prot · GA0919 · 1986-12-31 00:00:00 — Familjeplanering och abort, m. m. så att viinte skall hamna i én mycket svårare situation än den som vi redan är i. . , Det har sagts från början att aborten är ennödfallsåtgärd. Det har också sagts att de abortförebyggande åtgärderna måsteintensifieras, och jag kan gärna säga härifrån talarstolen att jag tycker attde är för dåliga i många landsting. Det skulle kunna göras betydligt mera. Dethar också visat sig att en ordentligt utbyggd abortförebyggande verksamhet hareffekt. Alltså: Om man skulle gå efter samvete ochfölja det han verkligen säger, kanske vi skulle få uppleva att det blev fleraborter, och de skulle vara illegala. Jag beratt få yrka avslag på motion. 65 (): är förvånad över mittställningstagande. Det är nog bara att konstatera att vi har olikauppfattningar på den här punkten, eftersom jag är oerhört mån om att vi skallfå en helt förutsättningslös översyn och dialog om de här frågorna som jag trormajoriteten av upplever som oerhört viktiga och känner oro inför -kanske med skilda utgångspunkter. Vi har helt säkert olika uppfattningar om vadsom är rätt och riktigt, men det absolut viktigaste är att vi får enanalys av var de stora farorna finns och hur de skall kunna undvikas. Jag har själv upplevtatt man kan få ändra uppfattning och tänka om när man har fått frågor allsidigtbelysta. Just i denna fråga tror jag det behövs en stor portion ödmjukhet ochen helt annan förutsättningslös start när vi börjar se över problemen. Här omnågonsin gäller det att vara rättfärdig i stället för snabbast färdig rned ettsvar. 66 (): . Jag harverkligen aldrig gjort gällande att det inte i den här kammaren finns flerkänsliga samveten än mitt. säger att han är fundersam över vart jagvill komma och vad jag vill. Därefter fastslår han i flera satser vad jag vill,och han går t. o. rn. så långt att han säger, att om man följer , blir det en mängd illegala aborter. Jäg tycker det är nästan kränkandeatt i denna kammare vill tillvita mig någonting sådant. Jag stod ändå här och sade - men kanske var med någonting annat då - att jag inte önskar kriminalisering. Det ärinte en fråga om kriminalisering eller inte kriminalisering. Minns jag intealldeles fel, röstade emot nuvarande lag när den antogs 1974 -men det kan hända att jag minns fel. Är det inte också så att det här handlar om att få enlagtext som inte utgår ifrån en generell rätt att släcka liv utan som utgårifrån att samhället skall värna och stötta liv? Sedan kommer det tillfällen dånöd bryter lag, och då skall det inte finnas någon kriminalisering. Att ha somutgångspunkt i lagstiftningen att det är rätt att släcka liv är vad jag vändermig emot. Det är samhällets plikt i den demokratiska staten attvärna liv, alltifrån dess tillblivelse. Vi har ju hört hur manhar värnat om de födda barnen och velat få ombudsmän och annat för att se tillatt de inte hamnar i Jagsäger som professor : Man måste börja med den omtanken . Likaväl som man inte kommer att klara av att få alla helbrägda, därför att man harbarnskyddsombud, eller vad det kan kallas, kommer man inte att kunna rädda alltliv, men utgångspunkten skall vara/ör livet. Att jag är häpen över vad harskrivit i sin reservation kan man bl. a. relatera till valrörelsen , dåIngrid i radioprogram över gång på gångunderströk att var det parti som när abortlagen antogs hade enmajoritet emot lagen. är det alltså annorlunda, och det var detta jagkonstaterade. Familjeplanering och abort, m. m.- 67 i (m): Som den enda ledamoten av det medicinsk-etiskarådet som följde åtminstone början av den här debatten i kammaren kan jag intelåta bli att säga några ord, speciellt med anledning av förstaanförande. Han föreslog att man skulle låta de politiska partierna vart och ettför sig utarbeta medicinsk-etiska program. Jag tror att vi skall akta oss föratt politisera den medicinska etiken. Vi måste ha klart för oss att det på mångamedicinsk-etiska områden finns olika åsikter utifrån olikagrundföreställningar, och egen praktisk erfarenhet inte minst. Det gäller dåatt försöka resonera sig samman utan alltför hård bindning till förutfattademeningar. Detta är en långsam process, som kräver mycket läsning, mycket tänkande,mycket resonerande. Vi måste ändå vara beredda på attdet på detta område inte alltid går att få till stånd en samsyn. 