prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är ett viktigt beslut som ytterligare markerar humanitet i samband med flyktingarbetet. ville gärna ta uppinvandrarpolitiken. Det tycker jag är välgörande. Jag smärtas ofta över attdebatten i så hög grad är koncentrerad till ett antal enstaka flyktingärendenoch att invandrarpolitiken försummas i den allmänna debatten. Vi kämpar enojämn kamp på departementet för att föra ut debatten till allmänheten. Invandrarnas situation på arbetsmarknaden är svår - detskall vi komma ihåg. Man kan säga att arbetslösheten är dubbelt så hög blandinvandrare som bland svenskar i övrigt. Det gäller även invandrare som harvistats i och har gjort betydande insatser i det svenska samhället.Fortfarande står de längst bak i kön när det gäller lediga platser påarbetsmarknaden. I syfte att underlätta för invandrarna på arbetsmarknaden harjag haft en serie överläggningar med arbetsmarknadens parter. Jag hoppas att vimed förenade krafter skall kunna åstadkomma förbättringar på detta område. Jaghar också haft överläggningar med utbildningsmyndighcterna, för att på etträttvisare sätt kunna ge invandrare - med deras utbildningsbakgrund ochyrkeserfarenheter - en bättre ställning på den svenska arbetsmarknaden. Med smärta skönjer vi tendenser till ökadfrämlingsfientlighet och rasism i vårt land. Detta måste på alla sättmotverkas. Vi måste skapa opinion mot främlingsfientlighet och rasism. Jag hartagit initiativ till den s. k, vänskapsveckan som börjar . Jaghoppas att kammarens ledamöter har noterat detta och att var och en på sittsätt vill medverka till att skapa kontakter mellan svenskar och invandrare.Folkrörelserna engagerar sig nu i arbetet. Jag hoppas att detta skall bidratill att förbättra invandrarklimatet i vårt samhälle och öka kontakterna mellansvenskar och invandrare och mellan olika invandrargrupper. Vi måste hålla främlingsfientlighet och misstro mellanolika etniska grupper borta. Det är nödvändigt om vi skall kunna utveckla enbra invandrarpolitik. En bra invandrarpolitik är också en förutsättning för enfortsatt generös flyktingpolitik. Här finns ett mycket tydligt samband. Denbild av invandrarna som förmedlas via svensk massmedia är fylld avproblem. Det är svårigheterna som betonas. Bilder av invandrare som funnits sigväl till rätta, som gjort betydande insatser i svensk näringsliv och kulturliv,är inte så ofta förekommande. Den svenska allmänheten kan få den uppfattningenatt det bara är bekymmer med invandringen. Det är en bild som invandrarnasjälva är mycket oroade över. Jag anser att vi måste ta fram de positiva sidorna avinvandringen - och de positiva sidorna finns! Invandringen ger oss mångamöjligheter. har råd att ta emot fler flyktingar, och vi skall ocksåerbjuda dem en bra tillvaro i detta land. Utan invandrare stannar , har man sagt, och det ärriktigt. Någon sade : Tänk om alla invandrare plötsligt skulle lämnavårt land. Vad tomt och trist och grått det skulle bli! Det är värt att tänkapå. Utifrån de värderingarna och den människosynen tror jagatt vi gemensamt skall kunna undanröja många brister i invandrarpolitiken. Omvi inte klarar att utveckla en bra invandrarpolitik, att möta invandrare medtolerans, värme och förståelse, blir det svårt att vidmakthålla en öppen ochgenerös flyktingpolitik. Jag hoppas verkligen att vi med gemensammaansträngningar, och med det starka engagemang som också finns här i kammarenför dessa frågor, skall kunna gå vidare och bygga denna goda invandrarpolitik ivårt land. 15 () replik: Att sköta flykting- och invandringspolitik ären svår uppgift. Jag tror jag träffar rätt när jag säger att invandrarministernhar regeringens svåraste uppgift att sköta. När jagen gång i världen varordförande i en social distriktsnämnd tyckte jag att kommunens svåraste uppgiftvar att vara barnavårdsnämndsordförande. Det hela handlar så oerhört mycket omenskilda människors väl och ve. Låt mig gärna ge invandrarministern etterkännande. Utan att gå in på de enskilda sakfrågorna