prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — För det fjärde får kravet på pedagogisk inriktning infe ledatill aft barns behov av spontan, självständig lek och avkoppling åsidosätts.Krav på pedagogisk inriktrtirtg, samutnytfjande och samverkan mellan skola ochinstitutionsbunden barnomsorg får för det femte infe leda fill att allskolbarnsomsorg ges på institution. Alltför många barn saknar tillsyn och omsorg före ochefter skoldagen. Det är därför särskilt viktigt att enskild, alternafivskolbarnsomsorg kan utvecklas. I prakfiken fungerar många föreningar -idrottsföreningar, ideella föreningar och kyrklig verksamhet-som en sortseftermiddagshem. Ur detta skulle kunna växa fram skolbarnsomsorg i form aveftermiddagsfrifidshem. Ett positivt och stimulerande intresse från kommunernaoch ett neutralt och likvärdigt system för samhällsstöd skulle kunna åstadkommadetta. Så här t.ex. i Helsningborg ett väl fungerandeeftcrmiddagshem. Familjedaghemmen svarar för ca'avskolbarnsomsorgen. Därtill kommer privata familjedaghem. Även måstefamiljedaghemmen få spela en stor roll i skolbarnsomsorgen. Att föreskriva attfamiljedaghemmen skall kompletteras med öppnafritidshem är ett uttryck för ensynnerligen negativ syn på familjedaghemmen. Dessutom skall ju barnen i skolanfå en intensiv pedagogisk öch strukturerad verksamhet. Vad barn behöver somkomplement är avkoppling, vila, trygg omsorg och stimulans att ge sig ut iolika aktiviteter. Allt detta kan familjedaghemmen niycket väl stä för. Att frifidshemsvcrksaniheten får en mer preciseradmålsättnirtg för sitt arbete och klarare riktlirtjer är i och för sig bra. Mendet får inte bli så atf fritidshemmen blir någon sorts andra skola. Jag vill yrka bifall till alla dereservationer i socialutskottets betänkande 35 som har moderata namn. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. in. 67ROSA ÖSTH (c); Alla barn behöver omsorg. Knappast någonifrågasätter def. Först och främst är det föräldrarna som har ansvar för sinabarn och deras uppväxtvillkor, men i den vikfiga uppgiften har de rätt att fåstöd från samhällets sida. I är vi övertygade om att det behövs enstörre valfrihet för barnfamiljerna än väd sorn är fallet . redogjort för att valfrihet i det här sammanhartget ocksåförutsätter en vårdnadsersättning. För aft föräldrarna skall kunna ge sittbästa i sin föräldraroll måste de ha större möjlighet än nu aft välja denornsorgsform som bäst motsvarar barnens och familjens behov och önskan. Vi trorockså, i motsats fill regeringspartiet, att kommunerna betydligt bättre änregering och riksdag kan avgöra hur barnomsorgen i resp. kornmun skall se ut föratt bäst motsvara det lokala behovet. Det vifraniför allt behandlar i det här betänkandet är statsbidraget till Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. barnomsorgenoch hur det skall utformas. Det är naturligtvis viktigt att vi aldrig tillåteross atf lägga kvalitetsaspekterna åt sidan. Men "god kvalitet" ärknappast något enkelt eller entydigt begrepp. Vi kan vara överens om aft detbehövs bra personal som känner glädje i sitt arbete, att det behövs närakortfakt mellart personal och föräldrar, osv. Men vad som därutöver krävs kartdet råda delade meningar om. Det som är bra för den ena är infe bra för denartdra. God kvalitet i vid bemärkelse förutsätter ett varierat utbud inombarnomsorgen så atf vars och ens behoy kart tillgodoses. Därför behövs detdaghem, deltidsförskolor, familjedaghem, fritidshem, föräldrakooperativ,alternativa förskolor och öppna förskolor. För att dcrtna mårtgfald skallkurtna utvecklas på någorlunda lika villkor behövs ett bidragssystem som ärrtcutralt och som irtte, liksom det rtuvarartde, verkar styrande mot vissaomsorgsformer och helt utesluter andra. De olika formerrta måste också ges enrimlig chans att utvecklas kvalitativt. Det bidragssystem vi har är inte rtågot brasystem. Vi har återigert att ta ställning till förslag om nyabidragsregler - jag vet infe för vilken gång i ordrtirtgcrt. Vid fidigaretillfällert har