prot · GA09104 · 1986-12-31 00:00:00 — När man hör beskriva hurålderdomshemmen går under bara därför att de inte , efter kanske 100 årsexistens, får statsbidrag för driften, börjar man fundera över hur de överhuvud taget har kunnat utvecklas som boendeform. Det är naturligtvis inte allspå det sättet, utan ålderdomshemmen har varit ett huvudalternativ iäldreomsorgen . Att mycket vägande kritik började riktasmot ålderdomshemmen och andra anstalter, som man sade, i slutet av 1940-taletdrev fram och olika typer av planering för att öka människorsmöjligheter att bo kvar i sina egna bostäder och för att skapa andra kollektivaboendeformer med en större möjlighet till självständighet i livet än vad degamla ålderdomshemmen medger, Margö frågade mig om åtgärder inompersonalområdet. Jag vill gärna ge Margö en eloge för den analys avpersonalsituationen som hon gjorde i sitt huvudanförande. Jag delar helt ochhållet de värderingar som hon där gav uttryck för beträffande situationen. Det vi skall göra nu är bl. a. att avvakta vadäldreberedningen kommer med för överväganden när det gällerutbildningsfrågorna. Jag har ju fått underhandsinformationer, och jag vet attäldreberedningen överväger att föreslå att både utbildningen för vårdbiträden,dvs, den sociala servicelinjen i gymnasiet, och den gymnasiala vårdutbildningenskall bli treåriga. Man överväger också att föreslå att dessa båda utbildningarskall samordnas eller slås samman, detta för att skapa en större enhetlighet iyrkesutövningen inom äldreomsorgen och även ge utrymme för en bättre kvalitet. Därutöver är det en mängd olika åtgärder som måste vidtas.Vi måste få en bättre överblick över först och främst orsakerna tillsvårigheterna att rekrytera folk till . För att få fart pådetta arbete har vi gett i uppdrag att tillsammans medKommunförbundet och gå igenom denna problematik och kommamed förslag till åtgärder. Vi har också stött utvecklingsprojekt ute i enskildakommuner som syftar till att öka rekryteringen. Vi har också diskussioner inomregeringskansliet om olika möjligheter att göra ytterligare statliga satsningarpå exempelvis fortbildning och utbildning av den personal som redan finns inomäldreomsorgen. Får jag också nämna, som svar på Margö fråga,att budgetpropositionen innehåller ett förslag om att öka statsbidraget tillhemtjänsten med ytterligare 250 milj, kr. Detta är ett steg i den riktning somMargö önskade. Jag vill också påminna om att höstens avtalsrörelse gavsom resultat att vårdbiträdena i fick en väsentlig förbättring.Denna förbättring är principiellt mycket viktig, eftersom den markerar bådebehovet av kontinuitet i yrket, dvs, behovet av utbildning, och det störreansvar som vårdbiträdena i faktiskt har i förhållande till dem somarbetar inom institutionerna. Jag tror att det är åtgärder av detta slag ikombination med att man utvecklar arbetsmetoder, hjälpmedel, utrustning ocharbetsmiljön som helhet som kan göra det mer attraktivt att arbeta somvårdbiträde . Det är en utveckling i denna riktning som vi heltenkelt måste få fram för att klara det mycket stora åtagande som samhället harför att ge en fullgod vård och service till de många som kommer attbehöva dessa tjänster. Omsorgen om äldre och handikappade 151INGVAR (): Vid förra hemställde jag i en mofion att statsbidraget till och färdtjänsten skulleförknippas med vissa villkor för att man skulle få en större likhet ikommunernas taxesättning. Motionen avslogs av denna kammare. gjorde statens handikapprörelse en storkartläggning av det ekonomiska stödet till personer med handikapp. Av dennakartläggning framgår mycket klart att det är stora skillnader i de bidrag ochtaxesättningar som finns mellan olika kommuner och den snårskog av olika reglersom gäller. Bostadsorten blir helt avgörande för den enskildes ekonomiskastandard. För 100 timmars hemtjänst varierar taxorna mellan den billigaste ochden dyraste kommunen från . Under det senasteåret har en kraftig