prot · GA098 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:8 1§ Kompletteringsval till utskott 1 TALMANNEN: ' Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i finans- och bostadsutskotten underMaj-Lis ledighet anmält hennes ersättare suppleanti finansutskottet () suppleanti bostadsutskottet () 2§ Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. 3§ Meddelande om besvarande av frågor om den föreslagna engångsskatten påförsäkringsbolagens förmögenheter Tillkammaren hade inkommit följande meddelande från finansministern: Jag har fått ett stort antal frågor om denföreslagna engångsskatten på försäkringsbolagens förmögenheter. Jag ämnarbesvara dessa frågor i ett sammanhang vid nästa frågestund, . 4§ Svar på fråga 1986/87:2 om omsättningsskatten på aktieliandeln Det har varit en nettoimport av svenskaaktier. Sedan årets början har det emellertid skett en nettoexport av svenskaaktier med . Det vore förhastat att utifrån några fåmånaders nettoimport dra slutsatsen att denna utveckling skulle bero påändringen av omsättningsskatten. Även om en vändpunkt skulle ha inträffat ifråga om handeln med svenska aktier, vilket ingalunda är säkert. Om omsättningsskatten på aktiehandeln skulledetta mycket väl kunna förklaras med andra faktorer. En tänkbar orsak är att desvenska aktierna, som i ett internationellt perspektiv tidigare framstått somundervärderade, numera värderas så högt att konkurrensen från lägre värderadeföretag på andra börser ökat.. Det är att märka i sammanhanget atf värdet påsvenska aktier i flera fall stigit med mer än 100 %.Även den sjunkande dollarkursen kan ha bidragit till att aktieexporten avtagit. Jag ställer mig också ytterst tvivlande till påståendetatt en så begränsad skattehöjning som det här är fråga om skulle göra detnödvändigt för någon fondkommissionär att förlägga sin verksamhet utomlands. Omså sker är det nog helt andra faktorer än omsättningsskatten på värdepapper somär orsaken. Under alla förhållanden är det svårt att rnofivera varförutländska placerare skulle få köpa upp svenskt näringsliv på gynnsammarevillkor än svenska intressenter. Vidare skulle en sådan skattebefrielse förutlänningar leda till kontrollproblem och risker för bulvantransakfioner ochandra liknande oönskade förhållanden. Svaret på frågan om jag avser att föreslå några åtgärder ifråga om omsättningsskatten på utlänningars köp och försäljning av svenskaaktier är därför nej. 3 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Låt mig först något beröra bakgrunden till denna.Omsättningsskatt på aktiehandel infördes , utan att förslagetremissbehandlafs eller ens synats av lagrådet, och blott efter detatt ett enigt skatteutskott avstyrkt en vpk-motipn om en.omsättningsskatt påaktier. När propositionen utskottsbehandlades varutskottet särskilt tveksamt till atf även utländska investerare skulle drabbasav skatt. begärde Aktiefrämjandet hos regeringen attomsättningsskatten skulle slopas på utlänningars köp och försäljning avsvenska aktier. Glädjande nog sändes skrivelsen på remiss, och inte någon av de15 remissinstanserna motsatte sig ett slopande av skaften. svarade finansministern på en av migställd fråga, föranledd.av Aktiefrämjandets skrivelse, att han då ännu,infe varberedd atf befria utländska investerare från omsättningsskatten. Vad som sedan hänt är som bekant att finansministern trotslöfte att inte höja omsättningsskaften fördubblade densamma fr. . Resultatet har, som finansministern också erkände, inte låtitvänta på sig. Utländska investerare har börjat sälja tillbaka svenska aktier,varigenom en praktiskt taget oavbruten nettoexport förbytts i en import somunder uppgick till . säger finansmjnistern att det kan finnas andra skälockså. Men det är märkligt att omsvängningen skedde just då skatten infördes.Sedan säger finansministern att det kan bli kontrollsvårigheter. Men man harfrån branschhåll klart sagt ifrån att det inte kommer atf föreligga någrakontrollsvårigheter. Bankinspektionen har också varit posifiv