deltidsförskolan gjorts bidragsberäffigad, vilket den inte varfrån början, föräldrakoopcrativen har fått bättre förmåner, familjedaghemmenoch deltidsbarnen har fått ett något höjt bidrag. Den här gången kommer det ettmer radikalt ändringsförslag, påkallat av . kallar det "ettnytt statsbidragssystem". Hur som helst får man intrycket atf det handlarom ett lapptäcke som aldrig blir riktigt bra och förmodligen aldrig blirfärdigt. Vad som behövs är ett bidragssystem som enligt vad somsägs i reservationerna nr 1 och 4 är neutralt till sin utformnirtg. Det ärverkligen hög tid att man tar det steget och jrtför ett sådartt system, likasåaft det socialdemokratiska partiet erkärtner att de invärtdrtingar somcenterpartiet och andra partier gjorde redart frårt börjart var riktiga. Vadsom hänt är nämligen att man Urtdart för urtdart och på purtkt efter purtktgett oss rätt och gjort korrigeringar i den riktrtirtg vi har örtskat. Nuärttligen, , har man kommit fram till att dcrt synnerligenolyckliga fidsgräns som gällt för hel- resp. halvtidsbarn måste slopas. harnämligen påpekat atf kommunerna har utnyttjatbidragsreglerrta på så sätt att artdelcrt heltidsbarn på daghem väsentligt harökat och atf detta också medfört en - tydligert oväntad -kostnadshöjning förstaten. Den här effektert var rtaturligtvis helt förutsägbar,vilket vi frårt certterpartiet också påpekade redan när det ursprungligabeslutet fattades. I det ekonomiskt pressade läge som många kommuner har är detirtgenting att förvånas över att de utnyttjar statsbidraget pä det mestgynnsamma sättet. Men det är något som absolut inte har varit till gagn förbarrtfamiljerrta. försvirtner som sagt den här regeln, och det är bra.Bidragssystemet har gjorts bättre, men det som föreslås harfortfarande oacceptabla brister. Jag skall inte här gå in på dem alla, men crtstor brist är den som Artrt-Cathrirtc Haglurtd berörde och som gäller8-timmarsgränsen för öppethållande. Frågan om skördedaghem m.m. har tagits upp bl. a. i enmotion från och , . Motionärerna harföreslagit en permanent lösning för den barrtomsorgsformcrt. blivitutskottets förslag att skall ge regeringen fill känna att manbeställer en permanent lösning för den här typen av barnomsorgsverksamhet. Vi centerpartister finrts med på en läng radreservafioner, men jag skall inte uppta fid med att kommentera dem alla utannöjer mig med ett-fåtal. Reservation 3 gäller frågan om statsbidrag fill barnomsorgi regi. utgår, sorn det har sagts fidigare, inte bidragtill sådan verksamhet. När jag första gången hörde talas om detta - det var närman i sökte bidrag fill förskola i regi - trodde jagatt det måste vara fråga om ett missförstånd. Jag visste ju att riksdagenfattat beslut om att alternafiva förskolor med en speciell inriktning skulle harätt till statligt stöd under förutsättning att de inte var vinstgivande.Tyvärr visade det sig att tolkning av det här beslutet var,och är, att det inte innefattar . Vid en interpellationsdebatthär i fick man ett intryck av att statsrådet varpositiv till en förändring. Men det varda. ärdet tyvärr så, av någonoutgrundlig anledning, att såväl regering som utskottsmajoritet anser att justsvenska kyrkan skall lämnas utanför i bidragshänseende. Katolska församlingar,muslimer, mosaiska trosbekännare och frikyrkor kan fä bidrag men inte . Ändå är det något som ett enigt kyrkomöte har uttalat sig för. Det här förhällandet innebär således att de barnfartiiljcrsom vill välja en omsorgsvcrksamhct som grundas på kristna värderingar och därsvenska kyrkan står som huvudman inte omfattas av samma möjlighet som de somväljer en annan inriktning. Def kan rimligen inte ha varit andemeningen i detursprungliga riksdagsbeslutet. Något trovärdigt argument för att utestängasvenska kyrkan i detta sammanhang presenteras inte i vare sig proposition ellerutskottsbetänkande. I reservation 7 berörs frågan orn information tillkommunerna om alternativ barnomsorg. , vilket utskottet påpekar, harUlla Tilländer och jag motionerat om aft bör få i uppdrag attsammanställa