68INGRID (): Jag vill rephkera på inlägg. ville visserligen majoriteten av folkpartisterna inte ha denabortlag som jag då föreslog. Men det är, som sagt, , och vi harhaft en mycket omfattande teknisk utveckling . Det är därför vi haren helt ny situation och förutsättningslöst måste analysera vad de tekniskaframstegen har för effekter och vart de kan leda. Jag tror att det är mycket farligt, när det gäller etiskafrågor, att inte ha en ödmjuk och flexibel inställning, att inte kunna omprövasina tidigare ställningstaganden och säga: Där tänkte jag fel. Det är inte adekvat just när det gäller dessa frågor attsäga: Så tyckte ni . Man rhåste i stället konstatera: Vi hardessa åsikter med hänsyn till vad vi nu vet - söm ett resultat avforskning och utveckling. 69 (): Jag framhärdar och har begärt ordet ännu engång därför att jag tycker att det är viktigt att klara ut förhållandena såmycket det går: talar om fostrets absoluta okränkbarhet, vilketinnebär att fostret är på samma nivå som kvinnan och andra vuxna. Har man dennainställning kan jag inte fatta annat än att det leder till ett absolut förbudmot abort. Har man intagit den ståndpunkten får man också takonsekvenserna av det. Jag tror - och jag har bevis - att antalet aborter dåblir större, och Familjeplanering och abort, m.m. aborternablir illegala, vilket är ännu värre än legala aborter. Det finns erfarenheterfrån andra länder i detta avseende. Jag tror alltså att jag står på en mycketsäker grund när jag hävdar detta. Jag tycker, fru talman, att vi har kommit in i en meravspänd debatt -bortsett från inlägg-när det gäller dessa etiskafrågor. Vi vet, som det också har sagts här tidigare, att vi faktiskt befinneross i en annan situation nu än när abortlagen infördes. Allt detta står attläsa både i majoritetens yttrande och i reservationerna. Jag anser att utskottsmajoriteten har redogjort för sittställningstagande på ett sådant sätt att kammaren kan vara helt lugn för attutskottet ser mycket allvarligt på denna fråga. 70 (): Till i skulle jag viljasäga: Jag är inte alls ute efter några hårda och fastlåsta program från depolitiska partiernas sida i de här frågorna. Men det är ändå de politiskapartierna som måste ta ställning. Det formuleras ju även som dennareservationer från ledamöter i moderata samlingspartiet. Och jag tror det ärviktigt för väljare att veta hur politikerna tänker och vilka avsikter de har.Jag kan alltså inte tänka mig att rådande praxis i samhället eller demedicinska experterna skall leda politikerna. I andra fall brukar vi varamycket måna om att tala om att vi vet vad vi vill. Till vill jag säga: Förvisso ärdet en majoritet av voterade emot lagen. Men det varju den gamla situationen som berömde sig av ivalrörelsen . Det var därför jag lyfte fram detta. Men har vi alltså från fått veta att majoritet dengången voterade fel. Man skall alltså tänka om. Ungefär den konklusionen kundeman dra av det hon sade. Till vill jag säga: Jag sade förut att detär fråga om vilken anda som finns i lagstiftningen. Om utgångspunkten är skall värna liv, då har man en annan lagtext, väl medveten om, EvertSvensson, att nöd kommer att bryta lag. Jag är inte den person som kan tala omde tillfällena, men jag är övertygad om att det skulle vara hälsosamt ur rentnormerande synvinkel om lagtexten stod på livets sida. På inget annat områdeaccepterar vi att man försöker släcka liv, att någon har makt över liv - detsker bara på detta område. Vi kommer framöver- vilket i synnerhet Inga Lantztog upp -att fä se kollisioner, när vi skall bestämma oss för hur det skall seut på provrörsbefruktningens område och också när det gäller fosterdiagnostik. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(ett kvinnomedicinskt informationscentrum) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 2-4 Prot. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 46 förreservationen av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. betänkanden 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (vissa utbildningsmoment för barnmorskeelever) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 14 förreservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Hans Nyhage (m) anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta Mom. 2 (utgångspunkter för abortlagstiftningen) Först biträddes reservation 2 av och i motsvarande del med 54 röster mot 3 för motion 1985/86:So456 av AlfSvensson. 250 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 250 röster mot53 för reservation 2 av och i motsvarande del. 4ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (tidsgränser för abort m. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 3 av anförda motiveringen- bifölls medacklamation. Utskottets hemställan bifölls med 302 röster mot 3 förmotion 198S/86:So406 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. 1986/87:1Statens kostnadsansvar för vissa konstlån Utskottets hemställan bifölls. 8 §Föredrogs kulturutskottets betänkande 1986/87:2 om vissa museifrågor rh. 71 (): Vinga fyrplats är ett begrepp för alla somseglar på de sju haven. Här har lotsar och fyrvaktare i generationer levat ochverkat, här tillbringade en del av sin barndom, och här gick hanockså i skola. Som en följd av automatisering och rationaliseringar finns intelängre behov av de gamla bostadshusen. , som har ett ägaransvar,har underiåtit att sköta underhållet. Husen började därför förfalla. , som genom ett målmedvetet och kraftfulltagerande dels slutit ett nyttjanderättsavtal med , dels skaffatmedel till att sätta i gång underhållsarbeten på de gamla byggnaderna. I kulturutskottets betänkande nr 2 lämnas någraujjplysningar i anslutning till min motion, och jag vill ur detta citera treineningar: "I 16 § kungörelsen (1920:744) med föreskrifterrörande det offentliga byggnadsväsendet stadgas att byggnader som stå understatens eller menighets eller allmän institutions eller inrättningsförvaltning bör omsorgsfullt vårdas och underhållas." "För byggnader som på grund av kulturhistoriskt ellerkonstnärligt värde är att betrakta som minnesmärke anges i kungörelsen attsärskild hänsyn skall tas till denna egenskap." "Av byggnaderna på Vinga är fyrtornet och baken avregeringen förtecknade som byggnadsminnesmärke." Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt attsjöfartsverket underlåtit att se till byggnaderna. Det är genomWinga vänners insatser som Vinga fyrplats såsom en kulturhistorisk enhet kanräddas åt eftervärlden. Det är också, fru talman, genom detta privata initiativsom utskottet anser sig, och med all rätt, kunna förutsätta att bebyggelsen påVinga fyrplats kommer att underhållas och att min motion därför inte påkallarnågon åtgärd från sida. Överläggningen var härmed avslutad. 1986/87:3Bidragen till folkrörelseorganisationerna betänkande 1986/87:1 Prissättningen idetaljhandeln Vad utskotten hemställt bifölls. 1986/87:2om monopolism inom livsmedelsindustrin, arbetsmarknadsutskottets betänkanden /87:2 om statligpersonalpolitik och 1986/87:3 om semester. 