till ett slopandeav omsättningsskatten. Vidare frågar sig finansministern varför utländska köpareskulle få gynnsammare villkor än svenska intressenter. Men utlänningars köp avsvenska varor befrias ju normalf från omsättningsskatt vid utförsel.Riksskatteverket har sagt ifrån att omsättningsskatt vid utlänningars köpstrider mot själva punktskatteprincipen. Min följdfråga är; Är detta en principfråga förfinansministern, eller vill finansministern ompröva frågan om en ökad import avaktier? Om mervärdesskatten vid grusleveranser Får jag be talarna följa den av enhälligtantagna tidsbegränsningen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1986/87:5 om mervärdesskattenvid'grusleveranser Mervärdesskatt utgår när det gällervägentreprenader på ett beskattningsvärde som är reducerat till avvederlaget. Om fråga inte är om sådan entreprenad, utan t. ex. om leverans avgrus eller annat vägbyggnadsmaterial, skall oreducerad mervärdeskatt utgå.Riksskatteverket, som enligt sin instruktion har att främja en riktig ochenhetlig tillämpning av gällande föreskrifter i fråga om beskattning, harutfärdat anvisningar om hur gränsdragningen skall ske. Detta hindrar inte attbeskatfningsmyndigheter-na, i fall som förefaller vara likartade, kan fattaolika beslut om vilken skatt som skall utgå. I sådana fall bör man se fill attfrågan blir prövad av skattedomstol. Därigenom kan också vägledning för denframfida bedörri-ningen av likartade fall erhållas. Jag är inte beredd attföreslå något förtydligande på denna punkt. 6 vice talman (): Herr falman! Jag tackar för svaret. Jag tolkar det så att finansministern och jagär överens om att det förekommer orättvisor. Det är ganska naturligt att de sombor i gränstrakterna blir irriterade när länsmyndigheterna tolkarbestämmelserna så olika som de nu gör. Då uppstår just de problem som jag pekatpå i min fråga. Men det är inte bara orättvisorna för åkare i de olika länensom vållar irritation. Kostnaderna för väghållning blir också mycket olika ochorättvisa. Det är klart att man blir litet fundersam i en vägsamfällig-het närmyndigheterna i ett län tolkar bestämmelserna så att man får fyra lass grus,medan myndigheterna i ett annat län tolkar dem så att man får fem lass grus,trots att kostnaden är densamma. Är det en jordbrukare eller företagare som kanräkna bort momsen, spelar detta kanske inte .så stor roll. Men föregnahemsägare, villaägare och sommarstugägare betyder det mycket. Mitt exempel är från gränstrakterna mellan ochÄlvsborgs län. Där är det faktiskt så att olika principer gäller för samma grusgrop.Kommer det en bil från det ena länet och tar grus, är det dyrare än förden som kommer från det andra länet. Det är självklart att detta vållar enkolossal irritation.Jag skulle för min del vilja säga att jag beklagar att finansministern inte ärberedd att ge ett förtydligande i frågan, så att det inte längre uppstårirritation i länsgränstrakterna. Det är faktiskt inte min uppgift att utfärdaföreskrifter som gäller fillämpningen av våra lagar, när vi har en myndighetsom redan gjort det. Det skulle leda till stor förvirring om jag började trädai ställe. Men jag har ett tips till ;Skulle man inte kunna tänka sig att sammanföra länsskattecheferna i Älvsborgslän och , så att de kunde diskutera och försöka hitta en lösningför likartad behandling i fråga om en och samma grusgrop? 8 vice talman (): Herr talman! Det är inte detta som behövs. Jag vet genom attcheferna för momsfrågor har varit samlade - det känner säkert finansministernockså till -, men de har inte kunnat finna en gemensam lösning. Det visarpraktiken, och det är praktiken som vållar besvär. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1986/87:11 om skatteutjämningsbidraget har frågat mig hur regeringenmotiverar det extra skatteutjämningsbidraget till och avslaget påansökan om skatteutjämningsbidrag till . Extra skatteutjämningsbidrag ges till kommuner som har enbesvärlig ekonomisk situation. Vissa framtagna mått på kommunens ekonomianvänds som bakgrundsmaterial vid bedömningen av behovet av bidrag. Av dessaekonomiska faktorer har skattesatsen självfallet en betydande tyngd. Bidragenges därför i synnerhet till kommuner som har hög utdebitering och i övrigtocksåen svag ekonomi. har en sammanlagd utdebitering på . ochligger således väsentligt under medelutdebiteringen på . Kommunen harsjälv gjort den bedömningen att kommunens ekonomi tålde en skattesänkning förår 1986 på . Det kan därför inte finnas anledning för staten att i dennasituation stötta kommunens ekonomi. har haft storaekonomiska svårigheter som ännu infe är helt övervunna. Som jämförelse kannämnas att kommunens sammanlagda utdebitering är . 10 (): Kommunernas ekonomiska läge bedöms genom ettindex som är en sammanvägning av skattesats, låneskuld, finansieringskapitaloch sparande. ligger på plats 200, på plats 17. tillhöralltså den tredjedel av landets kommuner som har det bäst, den tredjedelsom har det sämst. Investeringarna i skattefinansieras fill 100 %.Konsumtionsutvecklingen skall enligt prognos öka . Detansvariga kommunalrådet i har sagt att man kunnat betala av på lånenmer än man .skulle behöva. får 90 milj. kr. från länet och 40 milj. kr. frånstaten i skatteutjämningsbidrag, och 3,3 milj. kr. av det var extra bidrag.Arbetslösheten är . tillhör den ekonomiskt sett sämsta tredjedelen.Malmö har en åldrande befolkning och de högsta socialbidragsutgifterna ilandet. Det vet , även om det inte togs upp i anförandet. Arbetslösheten är , och håller på att läggas ned.Malmö har tidigare fått av potten. får man ingenting. Fördelningen av statliga pengar skall vara rättvis.Finansministern är hela landets finansminister och får inte företrädasärintressen. Landets finansminister får inte misstänkas för att gynna egnapartibröder ute i kommunerna. Tyvärr finns det ett visst fog för denmisstanken. De siffror som jag redovisar talar sitt eget språk. Kan finansministern försäkra mig att denna typ avövertramp inte skall upprepas? Kan finansministern utlova en rättvis behandlingav kommuner oberoende av partifärg, politiskt styre och geografiskt läge? Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1986/87:55 om sänkta marginalskatter Som framgått av statsministerns regeringsförklaringkommer arbetet med att reformera skattesystemet att föras vidare i syfte attskapa enklare och rättvisare skatter, som stimulerar arbete, sparande ochinvesteringar. Jag är infe beredd att nu precisera vilka ändringar som kankomma att bli resultatet av detta arbete. Då är förhindrad att närvara medger jagatt får fa emot svaret. 13 (): Jag tackar finansministern för svaret. Menfrågan besvarades faktiskt bättre vid gårdagens presskonferens än i kammaren . Det är tydligen inte finansministerns avsikt att lägga fram ett förslag omnya marginalskattesatser förrän tidigast , med verkan . Detär i sanning att skynda långsamt, i synnerhet om man studerar vadfinansministern sagt i den utkomna boken . Jagciterar ur denna: "Hur blir det nu - ska denmarginalskattereform, som påbörjats få en fortsättning efter 1985? : För min del har jag slagits hårt för den härreformen och det är min fasta övertygelse att vi måste fortsätta att reformerasystemet när de nu gällandereglerna löper ut. Progressivifeten i det svenska skattesystemet har blivitorimlig och jag vill påstå, att vi här har att göra med ett av de absolutstörsta ekonomiskt/politiska problemen av . Den reform, som vi genomfördetillsammans med mittenpartierna och som vi sedan av olika skäl tvingadesjustera - dock utan att grunddragen gick förlorade - räcker inte. Det måste blien fortsättning. Progressivifeten måste ner ytterligare - annars kommer vialdrig att lyckas få till stånd en harmonisk inkomst- och lönebildning i det härlandet." Det senare har regeringen dess värre, som vi alla vet,lyckats dåligt med, trots uttalanden års valkampanj om att endast ensocialdemokratisk regering kan säkra arbetsfreden i landet. Vi i folkpartietbeklagar detta dröjsmål med fortsatta