vill jag taavstånd från den hetsjakt som pågår från massmediernas sida. Dengagnar på intet sätt vår flykting- och invandringspolitik. Hetsjakten är enbartägnad åt att - återigen - underblåsa politikerföraktet och den hållerdiskussionen borta från de viktiga sakfrågorna. Jag vet att invandrarministernhar tagit en rad bra initiativ. Som jag sade förut väntar vi litet otåligt påde åtgärdsförslag som skall komma ut ur dessa initiativ. En artikel i varanledningen till att jag ställde min fråga om vi nu skulle få en litet merrestriktiv flyktingpolitik. står det att invandrarministernmålar upp en hotande kris i den svenska invandringspolitiken. Färre flyktingarkommer att få stanna av rent humanitära skäl. Det kommer att bli enoundviklig förändring, enligt . Vi moderater har i olika sammanhang hävdat att man merastrikt skulle se till konventionsparagrafen, dvs. 3 §, men vi har ingalundasagt att man inte skall ta humanitära hänsyn. Vi har kanske tonat ner debattennågot, men jag tror också att vid ett ökat tryck kan det vara skäl att utanövertoner ibland diskutera med varandra vilken flyktingparagraf som skall varaden gällande. Vi vet att har det förekommit renagentverksamhet på detta område. Det är naturligtvis till men och till förfångför alla de människor som verkligen behöver få en i vårt land. Det trorjag vi är helt överens om. Vi skall försöka få hit och hjälpa dem som allrabäst behöver vårt stöd. Jag konstaterar att jag inte fick något svar på min andrafråga om huruvida det är så att människor som har utvisats sedan har blivitutsatta för tortyr och kastats i fängelse. Jag vet att det är svårt att nu gåin på ett enskilt ärende, men det vore bra om invandrarministern betonar attdenna fråga bevakas med största uppmärksamhet och att det inte heller får varapå något annat sätt i fortsättningen. 16 (vpk) replik: Frutalman! Sominvandrarministern redan har sagt är invandrarnas situation på arbetsmarknadenvad gäller sysselsättningen faktiskt mycket oroväckande. Arbetslösheten ärdubbelt så hög bland invandrare som inom genomsnittet av den svenskabefolkningen. För vissa åldersgrupper bland invandrarungdomarna ärarbetslösheten mer än dubbelt så hög. Det pågår faktiskt en segregation av invandrarna sominnebär att motsättningarna i samhället ökar och att de rasistiskå tendensernai samhället .1 protokoll 1986/87:119-121 Prot;1986/87:119 . ökar:Därför anser vi från vårt partis sida att alla insatser som bidrar till invandrarnas ökade rörlighet i det svenska samhället, dvs. yrkesmässig, utbildningsmässig, ekonomisk och social rörlighet, är insatser som aktivt bekämpar alla de rasistiskå tendenser som har gjort sig gällande . Vi skall komma i håg att i första hand handlar det inte om invandrare-även om invandrarna är objektet-utan om kampen mot rasismen ihela vårt samhälle. Därför är det mycket välgörande att invandrarministern tar tipp dessa problem till diskussion, och jag hoppas att den diskussionen kommer att fortsätta. . , -. Invandrarministern säger att ligger i topp vid enjämförelse med andra länder i när det gäller flyktingpolitiska insatser.Det kan man naturligtvis säga. Men jag tycker att detta är att se saken litetför relativt. Det här synsättet innebär att om restriktiviteten ökar i övrigaländer i , skulle vår flyktingpolitik, även öm den är restriktiv, framståsom bättre än andra länders. Nuvet vi att restriktiviteten i andra länder iEuropa verkligen ökar. Naturligtvis kan man säga att med hänsyn tillsin folkmängd har en ganska bra, flyktingpolitik i jämförelse med andra länder.Men kan man säga att med hänsyn till sin levnadsstandard, attSverige med hänsyn till inkomsten per capita, att med hänsyn till sinademokratiska traditioner och att med hänsyn till vissa grundläggandeprinciper när det gäller internationell solidaritet - principer som framförallt finns inom den svenska arbetarrörelsen - borde kunna ha en ännu mergenerös flyktingpolitik. Jag återkommer i min nästa replik till frågan om Sverigesinsatser på den internationella