prot · GA09108 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi har också tagit upp frågan om och vad somkommer att hända när man där kommer att stå på egna ben. Jag skallinte här återupprepa diskussionen om ockupation och om trupperna innei landet. Men jag tycker att det- är litet förvånande att man är så historielös på borgerligthåll också när man kritiserar detta och inte kommer ihåg - vilket jag hadeanledning att påminna om när vi debatterade denna fråga i utskottet - att vadsom drog in i kriget var under Nixons presidentskap, USAinvaderade landet, slängde ut kungen, , och etablerade allt dettaelände som sedan följde. Om inte ingripande hade skett, hade kanskeKampuchea inte alls dragits in i dessa förhållanden. Man kan alltså inte enbarthålla sig fill dagsläget, utan man måste också se på den historiska bakgrunden. Vitycker att det vore bra om man gjorde vissa förberedelser, tog ökade kontakterinne i , för att kunna ge ökat bistånd när de vietnamesiska truppernastillbakadragande - eller avpollettering - kommer att ske. Ett årtal för dettatillbakadragande har ju angivits, och det finns ingen anledning att betvivlaatt det blir på det sättet. Det är inte så långt dit, och det hade alltsåenligt vår uppfattning varit bra om vi hade kunnat fatta ett beslut omförberedelser. Detta har vi tagit upp i reservafion 49, som jag också vill yrkabifall fill. Jag vill även beröra ett par andra, ganska välkända frågor om biståndoch internationell solidaritet, som vi länge har arbetat med. Det gällerbefrielserörelsen på . Det har i det sammarihanget varit mångaoch, måste jag säga, tyvärr ganska omoraliska turer från de svenskaregeringarna - för det gäller både socialdemokratiska och borgerligaregeringar. Enligt vår uppfattning har man enbart på grund av de-storahandelspolitiska intressen som vi har när det gäller , en stormarknadi , förrått folket på och dess representanter ibefrielserörelsen . Det har gjorts uppmärksammade uttalanden av högtuppsatta tjänstemän i den svenska utrikesförvaltningen. De har varit där,kommit hem och berättat att det inte finns något Fretilin kvar utan att alltingi stort sett är väl beställt, att den indonesiska regimen ser till att detkommer in hjälp, osv. Men får vi motsatta rapporter, och vi vet attFretilins motstånd, fortsätter, att förtrycket och massakrerna från denindonesiska krigsmaktens sida på den här ön fortsätter. Vianser fortfarande att den borde ta initiativ för att försökafå in direkt hjälp till Frefilin, Det förslaget har som vanligt avstyrkts ibetänkandet. Därför har vi i reservafion 63 krävt att skall försöka fådirekt hjälp in fill Frefilin på , Ireservafion 63 har vi också på nytt väckt frågan om humanitärt bistånd fillChile. Det är ju en fråga som har kommit litet i skymundan under de senasteåren. Vi har här tidigare hört om förhållandena i Lafinamerika och ommilitärdiktaturerna där, som försöker blomma upp igen, och Uruguayhar nämnts i debatten här , I sitter diktaturenkvar. Det vore enligtvår mening bra om man kunde öka hjälpen till det chilenska folket genom olikaorgansiationer, och vi har reserverat oss för detta i reservation 63, som jagyrkar bifall till. Slutligennågra ord om stöd till solidaritetsorganisafionerna. Afrikagrupperna och ISAK.Det har gjorts skrivningar om detta i utskottet, men man har inte velat gå inför ökade generella bidrag till dessa organisationer. Det som händer i södraAfrika får vi räkna med kommer att fortsätta , och deopinionsbildande grupperna här hemma i behöver ökat InternationeUtutvecklingssamarbete m. m. 1986/87:108 stöd. Vi har tagit upp detta i vår motion och reserverat oss för det kravet i reservation 73, till vilken jag också yrkar bifall. Internationellt utveck lingssamarbete m. m. Anf.60 (): Av den här debatten kan man dra åtminstone en slutsats när det gällerett partis, , biståndsfilosofi, nämUgen ungefär följande: Ettgulnat foto av i något u-land och kräver avveckling avdet svenska biståndet! Jagskall i övrigt kommentera de reservationer som