marginalskattesänkningar, i synnerhet somvi har ett skattesystem som ofta tvingar arbetsgivaren till utgifter på 3-4 kr.för varje krona i lönehöjning som den anställde får behålla netto. Ett sådantsysfem måste försvåra avtalsrörelserna, vilket den nuvarande avtalsrörelsen ärett levande bevis på. Även om det är roligt att få lyssna till sinagamla tankar, upplästa i talarstol för jag vet inte vilken gång iordningen, tycker jag ändå att jag bör påminna om att fattadebeslut om en ny och ganska genomgripande reform av det svenskainkomstskattesystemet med kraftiga förenklingar av det och en fortsatt sänkningav marginalskatterna, så att de 1988 kommer atf vara högst ända upp tillinkomster på . Jag tycker att vi, med de steg vi har möjlighet att taoch de ekononiiska resurser som står till förfogande för skattesänkningar, ändåhar gjort en hel del. 15 (); Visst är vi i tacksamma förförenklingar i skattesystemet - stödde regeringens förslag i denfrågan. Men jag fäste mig vid att finansministern i sitt svar på KnutWachtmeisters fråga alldeles sade, att om firmor som bedriver akfiehandelflyttar utomlands, så är det nog helt andra omständigheter änomsättningsskatten på aktier som är orsaken till en sådan utflyttning. Jagskulle förmoda att finansministern här avser just marginalskattesituationen iSverige, som kan vara en bidragande orsak till en sådan. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1986/87:66, 72 och 78 om sambandscentral i har frågat om jag villmedverka till att den utvärdering som har begärt genomförs innanåtgärder vidtas vid sambandscentralen i . hurutvärderingen av försöket med förändrade öppettider vid sambandscentralenkommer atf ske. har frågat mig dels om regeringen tillåter vadsom helst inom ramen för en S; k. försöksverksamhet, dels om regeringen anseratt sjösäkerheten allvarligt får åsidosättas på det sätt som görsbeträffande Gryts sambandscentral. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. har tidigare på förslag av regeringen beslutatom medel för försöksverksamhet med en regional ledningscentral i östratullregionen. Under föregående budgetår påbörjades denna försöksverksamhet. Verksamheten innebär att man i den regionalaledningscentralen har ett vakthavande befäl dygnet runt sorh genomfjärrstyrning av de nuvarande sambandscentralerna ombesörjer övervakningen.Genom att utnyttja modern sambands- och kommunikationsteknik för övervakningdygnet runt kan personal från de lokala sambandscentralerna lösgöras förbåttjänst. En utökad patrulleringstid till sjöss förbättrar enligt min meningsjösäkerheten avsevärt. : FörGryts vidkommande innebär försöksverksamheten att den lokala sambandscentralenhålls stängd och under veckosluten. Efter vad jag har inhämtat fråntullverket kommer öppethållandefiden fr. o. m. att vara . Den, försöksverksamhet som fortfarande pågår är, som jagtidigare framhållit här i kammaren, ingen omorganisation utan endast ett försökför att insamla erfarenheter av en ständigt bemannad, regional lednings- ochsambandscentral som av dygnet övertar de lokala sambandscentralernasfunktioner. Den strider därmed inte heller mot tidigareställningstagande. Jag utgår från att till regeringen avrapporterarresultatet ,av försöksverksamheten. Eventuella förslag om organisatoriskaförändringar med anledning av försöksverksamheten, eller av andra skäl, kommergivetvis att föreläggas i den mån förändringarna är av denkaraktären att de kräver medverkan. 