arenan, eftersom jag inte hinner ta upp densaken . Anf.17 () replik: Fru'talman! Det var intressant att hörainvandrarministerns redogörelse om vad som är på gång och att få en sakligredovisning av situationen på detta område. När man läser vad massmedia skriverom dessa frågor får man en rätt märklig ujjpfattning om vad som händer iSverige. Men detta är ju inte hela sanningen. Ord ställs motord, och eninvandrarminister måste vara aktsam med vad han säger. sade att barnens situation beaktas mer nuän tidigare. Det välkomnar vi. Vi kommer naturligtvis att följa även den frågan, eftersom det är så viktigt att flyktingbarnens situation inte blir mer utsatt än vad dennu är. Kan handläggningstidernaförkortas undanröjer vi väldigtmycket av den ångest och oro som finns bland flyktinggrupperna. Därför bör manpröva alla medel för att minska handläggningstiderna. Invandrarministern sade också att kommunerna har ettansvar för att ta emot flyktingar, eftersom alla platser behövs. Vi icenterpartiet och inte minst vår partiledare -har uttalat att vicenterpartister i kommunerna skall ta detta ansvar. Jag hoppas att vi inomcentern skall kunna motsvara de krav som'ställs på oss på detta omiåde inomkommunalpolitiken. När det'gäller rasismens- utbredning hoppas jag att denaviserade vänskapsveckan skall bidra till att väcka insikt hos stora grupper omvad det Invandring m'. innebäratt vara flykting i och om vad invandrargrupperna kan Prot.1986/87:119 tillföra vårt land i form av nya intryck och nya erfarenheter.Träffar man en flykting, får flyktingproblematiken ett heltannat utseende:När man ser de många människorna, blir man inte så personligtengagerad. Mycket är som sagt på gång, och jag uttrycker minförhoppning om att vi skall få kortare handläggnings- och utredningstider. Jaghoppas också att de utredningar som arbetar inom departementet snabbt skallleda till resultat. Om man kommer på bra lösningar, är det viktigt att dessasnabbt prövas - kanske redan innan utredningarna är slutförda. 18 () replik: Jag kan hålla med invandrarministern om ensak: Om våra invandrare skulle försvinna från oss, skulle det bli fantastiskttomt i . Jag tro också att vi skulle komma att sakna dem oerhört, ochdärför skall vi vara mycket rädda om de invandrare som kommer hit. Invandrarministern sade att jag hade kritiserat regeringenför att den i efterhand ger många som söker asyl möjligheter att stanna kvar.Detta är en missuppfattning. Jag är glad för att regeringen handlar på dettasätt. Men jag tror att om invandrarverket och andra instanser hade litet störreresurser skulle besluten kunna fattas på ett tidigare stadium. Därmed skulle endel av väntetiderna försvinna. Flyktingarna skulle alltså inte behöva vänta sålänge innan de får besked. Detta var innebörden av min kritik. Däremot riktadejag inte någon kritik mot regeringen för att den ger flyktingar rhöjligheteratt stanna kvar. Invandrarministern noterade också att jag sagt attSveriges samtal med hade påverkat i övrigt. Jag står fastvid att det förhåller sig så. Eftersom vi i är kända för att ha engenerös flyktingpolitik -något som jag tycker att det är bra att vi är kändaför - har vi ögonen på oss på ett annat sätt än andra länder. Om vi då vidtarnågon åtgärd som gör det sämre för flyktingar och asylsökande som kommer tillSverige, påverkar dét utan tvivel de andra länderna, som också har en besvärligsituation i detta läge. Flyktingkommissarien har sagt atthan har samma åsikt. Jag beklagar att vi nu inte kan höja kvoten till den nivåsom föreslagit. Kvoten har legat på samma nivå , trots att ' situationen under den tiden försvårats i hög grad. Bara det förhållandet gör att vi borde kunna öka kvoten. Kvoterna har också underskridits, något som kanske egentligen talar emot vårt förslag. Men jag tror att vi borde komma upp till den kvot på 1 500 som vi föreslagit. Jag vädjar till invandrarministern att verkligen se över denna situation och undersöka om vi inte kan åstadkomma en lösning. Dessutom bör vi hädanefter