hänför sig till svenskbiståndsverksamhet i och särskilt lippehålla mig vid förhållandena iVietnam och , Moderaternakräver än en gång att biståndet till skall upphöra och föreslår attingen ny landram skall sättas upp för nästa budgetår. och centernvill skära ner Vietnambiståndet från 300 till 200 milj, kr, och upprätta en s,k, avveckUngsplan för detta bistånd. Vpk vill å andra sidan höja medelsramenmed 50 milj, kr. Som skäl för sitt yrkande åberopar av grannlandet samt bristande respekt för mänskUgarättigheter. Det senare exemplifierat med vad man menar vara grovamissförhållanden för skogsarbetarna vid Vinh Phu/Bai ,ansluter sig närmast till värderingar, medan centernnöjer sig med att peka på vietnamesiska truppstyrkors närvaro i Kampuchea.Centern ger i rättvisans namn uttryck för insikten att pågåendeinsatser och gjorda åtaganden skulle skadas vid ett alltför abrupt avbrott avbiståndssamarbetet med . annan reservation begär dessutom en särskild redovisning avbiståndet till i form av en s. k. vitbok. Slutligen krävs i en gemensamborgeriig reservation att skall ställa ytterligare krav på förbättringav arbetsförhållandena vid skogsprojektet /Bai . Vietnamär ett av jordens fattigaste länder. Fyra decenniers krigstillstånd och då inteminst skövling av landet har satt djupa och svårläkta sår i detvietnamesiska samhället. Stora förluster av liv och egendom samt en kraftigtförsämrad ekonomisk utveckling har utsatt landet och dess invånare för svåraprövningar. Inget biståndsland har blivit mera omskrivet och debatterat änVietnam. Ofta, och det gäller inte minst kritik, har åsikternavarit flera än insikterna. Den moderata logiken är också en smula haltande.Först kräver man stopp för biståndet fill , därefter en faktaredovisningi form av en vitbok. Vihar inte motsatt oss en lättillgänglig sammanställning av relevant informationom biståndet till . Något så pretentiöst som en vitbok anser vi dockinte vara nödvändigt. Flerainformationskällor står redan till buds. Sålunda kan man studera förhållandenapå platsen, t. ex. i Bai , en möjlighet som erbjudits såväl utskottetsledamöter som ledamöter av . Endast har anmält denobotfärdiges förhinder. Slutligen vill jagrekommendera läsning av en alldeles färsk och förträfflig i skriftserienBistånd utvärderat: nr 2-87. Detta gör jag också med tanke på att vi avmoderaternas företrädare tidigare i fick en del lästips. I den här tasjust skogsarbetarnas villkor i De utredare som i debatten ofta används som slagträ mot projektet ärbetydligt mer nyanserade än vad som framskymtat i den moderata propagandan. slutsatser skriver de bl.a.: "I kan t. ex. nästan alla läsa och skriva,och praktiskt taget alla barn går i skolan. Nära nog alla har tillgång tillhälsovård, och spädbarnsdödligheten ligger inte mycket över i-ländernas,saknar däremot överklass som genom att utnyttja andra lever i överflödoch låter folkflertalet leva under omänskliga förhållanden," Om dessa och andra intressanta iakttagelser om kanman alltså läsa i den . Förhållandena för skogsarbetarna vid Bai Bang-projektethar i själva verket förbättrats. Det gäller inte minst kvinnornas situation. Enomfattande undersökning av arbets- och levnadsvillkoren i området kommerdessutom att redovisas av . Slutligen finns det anledning att erinra om att Vietnamsregering gjort en utfästelse att de vietnamesiska trupperna skall ha lämnatKampuchea , har också skaffat sig full handlingsfrihetgentemot genom att inte göra några bindande åtaganden , Jag yrkaravslag på reservationerna 36-41, vUl sänka anslagsramen med 5 milj, kr, fillett annat fattigt och biståndsberoende land i - , Vpk å andrasidan vill öka anslaget med samma belopp. Det finns stora och otillfredsställdabiståndsbehov i . Det gäller inte minst inom skogs- och transportsektorn,till vilka områden koncentrerar det längsikfiga samarbetet. Det finnsförvisso betydande svårigheter att bedriva biståndsverksamhet i . Men manskall då komma ihåg att de problem som uppstått till inte oväsentlig del berorpå en