72 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Voteringen äger rum efter avslutad debatt. Eftersom ingatalare är anmälda beträffande näringsutskottets betänkande,2 ocharbetsmarknads-. utskottets betänkande 2 debatterar kammaren nuarbetsmarknadsutskottets betänkande 3 om semester. Anf.73 (vpk): Det finns stora grupper i samhället som mednuvarande regler för semesterlön inte har råd meningsfull semester. Detgäller främst låginkomsttagare och arbetslösa. Enligt en LO-utredning, Semesteroch fritid, har ay de fackligt anslutna inte råd med semesterresa eller .möjlighet att hyra fritidsbostad. De ekonomiska villkoren för LO-kollektivetoch jämförbara grupper har inte förbättrats sedan utredningens tillkomst. Detär därför angeläget att ett semesterstöd införs för dessa grupper. En allmän semesterlönefond erbjuder de bästa formerna förett sådant. beslutade på ett socialdemokratisktmotionsinitiativ att det under borgarregeringens år nedlagda utredningsarbetetom semesterfrågorna borde återupptas. Men den socialdemokratiska regeringenframlade förslag att en sådan utredning inte skulle komma tillstånd och lyckades få bifall för detta. Eftersom ett införande av en semesterlönefond är ettviktigt inslag i jämställdhetspolitiken, är regeringens handlande direktutmanande rnot de grupper i samhället som har de sämsta betingelserna vad avserbåde arbetsmiljö och ekonomi; Möjligheter till vila och rekreation är för dessagrupper en viktig rättvisefråga. Én semesterlönefond bör å det snaraste inrättas. Den s. k.nyfattigdomen visar på vilka stora ekonomiska klyftor som snabbt tornar upp sigi samhället. En förbättring av semesterförmånerna måste även innebära attarbetslöshetsersättningen skall vara semesterlönegrundande. Därmedyrkar jag bifall till reservation nr 1. I semesterlagen föreskrivs rätten för anställda att sparasemester om man är berättigad till 25 semesterdagar:Den som vill spara till en s. k. långsemester kan spara och på så sättfå tio veckors semester. Lagen föreskriver också att den semesterberättigadesom sparat semesteräger rätt att få ut den sparade delen i samband med sin ordinariehuvudsemester. Denna del av lagen har tolkats av arbetsdomstolen, somgivit arbetsköpar-tolkningen rätt: Därest någon skall ta ut sparad semester isamband med huvudsemester, får detta ske endast på så sätt att den sparadedelen inte förläggs inom den ordinarie semestertiden, dvs. fr. o. m. juni t.o.m. augusti. Om någon har sparat , vilket tvisten gällde i AD, såmåste den ordinarie semestern förläggas så attden sparade semestern påbörjas , eller också måste denordinarie semestern förläggas till augusti månad och den sparade semestern tasut därefter - dvs. den sista sparade semesterveckan får då tas ut . Om den ordinarie semestern infaller ellerpåbörjas senare än , kan sammanhängande ledighet enligtandemeningen i semesterlagen inte erhållas. Det är en allvarlig brist i lagtexten, att den inte klartger den semesterberättigade rätt att själv avgöra om han eller hon vill hasammanhängande ledighet oavsett när den ordinarie semestern - huvudsemestern -infaller. Som lagen nu tillämpas kan den semesterberättigade tvingas att flyttasin ordinarie semester från t. ex. mitten av juli för attfå ut den sparade semestern och den ordinarie semestern i en följd. 21 § semesterlagen bör omarbetas, så att det klart framgåratt det är den semesterberättigade själv som bestämmer om ledigheten - densparade semestern - skall tas ut tillsammans med huvudsemestern. Med dettayrkar jag bifall till reservation 2. Vad har man från utskottets sida haft förmotiv till att avstyrka de två motionerna? Jo, man säger att samtliga motioneravstyrks av utskottet med hänvisning till främst det pågående arbetet i den avregeringen tillsatta semesterkommittén. Det har blivit så, att man iarbetsmarknadsutskottet hänvisar till olika kommittéer, och dettycks vara helt hopplöst att uppnå ett meningsfullt arbete. Jag tycker att detär beklagligt att utskottet på så viktiga punkter inte har ett bättrealternativ,att komma med. Anf.74 (): betänkande om semester behandlarfem motioner. I motion 1985/86: A748 av m. fl. (m)föreslås en översyn av semesterlagen. Utskottet hänvisar till att en sådanöversyn redan pågår, och av den anledningen avstyrker vi motionen. I motion 1985/86: A736 av m. fl. (vpk)föreslås inrättande av en allmän semesterfond och ändring av semesterlagensbestämmelser om sparad semester. När det gäller allmän semesterfond ser utskottet detta somen