erfarenheter av alternativ barnomsorg och därefter informerakommunerna. Utskottet vidhåller emellertid envetet sin uppfattning att dettainte är nödvändigt, och rnan hänvisar till demokratibcredningen, som ju intealls är relevant i sammanhanget, och till en stödorganisation som KF bildat.Det är faktiskt på det sättet att man i kommuner där man saknar egen erfarenhetav alternativ barnomsorg ofta sfär tämligen handfallen, när det dyker uppförslag och idéer om alterrtativa omsorgsformer, även om man har en positivinställning., Många föräldrar som vill starta ett kooperativ har fått erfaraatt def är en lårtg och mödosarti vandring innan ett förverkligande kommer tillstånd, därför att man inte kan få def stöd och de råd från kommunen som manönskar. Det finns alltså ett behov här som, om det blev tillgodosett, skullegynna utbyggnaden av en mångsidig barnomsorg. Jag skall till slut, fru talrnan, bara nämna den fråga somtas upp i ett särskilt yttrande och som gäller stöd till familjedaghemmen. Äveni denna fråga har jag motionerat . Vi har bl. a.påpekat att det rnåste finnas ett centralt intresse för att stimulera denkvalifetsmässiga utvecklingen också av familjedaghemmen. Under mycket lång tid.har det varit så att den viktiga omsorgsformen har utelämnats i deinformations- och Ekonomiskt stöd tdl barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, in. programskriftersom har distribuerats av . Def här har naturligtvis också haften negativ betydelse för den stolthet som alla yrkesutövare vill kunna känrta.Vi tycker rtu atf vi kan notera en viss attitydförändring tillfamiljedaghemmen, vilken bl. a. tar sig uttryck i aft avser attutkomma med en publikation som innehåller riktlinjer om mål, inriktning ochinnehåll för familjedaghemmen. Enligt uppgift skall också en metodikbokutkomma. Det finns också en del andra exempel som kan tolkas som crt merpositiv inställning till familjedaghemmen. Vi har därför nöjt oss med ettsärskilt yttrande men avser givetvis att följa utvecklingen med uppmärksamhet. Jag ber härmed atf få yrka bifall till allareservafioner med cenferrtamn och i övrigt till utskotfets hemställan. Anf.68 (); har i ett tidigare inlägg berört densocialdemokratiska familjepolitiken. I denna ingår barnomsorgen som en viktigdel. Vill vi ha valfrihet för föräldrar i valet mellan aft stanna hemma elleratf förvärvsarbeta i förvissning om aft barnen har en trygg tillsyn, måstebarnomsorgen byggas ut. Men det är inte bara för föräldrarnas skull sombarnomsorgen skall byggas ut utan framförallt för barnens skull. Def är såledestvå olika jämlikhefsskäl, barns behov och föräldrars rätt aft förvärvsarbeta,som talar för en utbyggnad av förskolan. Och det är viktigt att dessa tvåjämlikhcfsaspckter inte vägs emot varandra utan tillsammans när det gällervilka resurser som skall satsas på förskolan. arttog nya regler för statsbidragtill den kommunala barnomsorgen, innebärartde en övergång från bidrag per platstill bidrag per barn. Storleken på bidraget skall vara beroende på barnetsvisfclsctid. antog målsättningen om en rättför alla barn att frän ett och få delta i kommunalbarrtomsorgsverksamhet och aft barnomsorgen skall vara fullt utbyggd . Enhöjning av statsbidraget skedde också fr. o.m. 1986, och då infördes ocksåstatsbidrag för deltidsförskolart. När omläggningen av statsbidraget gjordes beslöts ocksåaft det nya systemet skulle utvärderas. Denrta utvärderirtg har gjorts avriksrevisiortsver-ket, och den visar atf de faktiska kostnaderna blev 877 milj.kr. högre än beräkrtat, beroende framför allt på att det blev en kraftigökrtirtg av arttalet heltidsbarrt i daghem. Regerirtgen föreslår därför i den proposition som vi nubehandlar atf statsbidraget till daghem, fritidshem och dcltidsgrupper skallutgå rned en enhetlig summa för varje femfontal barn som är inskrivna iverksamheten. För att statsbidrag skall utgå skall daghemmet hålla öppet 8timmar per vardag och fritidshemmet per vardag. För öppna förskoloroch familjedaghem sker ingen förändring. Ett särskilt