handelsblockad från grannlandet sida. Vi anser att biståndet till är väl avvägt, och jagyrkar avslag på reservationerna 45 och 46. Vpk vill minska biståndet till med 10 miljonerutöver den nedskärning som redan genomförts enligt förslaget i propositionen.Som skäl anför man en oviss polifisk utveckling särskilt utifrån demokratisksynvinkel. Det skall erkännas att det ofta varit svårt att nå de mesteftersatta grupperna i med bistånd. Rådande brister i biståndssamarbetetmotiverar därför en viss minskning av medelsramen. Att gå så långt som vpkförordar är dock inte motiverat. Jag yrkar avslag på reservation 47. Vpk vill att redan nu skall bygga upp ett meralångsiktigt biståndssamarbete med . Detta anser utskottsmajoriteteninte vara möjligt så länge vietnamesiska trupper besätter landet. Jag yrkaravslag på reservation 49. I reservation 62 förordar vpk ett direkt humanitärt stödtill befrielserörelsen på . Låt mig först slå fast attSverige lämnar ett betydande humanitärt bistånd till . Dettakanaliseras genom Svenska röda korset till Internationella röda korset, ICRC,som kunnat återuppta biståndsverksamheten på ön. Däremot vidhåller viuppfattningen att direkta bidrag till befrielserörelser bör utgå endast omFN:s generalförsamling i en resolution med svensk anslutning uttalat sig tillförmån för sådant stöd. Internationellt utvecklingssamarbete m, m. Jag yrkaravslag på reservafion 62. och reserverar sig till förmån för'stöd till demokratiseringsfrämjande insatser i . Det finns skäl attunderstryka att redan lämnar bistånd till landet genom enskildaorganisafioner. Beredningen för tekniskt-ekonomiskt samarbete,' BITS, ochinternationella organisationer. Vi har anledning att räkna med att regeringenäven i fortsättningen kommer att ge samarbetet med deninriktningen att den demokratiska utvecklingen i landet kan befrämjas. Jag yrkaravslag på reservafion 72. begär en särskild anslagspost för humanitärtbistånd till och . Vi delar uppfattningen att de mänskligarättigheterna kränks i lika stor utsträckning på många håll i dessa delar avvärlden som i regioner för vilka särskilda anslagsposter för humanitärainsatser har inrättats, Å andra sidan gör vi redan nu betydande humanitärainsatser genom anslag till enskilda organisationer och till katastrofhjälp iAsien och , är ett bra exempel på detta. Jag vilf som jag yrkar avslag påreservation 64 avslutningsvis säga några ord om situafionen i just . ockuperar , ett litetoch underutvecklat land i , Detta krig kräver liksom andra väpnadekonflikter sina offer på slagfältet. Men detta är trots allt inte det värsta, IAfghanistan är det folket som är fienden för förtryckarna och ockupationsmakten.Den ryska elefantens fot har varit särskilt skoningslös mot kvinnor och barn.Fem miljoner människor, en tredjedel av befolkning, befinner sigpå flykt undan den ryska krigsmaskinen. Av dessa uppehåller sig drygt tremiljoner i grannlandet . Det torde vara den störstaflykfingkoncentrationen i världen. -flyr fortfarande mellan 8 000och 10 000 afghaner över gränsen till och . avflyktingarna är barn . När en fill den engelske dramatikern i tog bilder av svältande tyskabarn, anklagades hon för att stödja fienden. Då replikerade : "We haveno enemies below the age of seven " - vi har inga fiender under sju år.Men i betraktas barnen som fiender av den sovjetiskaockupationsmakten och dess bräckliga och omänskliga marionettregim. Barnadödligheten i är, jämte den somförorsakas av apartheidregimen i , högst i väriden. avAfghanistans barn dör . Barn i dör av diarréer,luftvägsinfektioner, malaria, undernäring och svält, men barn i dörockså av bomber Och minor - bomber släppta från ryska flygplan och s. k.leksaksminor, maskerade fill dockor, pennor, klockor och andra vardagsföremål.En hearing här i , arrangerad av ,satte obevekligt de ryska illdåden mot barn i strålkastarljuset. finns åtminstone några tecken på rysk vilja till enpolitisk lösning av . Förhandlingar i har lett tillvissa framsteg. Men pågår kriget i med oförminskadintensitet. Jämsides