hålla de kvoter som vi beslutar. ' Invandrarministerns vädjan till oss att försöka påverkavåra kommunalpolitiker anser jag vara helt riktig. Vi skall ställa upp pådetta. Men jag vill fråga invandrarministern varför inte han tillsammans medinvandrarverket ville vara med om en skrivelse till kommunerna i syfte attpåverka dem att verkligen göra sitt yttersta för att ta emot flyktingar. Prot.1986/87:119 Anf. Jag vill först riktaett tack till för hennes Jag vill ocksåsvara på hennes fråga - en svår fråga; Vad ,,,., Utgångspunkten vid en utvisning är att det inte föreliggernågon risk för förföljelse i hemlandet. Det påstås emellertid ibland att enutvisad trots detta råkat ut för övergrepp. Vi försöker då på allt sätt fråndepartementets sida med hjälp av ambassad och andra att skaffa oss informationom vad som faktiskt kan ha hänt. Dess bättre har under den begränsade tid jagkunnat överblicka detta område våra undersökningar i samtliga fall visat attdet varit fråga om korta omhändertaganden t. ex. för att kartlägga vederbörandesidentitet. Vi följer alltså dessa frågor med stor uppmärksamhet, ochvi tar ytterst allvarligt på dem. förde ett resonemang omrelativitetsbegreppet, och det är i och för sig intressant. Om andra stramaråt, framstår vi som desto bättre utan att vi ökar våra insatser, sade AlexanderChrisopoulos. Det kan man naturligtvis säga. Men är det dess bättre så attvi faktiskt ökat våra insatser, även om vi inte gör några jämförelser med andraländer. Jag säger detta som ett bemötande av påståendena att vi skulle hastramat åt och blivit restriktivare. Alla siffror visar att vi ökat vårainsatser. tycker att en invandrarminister skallvara aktsam med orden. Det håller jag med om, men det gäller väl oss alla. Jagtycker att det är viktigt att föra diskussionen om invandrar- ochflyktingfrågorna på ett balanserat sätt. Visst kan någon yttra ett förflugetord i ett upphetsat tillstånd. Men det skall ändå inte, tycker jag, prägla heladen invandrarpolitiska debatten här i landet. säger att vi i har ögonen på oss.Ja, jag hoppas det, och det gör också flyktingkommissarien när han uttryckerförhoppningen att fortsättningsvis skall inta en ledande ställning närdet gäller flyktingpolitiken och det internationella sammanhanget. Om övrigaeuropeiska länder verkligen riktade ögonen på oss och ville följa vårtexempel, så skulle många länder öka sina insatser för att ta emot flyktingar.Det gäller länder nära intill oss, och det gäller länder längre bort i . Beträffande invandrarverkets skrivelse - och frågan varförjag inte ville skrivapåden-har jag svarat i denna kammare. Jag vill inte skapanya former för riksdagsuttalanden som inte har grund i konstitutionen. Men närdet gäller att göra insatser - och medverka till att kommunerna ökar sinainsatser - står vi här alla på samma plattform och är ytterst angelägna. Jagdriver den frågan i alla möjliga sammanhang. 20 () replik: Jag vill tacka för förklaringen att regeringenverkligen med uppmärksamhet följer dessa känsliga utvisningsärenden. Som enskild med borgare och medmänniska blir man naturligtvis mycket orolig inför sådana uppgifter som förekommer i pressen. Det är bra om vi kan vara överens om att verkligen vara uppmärksamma på detta. 36 När det gäller kommunerna och derasinsatser håller jag med om att vi alla fårförsöka .ställa upp så väl som vi kan och vara ambassadörer för en braflykting- och invandrarpolitik. Jag är litet ledsen över attutskottsmajoriteten kanske inte har sett tillräckligt positivt på dekonstruktiva förslag som har kommit från bl. a. moderat håll. Jag tror att enöversyn av bidragskonstruktionen - så att den blir enklare, så att man kan fåskräddarsydda lösningar, vilket jag var inne på, så att man kan använda praoeller pryo, eller vad man nu.vill kalla det, och så att det ges möjlighet tillarbetstillstånd under väntan på uppehållstillstånd - skulle bidra till attkommunerna fick en mer positiv inställning i dessa frågor. Beträffande arbetsmöjligheter vill jag gärna säga