viktig reform, vilket också regeringen gjort i en skrivelse till riksdagen.Men konstaterar utskottet att det finns andra semesterformer idagsläget som bör behandlas med förtur. Det gäller bl. a. utjämning avsemesterförmåner mellan olika arbetstagargrupper. Utskottet anser att någonändring av nuvarande prioritering inte bör göras. Det andra yrkandet, om förläggning av sparad semester,tillhör de frågor som semesterkommittén kommer att behandla. Med detsagda avstyrks motionen. m.fl. (c) tar i motion 1985/86:A744 uppfrågan om jordbrukarnas semestervillkor och föreslår att semesterkommittén fårtill-läggsdirektiv att även behandla denna fråga. Utskottet har ingeii annan uppfattning än motionärerna ombehovet för jordbrukare att ha semester. Men konstaterar utskottetatt jordbrukarna inte faller inom det nuvarande tillämpningsområdet försemesterlagstiftningen, eftersom de inte är arbetstagare. Enligt utskottetmåste således denna fråga lösas i annan ordning, vilket utskottet ocksåframhåller i sitt betänkande. Däremot kornmer semesterkommittén att kartläggaolika yrkesgruppers ledighetsvillkor, däribland också jordbrukarnas. , , tar i motion1985/86:A708 upp frågan om längre semester för föräldrar till handikappadeeller svårt sjuka barn. Utskottet erinrar om att föräldraförsäkringen utvidgatstill att gälla också barn mellan som är handikappade ellerkroniskt sjuka. Vidare har semestérkommittén till uppgift att sammanföra olikaslag av ledighetsregler till ett mer generellt system. Därmed avstyrkerutskottet motionen. Slutligen tar och ,båda socialdemokrater, i motion 1985/86:A705 upp frågan om dagbarnvårdarnasrätt till semesterledighet. Utskottet konstaterar att dagbarnvårdarna har lagenligrätt till semesterlön men inte till semesterledighet. Detta beror på att decivilrättsligt betraktas som s. k. okontrollerade arbetstagare, eftersom dearbetar i hemmet. Utskottet har vidare erfarit att Kommunförbundetrekommenderar kommunerna att bevilja dagbarnvårdarna fem veckors semester. Utskottet finner slutligen att semesterkommittén skallbehandla dessa frågor och att de också kommer att bli föremål föravtalsförhandlingar. Någon ytterligare åtgärd är därför enligt utskottetsmening inte behövlig från sida. Med vad jag anfört yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets betänkande 1986/87:3 och yrkar avslag på samtligamotioner. Anf.75 (vpk) replik: säger att semesterkommitténskall behandla frågan om allmänna semesterfonder. Men någonting borde man väländå kunna säga: Blir det över huvud taget något förslag i den frågan, närkommer det och vilken utformning kommer det att ha? Det här är bara fagralöften. Nog är väl det beklagligt, när man vet att semesterfonder skulleinnebära en bra möjlighet att ge de sämst ställda inom LO-kolIektivet en godrekreation. Vidare borde arbetslöshetsunderstöd också varasemestergrundande. Utskottet måste väl kunna diskutera den frågan och framförasin uppfattning. I stället överlåter arbetsmarknadsutskottet alltihop åt enkommitté utan attens ange några riktlinjer. Man släpper helt enkelt hela frågan. Det måste välvara otillfredsställande. 76 () replik: Vi har klart uttalat att vi har prioriterat enutjämning av semesterförmånerna mellan olika grupper på arbetsmarknaden. Också vet ju att all praktiskpolitik innebär prioritering: man måste sätta någonting framför det andra. Visocialdemokrater har satt en utjämning, av semesterförmåner mellan olikagrupper främst, och vi arbetar efter det. Sedan får semesterkommittén ta handom övriga uppgifter i sammanhanget. Så har vi alltid arbetat här i landet: får utreda frågan och framlägga förslag och så genomför vi reformen..Hela vårt reformverk har faktiskt tillkommit genom att vi har arbetat på detsättet. 