med att i ord visar nymornad fredsvilja, bombarryska flygplan flyktingläger i . Det drabbar främst barnen. I senaste numret av skriver KrisfinaTälja, förskollärare från , bl. a: "För barnen som växer upp iPakistan blir ett paradis bortom bergen, en dröm om en verklighetsom blir allt mer orealistisk . De hör ständigt de vuxnas berättelserom hur bra de hade det i , om huset, jorden, boskapen ochträdgården, med fruktträden. En pojke sa till mig: 'Här i finns barasand och små vassa stenar, som man skär sig på. I kan man springabarfota i gräset.' Vi i kan ge vårt bidrag till att förverkliga deafghanska barnens dröm om att åter få springa omkring i sitt lands gröna gräsgenom att fortsätta vårt humanitära stöd, bl. a. genom försorg. är en av de allraeffektivaste biståndskanalerna för medicin, sjukvårdsutrustning och livsmedeltill landets lidande befolkning. Vi kan också ge vårt bidrag fill en bättretillvaro för barnen i genom att i olika sammanhang oförtröttligtfortsätta att hävda de folkrättsliga och humanitära principer som förtrampas ilandet. Inte minst viktigt är nu att arbeta för att internationellaorganisationer som t, ex, - FN;s barnfond - får möjligheter att utvidgasitt ,begränsade hjälparbete inne i . 61 (vpk) replik: Ett par korta kommentarer om ochFretilin och , om méd anledning av inlägg. och Fretilin är en av de moraliska debacle i den svenska utrikespolitiken. Vi har svikit ettfolk, och vi har gjort det medvetet på grund av att stora ekonomiska'intressenhar sett den stora marknaden i som viktigare än att söka hjälpa enliten och utsatt folkgrupp i dess kamp för självständighet. Det har varit mångaturer, och jag' har inte tid och möjlighet att nu dra upp dem. Vi får säkertåterkomma till den debatten. Vad som har varit anmärkningsvärt är att svehskaregeringar - det gäller naturligtvis även tidigare borgerliga regeringar gångpå gång har framfört uppfattningen att det har genomförts en pacificering påÖstra , att där inte pågår några strider, att där inte finns någotmotstånd och, vilket är ännu mer anmärkningsvärt, att den indonesiska regimenpå något sätt skulle ha börjat kanalisera in hjälp till folket på , I det sammanhanget nämnde röda, korsets arbete. Men Röda korset får ju bara arbeta på denindonesiska regimens villkor! Då kommer naturligtvis inte ett öre, inte engasbinda eller någonting annat att hamna hos de människor som fortfarande görmotstånd, och det är ju det som är det viktiga. Jag tycker det är litet fegt att som vanligt krypa bakomatt FN inte har bestämt att man skall hjälpa denna befrielserörelse och sägaatt så länge FN inte gör någonting kan inte vi heller göra det. Några sådanainternationella lagar finns inte skrivna. Ingen skulle kunna pricka omden ansåg att man borde hjälpa Fretilin. De rapporter som har lämnats av utskickade höga tjänstemänpå UD har' varit deprimerande, som jag sade tidigare. Man har åkt omkring med 1986/87:108 , InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. InternationeUt utvecklingssamarbete m. m. representanterför regimen och kommit hem och rapporterat att allt är gott och väl. Den här frågan måste vi naturligtvis fortsätta att ta upp.Det är beklämmande att vi har hamnat i den situationen, men den måstedebatteras vidare. När det gäller vill jag bara säga att argumentetatt man inte skulle kunna göra vissa förberedelser och sonderingar för attuppta en ökad och intensifierad hjälp när vietnameserna drar sig tillbaka 1990inte är hållbart. Även om de nu finns där, finns det naturligtvis möjligheteratt göra undersökningar av olika slag i syfte att förbättra möjligheterna attöka hjälpen efter 1990. 