bidrag för nattöppnadaghem föreslås också. Etf flertal motioner avseende statsbidraget fillbarnomsorgen har inkommit dels med anledning av denna proposition, dels underden allmänna motionstidert. Den analys som gjort visar att det rtuvarandestatsbidragssystemet irtte har fuugeraf på det sätt som riksdagert avsåg rtärbeslutet fattades. I vissa kommuner har man anpassat reglerna så att endastbarn med behov av heldagstillsyn får plats i daghemmen. Barn med behov avdeltidstillsyn avvisas och får endast familjcdaghemsplats. Att det bara är barnmed heldagsfillsyn som får plats på daghemmert kart medföra atfdaghemsverksamhefcrt blir påfrestande både för barnen och för personalen. Det förslag som föreligger orn ett enhetsbidrag innebäratt barngrupperna kart ha både heltidsbarn och deltidsbarn utan attstatsbidraget blir lägre. Detta innebär också att barn vilkas föräldrar arbetarpå obekväm arbetstid bör kunrta få plats i daghem, då det endast är daghemmetsöppettider sorn behöver justeras. 8-fimmarsgrärtsen innebär att barn till föräldrarsom arbetar 6-timmarsdag också kart få plats i daghcrtimen. En kortareöppethållandefid skulle utestänga många barn. Ett schablonbidrag innebär atfkommunerna kan anpassa daghemmens verksamhet efter barnens omsorgsbehov på etthelt annat sätt än som varit fallet. Detta tillgodoser bl. a. enfolkpartimotion, där visfelsetidens betydelse för barn med behov av särskiltstöd uppmärksammats. I flera motiorter har tagits upp yrkanden om justeringarav den föreslagna propositionen, och med anledning härav har utskottet beslutatom ett flertal tillkännagivartdcrt. Def första avser dcrt restpost som uppstår när antaletbarn delas med femton. Där bör överskjutande andel utgå proportionerligt, anserutskottet. Och när det gäller föräldrakooperativ eller anrtat alternativ börkommunerna utge bidrag efter det antal barn som finns i daghemmet. Närdet gällerde nattöppna daghemmen; som ju kräver merpersonal, kan det av regeringen föreslagna extra bidraget till nattöppna daghemändå innebära en för läg kompensation för merkostnaderna. Utskotfet anserdärför aft det särskilda bidraget till nattöppna daghem bör höjas fill 150 000kr. I schablonbidraget ingår medel till fortbildning och fillbarn med behov av särskilt stöd. I en socialdemokratisk motion påpekas att ivissa kommuner anordnar föräldrakoopcrativen eller de alternativa daghemmeninte någon fortbildning för sin personal. I vissa kommuner får dessa grupperirtgå i kommunernas utbildnirtg. Det förekommer också att barn med behov avsärskilt stöd utestärtgs från alternativ verksamhet på grund av atf de medförökade kostnader. Rättare sagt: Man tar inte emot barn från dcrt kommurtala könutan väljer själv vilka barrt som skall få delta. Utskottet delar motionärernas uppfattning och föreslår aftnär det gäller kommunernas fördelnirtg av statsbidragen till den alternativaverksamheten och föräldrakoopcrativen bör kommunerrta förmedla den del avstatsbidraget som är avsedd för forfbildnirtg, om sådan anordnas, och tillbarn med behov av särskilt stöd först om dessa tagits emot i verksamheten ochom olika åtgärder satts in. Utskottet anser också aft de . som ingår ischablonbidraget och är avsedda för fortbildning bör fördelas så att 15 000 kr.avser fortbildning för daghemspersonal, . för dagbarnvärdare och 5 000kr. för personalen i dclfidsgrupperna resp. den öppna förskolan. Dertrtamarkerirtg görs för att uppmärksamma kommunerna pä det stora behov avfortbildning som Ekonomiskt stöd tdl barnfamdjer, m. in. Ekonomiskt stöd tid barnfamiljer, in. finns,framför allt hos daghemspersonalen men även hos dagbarnvårdarna. De tre borgerliga partierna har i ert gemensamreservation yrkat avslag på proposifioncrt och begär i stället att regeringenskall återkomma med ett nytt förslag, som bl, a, skall vara neutralt gentemotalla omsorgsformer oavsett huvudman - alltså även till vinstdrivande verksamhet.Vilken sorts statsbidrag mart vill ha sägs dock inte - orn det är etfprocentbidrag, ett bidrag per barn i verksamheten