresgäster möjlighet att sluta sig samman ibostadsrättsförening och genom en intresseanmälan tillinskrivningsmyndigheteri fä en sorts förköpsrätt för det fall att derasfastighet utbjuds för försäljning på den allmänna marknaden. gjordesnågra förändringar i bostadsrättslagen, som reglerar hur beslut om förvärv avsådana här ombildningsfastighe-ter skall gä till. Man satte också stopp för denmöjlighet till spekulation som tidigare fanns och som bestod i attfastighetsägare bildade bostadsrättsförening utan hyresgästernas hörande ochsedan sålde ut bostadsrätterna en och en. Redan när dessa förändringar genomfördes och statsmaktenalltså signalerade en positiv syn på ombildning från hyresrätt tillbostadsrätt var socialdemokraterna djupt kluvna. Denna kluvenhet har sedan desstilltagit. genomfördes den första urholkningen avlagstiftningen. Vi har den situationen att hyresgäster som bor ifastigheter ägda av staten, landsting eller kommuner eller av allmännyttigabostadsföretag behandlas i denna lagstiftning som någon sorts'andra klassenshyresgäster. De har inte samma rättigheter eller möjligheter som andrahyresgäster. Det är just här som den socialdemokratiska kluvenhetenkommer till uttryck. Å ena sidan har man velat behålla oinbildningslagen ochfortfarande ge hyresgästerna i värt land signalen att man tycker att det är braom de engagerar sig mer i sitt boende, om de vill ta ett ökat ansvar och bildabostadsrätt. Å andra sidan ger'man en annan signal till de ganska inångahyresgäster som är bosatta inom de allmännyttiga bostadsföretagens bestånd.Till dem säger man: Ni skall inte bry er om denna lagstiftning, för den är inteavsedd för er. Om ni vill ombilda er fastighet beror det på att ni inte riktigtförstår ert eget bästa och inte inser vilken social grundsyn er fastighetsägarehar. Ni förstår inte att er fastighetsägare är ovanligt demokratisk, eftersomden har en styrelse innehållande valda politiker. På samma sätt satsar man å ena sidan på ett utökatboendeinflytande inom allmännyttan, kanaliserat via hyresgästföreningen med dess nära kopplingar till socialdemokratin, och vägrar å andra sidan inflytande på den allra mest centrala punkten, nämligen i fråga om ägandet och det fulla ekonomiska ansvarstagandet. ' Socialdemokraterna har å ena sidan av historiska skäl endjup förankring i bostadskooperationen genom HSB och . Ä andra sidanför man-vilket syns i betänkandet - ånyo fram tankarna på hembud-ochpriskontroll, som ju är det verkliga grundskottet mot hela denbostadskooperativa tanken. Paradoxalt nog utgör socialdemokraterna det främstahotet mot bostadskooperationen. Å ena sidan är man beredd att bibehålla en lagsom syftar till ökade möjligheter för ombildning till bostadsrätt. Å andrasidan envisas man med att bibehålla det litet hårdare kvalifikationskravet omtvå tredjedels majoritet, vilket går ut pä att det skall vara svårt förhyresgästerna att klara av genomförandet av en ombildning enligt denna lag.Därför säger man nej till den gemensamma borgerliga reservation där detförordas att samma kvalifikationsgräns skall införas i bostadsrättsföreningarsom de som normalt gäller för beslut i denna sal, nämligen enkel majoritet. Man säger å ena sidan att det är bra med inflytande, åandra sidan att det inte är bi-a om det inflytandet blir för stort. Därförlanserar man nya mellanformer mellan bostadsrätt och hyresrätt. Jag tänker päden kooperativa hyresrätten, som vi kommer att få diskutera med anledning avbostadsutskottets betänkande nr 14: Man prioriterar allmännyttan framförbostadsrätten, men inom bostadsrättens ram prioriterar man även HSB ochRiksbyggen franiför den tredje organisationen för bostadsrättsföreningar,nämligen Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, SBC. Jag skulle, fru talman, vilja säga några ord om dennasärbehandling. Bostadsministern svingade sig upp till oanade,stilistiska höjder, genom att i bostadsrättslagen, tillståndslagen, den lag somskall förhindra att oseriösa fastighetsköpare kommer in på marknaden, och ifastighetsmäklar-lagen införa begreppet folkrörelsekooperativ. Det framgårmycket klart av motivtexten att syftet den gången var att åstadkomma ensärbehandling av HSB och och därigenom en åtskillnad gentemot dentredje riksorganisationen för bostadsrättsföreningar, nämligen Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, SBC. Att man införde begreppet folkrörelsekooperativ ochmed hjälp av det särbehandlade HSB och innebär att de organisationernatillhöriga bostadsrättsföreningarna utsätts för en litet förmånligarebehandling när det gäller prövning enligt tillståndslagen, som skäll förhindraatt oseriösa köpare kommer- in på marknaden, mén det innebär också ett undantagfrån de regler som den borgerliga