1986/87:816 oktober 1986 17ANNA (): Jag får tacka finansministern för svaret.Tyvärr är det inte mycket mer jag kan tacka för. Så som frågan om tullverketssambandscentral har handlagts av verket och därmed också av regeringen är deten skandal enligt min uppfattning. Först begär och får pengar till en centrallednirigscentral i utan att någon vet om den kommer aft behövas.Sedan drar , såsom försöksverksamhet, in nattjänstgöringen i Gryt.Utan att detta försök är slutfört och utan att någon som helst utvärdering hargjorts drar man sedan in-all bemanning vid själva sambandscentralen även underdagtid. Det skall finnas en man där under kontorstid, men den mannen skallsköta underhåll, patrullering och allt annat. Han hinner inte att också skötasambandscentralen. Om inte detta är omorganisation, då vet inte jag vad dettaord betyder. När båtar ligger vid kaj finns ingen påsambandscentralen. Då har Gryts sambandscentral tystnat. Då får de avfritids- och fiskebåtar som enbart har PR-radio ropa för vindarna. Jag måste fråga finansministern; Varför har intemilitären, , kommunerna och skärgårdsföreningen fått delta i enobjektiv, grundlig utvärdering av sommarens försök med nattstängt vidsambandscentralen i , innan man över huvud taget går vidare med detta? 18 (): Jag får tacka finansministern för svaret, somju innehåller rätt många ord kring hur det ser ut i efter denneddragning som skedde . Men detta vet vi. Vad min fråga gällde var:Hur kommer utvärderingen att ske? Kommer de berörda, såsom skärgårdsbefolkningoch fiskare, att få vara med om denna utvärdering? Inte ett ord om dettanämndes i svar. I den debatt vi senast hade i detta ämne sadefinansministern att den här försöksverksamheten skulle pågå fram till den 31oktober. Vi närmar oss nu detta datum. De informationer jag har fått tyder påatt en ny organisation vid sambandscentralen i träder i kraft den 3november. vill jag ha svar på följande frågor: Hur kommerutvärderingen av försöksverksamheten att ske? Vilka kommer aft få delta i dennautvärdering? Om det inte blir någon sådan utvärdering, är detta medförsöksverksamhet bara en lek med ord. När kommer den nya organisafionen attträda i kraft? Hur kommer utvärderingen att ta? Innan beslut fattas ärdet yiktigt -det har vi betonat här i - att får taställning. Jag har en känsla av att vi nu rullar in i ett system som vi infekommer att kunna ta oss ur, eftersom man bygger upp en ny form avsamband. När kommer enligt uppfattning den nya organisationenatt träda i kraft? 19 (vpk); Jag får börja med att säga att jag hoppas attdenna fråga infe skall behöva bli en följetong här i kammaren. Jag hoppas atfen förändring kommer till stånd i enlighet med vad som avsågs iskafteutskottets uttalande och beslut . När det gäller min fråga om regeringen låter- vad somhelst ingå i s. k. försöksverksamhet är det klart att svarinnebär att regeringen låter i princip vad som helst få ske inom ramen för vadman kallar försöksverksamhet. Man tillåter här försök med en total nedläggningav verksamheten vid sambandscentralen i . På annat sätt kan tullverketsbeslut om vad som skall hända efter inte uppfattas. Det hartidigare här ifrån talarstolen framförts hur det kommer att se ut. För att genomföra den försöksverksamhet som Kjell-OlofFeldt i sitt anförande framhåller som så viktig, att samla in erfarenheter aven ständigt bemannad regional lednings- och sambandscentral, behöver man integöra vare sig nedläggningar eller inskränkningar i . De erfarenheterna kanman mycket väl hämta från den fillbaka halvt om halvt nedlagdaverksamheten vid , där man bara har öppet vardagar under kontorstid.Det behövs ingen nedläggning av ytterligare en sambandscentral för att skaffasig dessa erfarenheter. Min fråga gällde också om man verkligen kan ta på sittansvar atf äventyra sjösäkerheten. Det gör man tydligen - eller också har manpå finansdeparte- mentetinte tillräckligt begrepp om vad sjösäkerhet innebär. Patrulleringen i Prot. 1986/87:8 sig ökar inte sjösäkerheten särskilt mycket, närsambandscentralens övriga verksamhet är lagd på is. Därvidär en av de viktigaste frågorna PR-radions möjligheter att kalla på hjälp närhjälp behövs. Jag upprepar: Detta är ingen omorganisationeller nyorganisation. Det är en försöksverksamhet, enligt beslut.När bedömer att tillräcklig erfarenhet finns för att avgöra om en nyorganisation skall införas eller infe, skall detta rapporteras till regeringen. I fråga om utvärderingen kan jag bara säga att alla som ärintresserade i denna fråga kommer att erbjudas att yttra sig över den rapportsom då avger. Om det sedan blir fråga om någon ny organisation harriksdagen att granska och fatta beslut i ärendet. 