77 (vpk) replik: diskuterar hur man arbetar ipraktisk politik. Det kan ju diskuteras hur lyckad den arbetsformen har varit.I den här frågan är den ganska misslyckad. Praktisk politik är också att vilja någonting. Här villtydligen utskottet ingenting utan skjuter hela frågan ifrån sig. Det är det jagangriper. Det finns stora grupper i LO-kollektivet - enligt egnautredningar - som inte har. en god rekreation, inte kan ta ut en fullgodsemester. Men sådana saker tycks inte bekomma er i arbetsmarknadsutskottet - ivarje fall inte såvitt man kan se av det här betänkandet. 78INGEGERD ANDERLUND (s): Utskottet har avstyrkt motionen A705 angåendedagbarnvårdarnas rätt till semesterledighet enligt semesterlagen. Anledningenhärtill är att dagbarnvårdarnas semesterförmåner redan omfattas avsemesterkommitténs uppdrag. Tydligen har semesterkommittén uppmärksammatfrågan efter det att vår motion skrivits. Då syftet med vår motion var att frågan skulle ingå isemesterkommitténs uppdrag och detta har uppnåtts, här jag inget att erinra motatt motionen avslås. Men, fru talman, jag skulle ändå helt kort vilja förklaravarför den här frågan har så stor betydelse för dagbarnvårdarna. Familjedaghemsverksamhet finns som alternativbarnomsorgsform vid sidan av daghem och fritidshem. Många föräldrar väljer alternativet familjedaghem till sina barn, som är bärare av en egen tradition i sin omsorgsform. har vi omkring 35 000 familjedaghem ochdagbarnvårdare. Detta är en barnomsorgsform som vi har haft . Trotsdetta måste man konstatera att det inte bara är rätten till semesterledighetenligt semesterla-gen som inte gäller för dagbarnvårdare. Det finns andra viktigaarbetsrättsliga frågor där dagbarnvårdarna står i strykklass i förhållandetill annan barnomsorgspersonal. Det ges också ofta små. möjligheter att berika ochutveckla denna omsorgsform. Möjligheten att föra ut förskolans idéer,målsättning och Barngrupperna är ofta för stora. Utbildningen är eftersatt förpersonalen. Om de möjligheter, som jag har gett exempel på, saknas,blir inte bara dagbarnvårdarna en missgynnad grupp utan även barnen iförhållande till vad som är fallet vid andra barnomsorgsformer. Rätten till semesterledighet är en viktigfråga för alla arbetstagare, så även för dagbarnvårdarna. Likaså känner sigdagbarnvårdarna diskriminerade gentemot annan barnomsorgspersonal när de blirbetraktade som en okontrollerad arbetskraft, speciellt med tanke på att allbarnomsorgspersonal anställs med samma arbetsskyldigheter gentemot sinarbetsgivare. Det är därför positivt att frågan nu skall behandlas isemesterkommittén, och jag kommer naturligtvis att noga följa frågans fortsattabehandling. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom: 2(inrättande av en allmän semesterlönefond m. Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom. 3 (ändring av semesterlagens bestämmelser om sparadsemester) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 14 förreservation 2 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /87:4 om arbetstid. 79SONJA REMBO (m): I.DELFA;s rapport nr 16, som publicerades ibörjan av året, noterar skribenten, på LO, att arbetstidernasutformning inte alltid präglas av insikten om deras grundläggande betydelse förde anställdas , hela tillvaro. "Alltför ofta sitter traditionen och förutfattade meningar i högsätet. gällerbåde arbetsgivare och arbetstagare. Arbetsgivarna hävdar ofta att produktionenoch företagets ekonomi kräver en viss bestämd uppläggning av arbetstiderna.Arbetstagarna frestas å sin sida ibland att snegla på lönemässi-ga fördelar medvissa arbetstider och godtar därför en i andra avseenden olämplig förläggningav arbetstiden. Båda parter kan därmed gemensamt lägga hinder i vägen förvariation och flexibilitet i arbetstiden för enstaka personer eller grupper avanställda." Jag tror att detta är helt riktigt. Det har gått slentriani vår syn . Åtta timmars arbetsdag var ett i allra högstagrad motiverat krav. Det kom att bli en symbolfråga för den då fortfarande ungafackföreningsrörelsen och framstod som den kanske största socialarättvisefrågan. Att det den gången handlade om en generellarbetstidsförkortning var självskrivet.