att jagär glad över att saker här är på gång. Invandrarministern och jag har tidigare,vid frågestunder, talat om att man skall ta till vara allt det kunnande, utbildning och den erfarenhet som flyktingarna har, så att de inte behöverta jobb som kanske inte alls passar dem - eller t. o. m. vara arbetslösa ochpassivt uppbära bidrag. De bör i stället så snabbt som möjligt komma utiproduktionen. Det handlar ju här ytterst om flyktingarnas människovärde - attde känner sig som medborgare bland oss andra. Bostadsfrågorna i kommunerna är ett stort bekymmer. Jagvet att invandrarministern har funderingar på att göra vissa insatser. Det hadekanske varit bra omvi hade fått det litet belyst. Men vi får väl inte svar påalla frågor , utan vi fortsätter med denna debatt. Jag tycker i alla fallatt vi har haft en konstrukfiv diskussion . 21ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Det är ju fråga om något relativt när mansäger att i förhållande till andra länder har en bra flyktingpolitik.För min del var det ett önskemål och ett förslag att invandrarministern, närhan nästa gång skall exemplifiera generositeten i den svenska politiken, skallsäga att vi i förhållande till vår levnadsstandard, våra demokratiskatraditioner och våra grundläggande principer om internationell solidaritet haren generös flyktingpolitik - i stället för att hänvisa till förhållandena iandra länder, vilket innebär något mycket relativt. När det gäller de svenska ansträngningarna på detinternationella planet förekommer fortfarande överläggningar med svensktdeltagande mellan europeiska länder, framför allt länderna inom EG. Dessaöverläggningar syftar till en harmoniering av flyktingpolitiken, till engemensam flyktingpolitik för länderna i . har framkommit attdessa länder har kommit överens om fyra punkter; För det första gäller det ökat stöd till förstainvandrarland, vilket betyder att man ökar stödet till underutvecklade ländersom nu tar emot den allra största delen av invandrarna. Det kan tolkas som ettförsök att hålla invandrarna borta från . För det andra gäller det ökade flyktingkvoter.Flyktingkvoterna har aldrig varit något problem för länderna i - inteheller för . För det tredje säger man att man skall försöka lösaproblemen med passfriheten, och för det fjärde att man skall förhindra att enperson kan söka politisk asyli många länder . Dessa två punkterförutsätter en samordning av insatserna mellan de europeiska länderna. kartläggningoch registrering av alla som söker politisk asyl. De förutsätter vidare enkommunikation mellan de olika länderna, och de förutsätter att när en politiskflykting söker politisk asyl i ett land och får avslag, skall han inte kunnasöka politisk asyl i ett annat land. Då vill jag fråga invandrarministern; Är berettatt medverka i en s.k. harmoniering av flyktingpolitiken i som utgårfrän sådana premisser? Eller anser invandrarministern att de punkter som jagrelaterat är positiva inslag och beståndsdelar i en generös flyktingpolitik? 22 () replik:- Fru talman! Jag glömde en replik i förra avsnittet. Det gällerväntetiderna, som vi har talat mycket om och som är mycket besvärande för osssom svenskar - och för invandrarministern, skulle jag tro - och även förflyktingarna. Vi vet att det nu behövs mer resurser till invandrarverketi . Min fråga till invandrarministern, som jag inte har fått svar på,är: Varför kan inte invandrarverket få de tjänster som man har begärt för attklara av arbetsbelastningen? Jag förstår att det inte kan vara så lätt attanställa alla dessa människor i , för det gäller trots alltavancerade tjänster. Jag frågade förut också vart de extra tjänster har tagitvägen som regeringen beviljat för att man skulle klara av den stora anhopningenav ärenden. Jag beklagar att vi inte fick höra något ytterligare omkvoterna. Det är synd att regeringen och invandrarministern inte kan visa denvälvilja som det skulle innebära att höja kvoten till 1- 500, som vi har begärti vår motion. Vi vet att det inte påverkar flyktingtillströmningen