62 () replik: När det gäller arbetar Sverigeutifrån de förutsättningar att lämna hjälp som råder i landet. Vi har mycketbegränsade om ens några möjligheter att påverka det politiska läget i landet.Däremot kan vi göra humanitära insatser. Den kanal som står oss till buds ärInternationella röda korset, och vi måste ändå notera som ett framsteg attInternationella röda korset åter kan verka på . uppgick budgeten för humanitärt stödgenom Röda korset till 11 milj. kr. - Svenska röda korset bidrog med 400 000kr. - och hälften kom från katastrofanslaget. Jag har inte märkt att vpk när vihar diskuterat detta har haft någon annan uppfattning. När det gäller nämndeOswald att man åtminstone kunde göra sonderingar. Jag vet inte hurhårt vi skall trycka på just det ordet, men det är alldeles uppenbart attSverige genom att finnas i landet med humanitärt stöd skaffar sig enuppfattning om förutsättningarna. Först när det inte längre finns främmandetrupper i landet blir det möjligt att ta ställning till om vi skall kunna geoss in på ett mera långsiktigt svenskt bistånd till . 63OSWALD (vpk) replik: Det ligger ingen motsättning i att tycka attdet är bra att Internationella röda korset kan komma in och verka på ÖstraTimor. Det är klart att det är bra, ingen har påstått någonting annat. Men det har också åtskilliga gånger av Fretilinsrepresentanter, som jag med säkerhet vet har träffat högt uppsatta personer isocialdemokratins ledning vid sina besök här i ,mycket klart och tydligt deklarerats på vilket sätt och genom vilka kanaler manskulle ha kunnat sända in svenskt humanitärt bistånd till utan attbli beroende av den indonesiska regimen. Det har ni inte velat lyssna på. Jagskall inte nämna några namn, men jag vet att Hortha, Fretilins"utrikesminister", som har besökt , har framförtdessa uppgifter till socialdemokratin. Man kan alltså inte skylla ifrån sig pådet. Det är alltså den obotfärdiges förhinder, tycker jag.Fortfarande är det bara att konstatera att de svenska ekonomiska intressena avIndonesien som stor marknad för svenska företag har fått väga tyngre än attförsöka hjälpa ett litet folk som orättfärdigt har ockuperats efter att haförklarat sig självständigt 1975. 64BENGT SILFVERSTRAND (s) replik; Det har visat sig vara välgrundad svenskpraxis att låta stöd till befrielserörelser utgå endast i enlighet med denresolution som har antagit och som har anslutitsig till och som medger bistånd och stöd till sådana här organisationer. Inga nya omständigheter - inte heller i denna debatt pekat pä några sådana - föranleder en omprövning av den härvälgrundade inställningen. 1986/87:108 . Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 65GÖREL THURDIN (c): Först vill jag säga till jag blev väldigt imponerad av hans engagerande anförande om Afghanistan.Det tar sig när det gäller regeringens syn på den saken, och tydligen ävensocialdemokraternas. ockupation av har ju förorsakatvärldens största flyktingproblem. Det har aldrig någonsin i modern tid funnitsett så stort flyktingproblem. Man kan fråga sig varför socialdemokraterna intekan gå med på mer medel t. ex. till flyktingkommissariatet. Jag besökte för etttag sedan FN-forum och då vädjade den nordiske flyktingkommissarien omytterligare medel på grund av bl. a. problemet med flyktingar.Likaså nämndes barnens behov av hjälp. Jag tycker att socialdemokraterna på denpunkten kunde ha stött krav på mer pengar till . Vilken funktion har biståndsmålet tillväxt, omstörre delen av folket i ett mottagande biståndsland blir allt fattigare? Harförfattaren rätt när han säger att bönderna tillhör tredjevärldens fördömda? Jag tänker då på de miljoner småbrukare som faktisktförtrycks och tvångsförflyttas i vissa . I är det 10miljoner bönder som tvångsförflyttas. Deras gamla gårdar har bränts ned ellerövergivits. I är det 30 miljoner människor som skall flyttapå sig. Deras gamla hus skall rivas och nya skall byggas upp med material frånde gamla husen. är inte längre kvar här i kammaren. Hanklagade på saker som vi inte hade tagit upp tidigare. Men jag hörde inte atthan heller talade om det här och det berodde inte på tidsbrist, såvitt jag kanförstå. Jordbrukspolitiken är A och O för att dessa länder överhuvud taget skall kunna komma på fötter igen och få till stånd en ekonomisktillväxt. I SIDA;s rapport om slår man fast attbiståndet här varit så omfattande att knappast hade kunnat hålla fastvid sin politik utan givarnas stöd. 1 har av den statligabudgeten upprätthållits med hjälp av bistånd - och då inte bara från Sverige.Men människorna har inte blivit mindre fattiga! I tidningen har beskrivitförhållandena i . Jag antar att i regeringens ögon liggernära sanningen. Därför har jag valt att återge några citat från den tidningen. bar i och gjordedet landet till ett biståndsland. efteråt visar det sig vara påföljande sätt; - Industriproduktionen ligger års nivå ochindustrins-kapacitet utnyttjas till . 