eller ett bidrag till helakommunert. Det crtda mart har kunrtat enas om är atf säga nej till regeringensförslag. Enligt det borgerliga förslaget skall också ingå en skyldighet aft faupp alla alternativa barnomsorgsformer. Visserligen skall de enligt reservafionenuppfylla kvalitetskrav, men oavsett vilken ideologi eller vilket alternafivdeföreträder skall kommunert enligt de borgerliga partierna stödja verksamheten. Majoriteten i utskottet anser att det nu föreslagnastatsbidraget har sådana fördelar jämfört med nuvarande system att det väl kanligga till grund för ett nytt statsbidragssystem med de modifieringar sornutskottet föreslagit. I proposifionen anför föredragande statsrådetatt statsbidrag till barnomsorg anordnad i regi inte skallutgå. Utskottet instämmer i denna uppfattning. Enligt socialtjänstlagen har primärkommunerna enskyldighet atf anordna barnomsorgsverksamhef för barn vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar och för barn med behov av särskilt stöd.Svenska kyrkan skall vårda sina angelägcrthcfer. som bl, a, innebär att främjakristen verksamhet bland barn och ungdom. församlingar harliksom primärkommunerna egen beskattningsrätt. Att därutöver skullelåta särskilda statsbidrag utgå till för en verksamhet som är ålagd, primärkommunerrta har en sådan principiell betydelse att dettamåste lösas i ett större sammanhang. De frikyrkliga trossamfunden inräknas bland de ideellaorganisationerna. Om föräldrar i en församling tillhörande svenska kyrkanbildar ett föräldrakooperativ eller om man bildar en ideell förening i syfteatt driva daghem eller fritidshem med speciell inriktning, utgår sammastatsbidrag som till de frikyrkliga daghemmen och andra alternativ. Utskottet delar också biträdandesocialministerns uppfattning att det inte skall utgå statsbidrag fördägbarnvårdarens egna barn. I tvä mofioner har tagits upp behovet av statsbidrag förbarnomsorg under viss del av året på grund av föräldrarnas säsongsbundnaarbetsuppgifter. har i sina tillämpningsföreskrifferrnedgett att statsbidrag skall utgå till s. k. skördedagis, trots atfbestämmelser saknas i stafsbidragsförordningen. Till annan säsongsbundenbarnomsorg utgår emellertid inte statsbidrag. Utskottet delar motionärerrtas uppfattning att kommunernamåste tillgodose även periodiska behov av barnomsorg som kan finnas på grundav säsongsarbete. Utskottet anser emellertid atf regeringen måste överväga engenerell lösning av statsbidragsfrågan för.säsongsbunden verksamhet ochåterkomma till med förslag. Vpk har som vanligt yrkat på bindandekvalitetsnormer för barnomsorgen. Utskotfet avstyrker dessa krav i likhet medtidigare är men understrykersocialstyrelsens roll när det gäller att följa utvecklirtgen av barnomsorgen ikommurterna. Vpk vill också att alla barn skall halagstadgad rätt till heltidsomsorg på daghem eller fritidshem, att utbyggnadertskall vara 50 000 platser och att artordrtirtgsbidrag på . peravdelrtirtg bör utgå. I propositionen om förskola för alla barn harbiträdande socialminisfcrrt aviserat att hart skall återkomma med förslag omlagstadgad rätt till förskola för alla barrt. Av harts irtlägg framgåratt hart har ert hög beredskap, Bedömningen av utbyggnadsbehovet bör grunda sigpå SCB:s efterfrågeurtdersökningar, som kommer , och behovet i denenskilda kommunen bör också avgöra vilken verksamhetsform man bör bygga ut. När def gäller anordrtingsbidrag finrts det irttestafsfinansiella möjligheter att komma med etf sådant bidrag, även om def urutbyggnadssynpunkt kunde ha varit en bra stimulans. För många familjer har barnomsorgsfaxornasstorlek stor betydelse. Skillnaderna i barnomsorgstaxornas utformnirtg mellande olika kommunerna i landet och även irtom samma lärt är alltför stora. Densnedfördelning som finns inom landet kan också bero på för höga taxor. Detta ärhögst ofillfredsställande, och utskottet artser därför att regerirtgert bör taupp förnyade diskussioner med Sveuska kommurtförbuudet för att få till stånd enutjämning. Ett annat problem som regeringen