höjning av hemtjänsttaxorna skett i flera kommuner.Dessutom har vissa landsting beslutat att den enskilde i fortsättningen även skallfå betala för hemhjälpen. Detta medför att kostnaderna för den enskilde kan blimycket höga. Beträffande färdtjänsten betalar den enskilde i en delkommuner av de faktiska kostnaderna, dvs. av det somtaxametern visar. I andra kommuner tillämpas principen om den s. k. störstaavvikelsen, som varierar mellan . och en bra bit . Återigen iandra kommuner åker den färdtjänstberättigade för samma pris som passagerarensom utnyttjar kollektivtrafiken. Om man utnyttjar de handikappades ställningpå detta sätt, får man den situationen att de handikappade tvingas att stannahemma. Människorna kan alltså inte utnyttja färdtjänsten utan blir sittandehemma i sina lägenheter utan att kunna flytta sig därifrån. Den färdtjänstberättigadekan alltså konstatera att skillnaden mellan kommunerna är mycket stora.Utbyggnaden av färdtjänsten i landets kommuner är ojämn, tillgången till Prot.1986/87:104 8aprifl987 Hälsoupplysning m. m. specialfordonvarierar, och villkoren för antalet medgivna resor, taxornas storlek ochtillåten reslängd skiljer sig från kommun till kommun. Allt detta har medförtatt stora orättvisor har uppstått. framhöll att de redovisadeskillnaderna hängde samman med den kommunala självstyrelsen. Det ansågs alltsåvara kommunernas ensak hur hjälpen utformas. skriver nu bl, a,följande: "Utskottet vill emellertid understryka vad som anförtsbeträffande social hemhjälp om att en större enhetlighet i de kommunala taxornabör eftersträvas. Det anförda gäller även i fråga om färdtjänsttaxorna. "Detta är ypperiigt, såvitt jag försfår. Man skriver vidare: "Det finns skäl att anta att skriftkommer att leda till att kommunerna vinnlägger sig om en större enhetlighet ifärdtjänsttaxorna och villkoren för färdtjänst. Utskottet ser vidare medtillfredsställelse att skall granska statsbidragssystemet medutgångspunkt just i de stora skillnader som råder mellan kommunerna såvälbeträffande taxor som beträffande bl, a. utbyggnad och tillgänglighet.Utskottet förutsätter att regeringen tar initiativ till de förändringarav bidragssystemet som granskning kan föranleda," Det är med stor tillfredsställelse som vinoterar dessa ord från socialutskottet. Det är vår förhoppning attförhållandena snart skall bli bättre. Jag yrkar bifall till utskottets förslagrörande och färdtjänsten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum,) 1986/87:20om anslag m, m. till Hälsoupplysning (prop. 1986/87:100 delvis). 152INGRID (): Jag vill börja rried att yrka bifall tillreservation 2 och 3 öch i övrigt bifall till utskottefs hemställan. Reservation 2 gäller behovet av mål för arbetet mottobaksmissbruk. Tobak är ett miljögift som orsakar 7 000 dödsfall ochligger bakom en tredjedel av cancersjukdomarna. Därför är det naturligtvisvälmotiverat att få ned tobakskonsumtionen. Om man menar allvar med atttobaksbruket skall minska, bör man också kunna enas om ett mätbart mål förminskningen, en tidpunkt för när målet skall vara uppnått, hur arbetet skallbedrivas och vem som skall ha ansvaret för det. Det råder inget tvivel om attett uppställt mål är en för att skynda på det angelägna arbetet. När detgäller alkoholpolitiken har vi redan enats om ett mål. är det hög tid attregeringen får ge i uppdrag att utarbeta konkreta hälsopolitiskamål också för töbaksbruket. Därför yrkar jag igen bifall till reservation 2. Reservation 3 handlar om rökfri barnomsorg och skola. Barnkan inte försvara sig mot miljögifter. De väljer inte själva sin miljö utan ärhelt beroende av vuxnas omsorg och omtanke. De är dessutom avsevärt merkänsliga för de gifter som vuxnas tobaksbruk utsätter dem för än vad vuxnasjälva är. Sedan vi vid förra behandlade de här frågornahar rapporter om att barn blir sjuka av vuxnas rökning duggat precis lika tättsom . Vi har igen fått veta att det är dubbelt så vanligt att barn somutsätts