riksdagsmajoriteten införde närdet gällde beslut om förvärv av fastigheter. Denna särbehandling har mött våldsam kritik sedan beslutetfattades av . Uppenbarligen har det också blivit litet pinsamt förregeringen, möjligen mot bakgrund av att det finns de i vårt land som ser enkoppling mellan de särbehandlade organisationerna och det regeringsbärandepartiet. har bostadsministern i proposition 37, som behandlas idet betänkande vi nu diskuterar, samlat sig till vad jag skulle vilja kalla fören verbal reträtt. Den är verbal så till vida att man vill byta ut begreppetfolkrörelsekooperativ mot en beskrivning som innebär att undantagen -särbehandlingen - skall göras för "riksorganisation eller regional organisationför bostadsrättsföreningar, som är representerad i föreningarna och skallgodkänna föreningarnas stadgar". Det innebär inte någon som helst skillnad i sak - det ärbara HSB och som uppfyller de kraven. Det intressanta är attbostadsutskottets socialistiska majoritet förmenar bostadsministern t. o. m.denna kosmetiska förändring av lagtexten och avstyrker propositionen i dendelen. Det framstår som närmast oförsynt. Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. m. Prot.1986/87:123 , Ä ndringdr i hyres- och bostadsrättslagstiftningen m. in. Även de borgerliga partierna avstyrker det förslaget - detsker i reservation nr 5, Men det gör man inte därför att man förmenarbostadsministern att språkligt förbättra lagstiftningen, utan det beroi"på att man vill ha till stånd en förändring också i sak - inte bara en språkligförändring. Man vill i sak ha bort särbehandlingen och behandla allariksorganisationer av bostadsrättsföreningar på ett likvärdigt sätt. Det finns skäl för det - det är ingen skillnad mellan SBCä ena sidan och HSB och å andra sidan, eftersom alla dessa treorganisationer är riksorganisationer, organisationer som skall medverka till enrationell förvaltning i sina medlemsföreningar och uppfyller alla dekooperativa krav som ställs i lagen om ekonomiska föreningar. Alla treorganisationerna fungerar också som intresseorganisationer för sinamedlemsföreningar. Därutöver finns det också vissa olikheter.Bostadsutskottet har pekat pä två. Den ena är i och för sig oantastlig men isammanhanget skäligen ointressant. Det är det förhållandet att HSB ochRiksbyggen uppträder som byggherrar, vilket inte SBC gör. Därutöver är denegentliga motiveringen för att särbehandla HSB och i förhållandetill SBC att HSB och skulle representera en mer utveckladbostadssocial grundsyn. Det är en mer tveksam motivering. Det finns två skillnader mellan HSB och å enasidan och SBC å andra som inte omnämns i utskottsbetänkandet och som jag menarär anledningen till att man har denna särbehandling. Det ena skälet är att det finns kopplingar mellan HSB ochRiksbyggen å ena sidan och socialdemokratin å den andra sidan. De kopplingarnafinns inte när det gäller SBC. Det har också tagit sig vissa konkreta uttryck -HSB och har visserligen inte kritiklöst anammat regeringens bostadspolitikmen har ändå i den allmänna debatten uppträtt på ett något mer lojalt sätt. Ett exempel på det är att HSB, med instämmande avRiksbyggen och uppenbarligen i strid med medlemmarnas intressen, i decemberförra året krävde en skärpt reavinstbeskattning pä bostadsrätter. Det är litetsvårt att se hur det rimmar med det övergripande'målet för enbostadsrättsförening eller en organisation av bostadsrättsföreningar, nämligenatt tillvarata medlemmarnas ekonomiska intressen. Däremot var det lojalt motde socialdemokratiska bostadspolitikerna, som efter vad jag förstått har denuppfattningen att högre skatter är bättre än lägre skatter. SBC däremot har agerat med ett ganska stort mått avintegritet och inte låtit något i den här salen representerat parti undgåkritik. Man har kraftfullt agerat emot de tankar på hembud och priskontroll somåterkommande dykt upp i den allmänna debatten. En annan skillnad som inte heller omnämns i betänkandet, ivart fall inte med den formuleringen, är det förhållandet att SBC de facto ären mer demokratiskt uppbyggd organisation än HSB och . HSB ochRiksbyggen låter anställda och funktionärer bilda bostadsrättsföreningarna,anta stadgar och införa bestämmelser som gör att stadgarna inte kan ändras utantillstånd från HSB eller centralt. Först därefter tar man in fysiskapersoner som medlemmar. De påtvingas alltså stadgar vars utformning de intekan påverka. De påtvingas förvaltningen av fastigheten. också enkontroll av styrelsen från de centrala organen. Inom Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation är det ingen annan än medlemmarnasjälva som påverkar föreningens stadgar, fastighetsförvaltningen och alla andraangelägenheter som har med bostadsrättsföreningen att göra.