skyndsamt måste lösatillsammans med är förfarandet när en förälder intekart ta ett anvisat arbete på grund av att barntillsyn inte går att ordna. Inågra kommuner är det så aft man mister barrtomsorgsplatscrt kort efter det blivit arbetslös. Detta kan för föräldrarrta innebära att man inte kan taarbete, eftersom man inte har crt barnomsorgsplats, och mister rätten tillarbetslöshetsersättning, eftersom man irtte tar ett artvisat arbete. I likhet föreliggerreservationer från moderata samlirtgspartiet om förskolans benämrtirtg, omallsidighet och objektivitet i förskolart, om dcrt skolförberedartdeverksamhetert samt om den kristna grundvärdcringen, där det även föreligger enreservation från . Dessa frågor har vi debatterat vid ett flertalfillfällen. Det nya som tillkommit är atf framlagt detpedagogiska programmet, där bl. a. dessa frågor tas upp. Programmet kommer attbli till ett stort stöd för både personalen, föräldrarna och förtroendemänrtcrtrtär de kommunala riktlinjerna skall utarbetas och för personalcrt i detdagliga arbetet i daghemmert. I denna proposition föreslår biträdande socialministernatt skall godkänna mål och inriktning av fritidshemsverksamheten. Detär viktigt att fritidshemmen byggs ut i samma takt som daghemmert. Ert viktiguppgift har fritidshemmen i att verka för att skillnader i barns uppväxtvillkorminskas. De yngsta skolbarrtcn, i ålderrt , har ettstörre omsorgsbehov och är oftast beroende av en nära och stabil vuxenkortfakt,medan de äldre barnens behov kan tillgodoses genom att def finns en trygg miljöatf ha som bas aft återkomma till när man gör upptäckter i närmiljön. Frifidshemsverksamheten behöver i likhet med daghemmen ettpedagogiskt program atf arbeta efter. har utarbetat ettförslag till ett Ekonomiskt stöd tid barnfamiljer, m. m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. Detta programförslag har varit ute på remiss, och ca 110 svar harinkommit från kommuner, myndigheter, olika utbildningar, enskilda fritidshemoch organisationer. Avremissvarcrt framgår att det pedagogiska programmetbehövs och att det är eftcrlängat. Det man främst tyckt vara viktigt atf gesynpunkter pä är den pedagogiska planeringen, samverkan mellan skola ochfritidshem, fritidshemmens uppgifter samt deras irtnehåll och arbetssätt. fastslog också att det varnödvändigt att fritidshemmen fick en mer preciserad målsättning för sitt arbeteoch klarare riktlinjer för vilket innehåll verksaniheten skall ha. Utskottetanser också nu att det bör finnas ett pedagogiskt program som en gemensam ramför frifidshemsverksamheten i hela landet och att kommunerna liksom när det gällerdaghemmen skall utarbeta riktlinjer för verksamheten i den egna kommurtCrtvilka är artpassade till de lokala förhållandena. I reservation 31 föreslår de borgerliga attriksdagen skall anslå medel till utvecklirtgsarbete i Lurtds kommun. I barnomsorgsanslagetingår 25 milj. kr. fill utvecklings- och förnyelsearbete inombarnomsorgen. Det är ca 200 kommuner som bedriver och fär anslag för olikaslags projektverksamhet. Hur skulle def se ut om vi här i skullesitta och bedöma varje enskilt projekt? Nej, fru talman, utskottsniajorifcfen anser att def liksomhittills bör vara regeringen som tar ställning till vilka projekt som börerhålla medel och vilket belopp sorn skall utgå. Som jag sade i inledningen till mitt anförande är detoerhört viktigt att barnomsorgen byggs ut. Föratt viskall klara detta rnåstepersonalsituationen förbättras. Som vi hörde av socialministern har regeringenuppmärksammat frågan, och den har på olika sätt under vårcrt tillsammans medsocialstyrelsen, UHÄ, de fackliga organisationerna m. fl. försökt stimuleraungdomarnas intresse för arbete inom barnomsorgen. Glädjande nog har antaletsökande till utbildningarna fördubblats , och många har denna utbildningsom sitt förstahandsalternativ. arbetar även med andra personalfrågoravseende barnom-sorgspersortal, t.ex. hälsofrågor, och också med att uudersökaorsakerna bakom avgångarna inom förskollärar- och barnskötaryrkena.