21 (): En sak är bra med detta svar, herrfinansminister, nämligen att det slås fast att skall yttra sig innanman även formellt lägger ner sambandscentralen i . I praktiken läggs den juner . Det blir en viss utökad båt tjänst, det är riktigt. Menbåten kommer atf ligga vid kaj en del av veckodagarna, när männen är lediga,och då finns det ingen som svarar på PR-radions nödrop vid sambandscentralen iGryt. av båtarna har fortfarande bara privatradio. I pågår motsvarande försök. Den man som skulle gådär på landbacken och vara ansiktet utåt är sjukskriven, och ingenhar satts i hans ställe. har i praktiken upphört som sambandscentral.Som säger kan man ta erfarenheterna från - man behöverinte lägga ner ytterligare en sambandscentral, i ett område där det sedan infefinns någonting kvar. Vém säger att en eventuell fiende går in just iStockholmsområdet? 22 (); Tack för de orden, finansministern! harjag fått bekräftat att de berörda i Gryts skärgård kommer att få tillfälle attyttra sig över utvärderingen - bra! Jag har också fått bekräftat att innandenna omorganisation äger rum kommer att få debattera den och taställning därtill. Det är också bra. är det egentligen bara en frågakvar som skulle behöva klarläggas: När kan vi räkna med att denna utvärderingär klar och vi får ta upp frågan till beslut i ? 23TOMMY (vpk); Jag vill återkomma.fill sjösäkerheten. Jagkan inte förstå att man menar att det går att öka sjösäkerheten avsevärt genomatt göra den här neddragningen. Till sambandscentralen i finns ocksåtillhörande hjälpradiostationer på fyra öar i dess närhet. De går överPR-bandet. Hur skall man klara den bevakningen? PR-bandet struntar tydligentullverket fullständigt i. Om ökat anslag till utrustning för teknisk forskningoch utbildning Vidare skulle jag vilja ha ett förtydligande. Det harnämligen insmugit sig i den sista meningen av finansministerns svar attriksdagen skulle få ta del av förslag till organisatoriska förändringar omdessa är "av den karaktären att de kräver medverkan". Det här tycker jag är en glidning som mycket väl kantolkas som att vi väl får se om får vara med när det gäller eneventuell omorganisation. har vi inte brytt oss om det, och det gör vikanske inte i fortsättningen heller. Är det så jag skall tolka den sistameningen i svaret? Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1986/87:41 om ökat anslag till utrustning för teknisk forskningoch utbildning har frågat mig om jag - motbakgrund av regeringsförklaringens deklaration om fortsatt satsning på tekniskutbildning och forskning - avser föreslå att utrustningsanslaget förstärksredan under innevarande budgetår. Regeringen förbereder 1987 årsbudgetproposition och en proposition om forskning. Behovet av resurser förutrustning får vägas mot behovet av satsningar inom andra angelägna områden. Ensådan avvägning' kommer att göras i dessa sammanhang och avse nästkommandebudgetår. 25 (); Jag ber att få tacka för svaret som - jagbeklagar det - bara kan tolkas så, att det till skillnad från förra åretinte är att vänta något förslag i tilläggsbudget I om ytterligare resurser tillden tekniska sektorn inom högskolan. Utrustningssituationen i högskolan är närmast krisartadoch förvärras år . De orden har jag hämtat ur UHÄ:s senasteverksamhetsberättelse. Det här är en fråga som diskuteras mycket intensivt utepå universitet och högskolor. Man är mycket bekymrad över sakernas tillstånd. Det nuvarande systemet bygger på att avskrivningstiden förmateriel i högskolan är . Alla som har kommit ikontakt med t. ex.datorer vet ju att datautrustning som är ofta ansesvara hopplöst föråldrad. Det gäller också utrustning på t. ex. bioteknikensområde. Om man sk'all skapa en kreativ.forskningsmiljö är det utomordentligtviktigt att man har bra utrustning. Det är kanske lika viktigt som delönefrågor är som vi så ofta diskuterar och som är aktuella inte minst i dessaarbetskonfliktens dagar.