hit. Jagtror att-det vore en bra attityd utåt - att visa att vi vill göra någonting,även i det avseendet. Vi har trots allt ögonen på oss- och det är positivt. Menvi har ju ögonen på oss både när vi gör någonting-som är negativt och när vi gör någonting som är positivt. När vi har tagit ett sådant steg som det innebar när vi förde vissa samtal med , kan det lätt hända att de andra länderna.följer samma linje. Jag tycker att vi skall markera utåt att vi vill ha en positivattityd till våra flyktingar, att vi vill visa dem att det i finns en hemstadäven för dem. frågar beträffande deteuropeiska samarbetet och nämner fyra punkter. Ökat stöd till första invandrarland är ju ingenting sombehöver stå i motsats till att vi tar emot asylsökande flyktingar i våraländer. Behoven i , i och i Somalia-är ju omätliga. Att vibehöver öka insatserna för flyktingar som befinner sig där alldeles oavsett hurmånga flyktingar som vi tar emot,i är otvetydigt. Om vi tillsammans iEuropa kan förmå länderna att öka sina flyktingkvoter är det naturligtvis avgodo och står inte i motsättning till andra insatser. Jag har egentligen redan besvarat frågan om problemet medpasslöshet. Det är den "frivilliga" passlösheten, där man medvetetgör sig av med identitetshandlingar, som FN:s flyktingkommissarie också menarmåste motverkas, för den underminerar rättssäkerheten. Ett informationsutbyte mellan länderna om asylsökande ärinte heller att betrakta som en restriktiv åtgärd. Det är inte särskiltkonstruktivt och rationellt att flera länder skall pröva asylansökanför samme individ. Man kan naturligtvis, , alltid hävda att enmyndighet skall ha fler tjänster. Känner till någon myndighet somhar fått precis det anslag som den har äskat? Vart tog insatsstyrkan vägen? Jo, många av dem som iregeringskansliet har hållit på med att avarbeta ärendebalansen där -.och gjortdet med stor framgång - har redan flyttats över till invandrarverket. Även omde fysiskt befinner sig i är det många som arbetar förinvandrarverket. Vi har här diskuterat krav på höjning avflyktingkvoten med 250 personer. Det är en mycket marginell ökning. Som jag harvisat kan vi gå utöver kvoten på 1 250 personer, och det har vi också gjort.Därmed har vi faktiskt kommit ganska nära det tal som talar sigså varm för. Förste vice talmannen anmälde attAlexander Chrisopoulos,och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker.- 24BERNDT (); Motion 1986/87:Sf520, som jag väckte underårets allmänna motionstid, behandlas i det betänkande-fränsocialförsäkringsutskottet som vi nu diskuterar i kammaren. I motionen har jagbelyst de svårigheter som de asylsökande möter under väntan på besked omuppehållstillstånd. Jag har pekat på betydelsen av att utökade aktiviteter, bl.a. iform av studier och praktik inom näringsliv och offentligverksamhet,-erbjuds de asylsökande . Mina partikamrater i motion 1986/87:Sf522 berört samma frågeställning på ett snarlikt sätt. Depekar också på behovet av meningsfull sysselsättning, särskilt för deasylsökande som har väntat mer än . Som exempel på sådansysselsättning nämner de orientering om det svenska samhället, utbildning ochspråkövningar. De asylsökandes väntetider är ofta mycket långa.Inte sällan överstiger väntan på besked från statens invandrarverk ett halvåroch med eventuell överprövning av regeringen . Prövas därutöververkställighetshinder kan den totala väntetiden överstiga . Den långa väntetiden i kombination med ovissheten omhuruvida uppehållstillstånd kommer att beviljas eller ej skapar otrygghet ochsvåra problem för många flyktingar. De kan inte påverka sin situation, inteplanera för framtiden. De kan i stort sett bara vänta. Ju längre väntetidenblir, desto svårare blir den psykiska belastningen. Självkänslan bryts ned ochmånga drabbas av depressioner. Situationen förstärks av sysslolösheten. Efter denförsta,tidens praktiska bestyr, dels , dels underväntetiden efter utplacering i kommunerna, räcker inte aktivitetsutbudet tillför att rå på sysslolösheten.