8 protokoll 1986/87:107-108 Prot.1986/87:108 ,, Internationellt utveckUngssamarbete tn. - avstatsföretagen har godkända revisionsberättelser, många företag har aldrigpresenterat någon ekonomisk redovisning sedan starten . - Med hjälp avbistånd byggdes tusentals vattenanläggningar. - Hälsoprogrammethar praktiskt taget brakat ihop. - Tanzaniasberömda satsningar på skolorna har inte alls gett de positiva resultat somofficiella framställningar vill ge sken av. Eleverna fick i många fall ägnahalva terminerna åt att marschera och att lära sig sjunga lovsånger tillNyereres ära. - Enligt enberäkning sitter nu hundratusentals tanzanier i fängelser. Många är inspärrade,inte för vad de gjort utan för vad de förväntas göra -dvs, preventiv arrest! SIDA själv har rapporter om att 50 000 barn dör varje årpå grund av undernäring och att 10 000 småbarn är blinda på grund avvitaminbrist. Jag har läst biståndsbudgeten om och om igen. Men jag kaninte se att man beskriver någon av de här sakerna. Någonting av det här måste ivarje fall ha ett berättigande, I stället säger man t, ex, att satsningarna påutbildning inte harblivit som det var avsett och att det beror på denekonomiska krisen. Men det handlar ju om sättet att administrera och leda, omsättet att hantera saker och ting. Det handlar också om utformningen ochinriktningen av biståndet. 1 det perspektivet är det inte särskilt svårt att förståvarför vi i inte vill öka biståndet till innan klarhethar vunnits om den fortsatta utvecklingen och om ekonomiskaanpassningspolitik. Jag yrkar bifall till reservation nr 31. 1 en rapport från i kan manläsa om det etiopiska bybildningsprogrammet. Det beskrivs som en toppstyrdkampanj från partiets och sida. Bönderna måste självatäcka kostnaderna för flyttning och ombyggnad. Det sägs också att bybildningenskulle kunna leda till positiva utvecklingsåtgärder. Men det finns inga teckenpå sådana när det gäller investeringar i vägar, vattenförsörjning ochelektrifiering. Trädgårdar finns kvar där människor inte längre bor. Vitaminbristenökar därför att tillgången på grönsaker minskar. Man har långt att gå till sinaträdgårdar. De fattigaste hushållen - ofta rör det sig om hushåll där kvinnorär ensamförsörjare - har drabbats hårdast. I rapporten sägs det också att bybildningen kommer attpåverka produktionen negativt. Även här har vi gjort en markering. Vi ärnämligen emot en höjning av anslaget, därför att vi anser att biståndet bör haen katastrofinrik-tad karaktär. Vidare behöver det inriktas på väl definieradeprojekt och ämnesområden som är angelägna för människorna i mottagarlandet. Jagyrkar bifall till reservation nr 33. Det är också min uppgift att förklaracenterpartiets ställningstagande när det gäller svenskt bistånd genom SIDAtill . Det finns många vackra ord i regeringens proposition omsvenskt bistånd. Man fäster i väldigt hög grad ökad vikt vid demokratimålet.Regeringen påstår att vi i befrämjar den demokratiskasamhällsutvecklingen i världen mer än vad flertalet andra givarländér gör. Grunden för demokratin är ju respekten för människor, förfolkgrupper, för andra länder och för fred i världen. Ett land som förtryckerett annat lands folkrätt uppträderinte demokratiskt. Jag vill fråga regeringen: Skall demokratimålet i ettmottagarland kunna motverka demokratimålet i ett annat land? Jag är väl medveten om att är ett utomordentligtfattigt land och att det landets fattiga behöver all hjälp de kan få. Vi villju också ge humanitär hjälp.