för rök får lunginflammation och andra luftvägsinfektioner. Det finnsdrygt 30 forskningsrapporter om det . Det är också en klart ökad risk förallergier för barn som utsätts för tobaksrök. Sedan sist har vi fått veta attbarn som blivit utsatta för rökning under graviditeten löper en ökad risk föratt utveckla allergier. Rökning är cancerframkallande hos barn precis som hosvuxna, och det är t. ex, dubbelt så vanUgt att barn som blir utsatta förtobaksrök under graviditeten sedan får blodcancer under de första levnadsåren.De får även andra cancersorter i ökad utsträckning. Vi har dessutom allt dettamed den sämre tillväxten och den senare utvecklingen hos barn som är passivarökare. Detta vet vi alltför väl . På ett område har ingen förändring noterats genom åren.Barn lär sig fortfarande saker genom att se på andra. Barn gör som bekant somman gör och inte som man säger. Det är därför ingen överraskning att rökninghos omgivningen är den främsta faktorn när det gäller att få unga människor attbörja röka. Då skall vi bespara dem det dåliga föredömet, sorn de blirutsatta för inom både barnomsorg och skola. Det måste vara fullkomligtsjälvklart att barn inom barnomsorgen skall slippa detta miljögift även när deär placerade i familjedaghem. Därföryrkar jag återigen bifall till reservation 3. , Hälsoupplysning m. m. 153ROSA ÖSTH (c); Betänkandet handlar om hur man med olika slagav informationsinsatser söker förebygga ohälsa. Det är inget tvivel om att detläggs ned ett stort arbete på det här området, men när det gäller pengarhandlar det ändå om förhållandevis små belopp i jämförelse med kostnaderna,för sjukvården. . Att tobaksbruket är ett av vår tids största hälsoproblem komtobakskommittén fram,till , när den lade frani sitt betänkande.Medvetenheten om detta har också kommit till uttryck i de flesta motioner somnu har behandlats. Det är inte någon överdrift att påstå att det numera råderen stor samstämmighet om tobakens skadeverkningar och om att det är angelägetatt stora ansträngningar görs för att minska bruket och för att komma tillrätta med de problem som finns. Denna samstämmighet har också satt sinapåtagliga posifiva spår. har rökningen minskat i deflesta grupper. Det mest glädjande är att den minskat bland skolungdomarna ochatt vi får allt färre rökdebiitanter. Det som har hänt är ett uppmuntrande,exempel på att detfaktiskt går att påverka folks vanor- och ovanor - med en intensivupplysningskampanj. Det är därför viktigt att man går vidare på den vägen påflera fronter. Utskottet säger att fortsatta ansträngningar måste göras för attpåverka Hälsoupplysning m. m. rökvanornai positiv riktning, att vi måste uppnå en rökfri barnomsorg och skola och, inteminst, att ingen mot sin vilja skall behöva utsättas för tobaksrökning. Vad somgörs och som kan göras i sammanhanget beskrivs ganska ingående i betänkandet.Jag tycker att det förtjänar att påpekas att det knappast råder någon oenigheti sak mellan majoriteten och reservanterna. På en punkt har vi från avgivit en reservation,Det gäller frågan om bidrag till den hälsoupplysning somhushållningssällskapens hemkonsulenter svarar för. Frågan har tagits upp i enmotion av och , Fram till fanns det i länen statligahemkonsulenter, som bedrev en intensiv kursverksamhet i kostkunskap,näringslära m, m, Vikfiga målgrupper var vidareförmedlare inom olika områdendär dessa kunskaper är viktiga: skolor, barnomsorg, äldreomsorg osv. Det varsynnerligen olyckligt att fattade beslut om att avveckla dennaverksamhet. Från protesterade vi när beslutet fattades, men det lönarsig inte mycket att bråka om detta . Emellertid har hushållningssällskapenförsökt att i mån av resurser ta upp och fortsätta delar av denna verksamhet, bedriver 22 av landets 25 hushållningssällskapkonsumentpolitisk verksamhet genom 26 hemkonsulenter. Till stor del sker dettai form av kurser i praktisk matlagning i kombination med kost- ochnäringsupplysning. Det som är särskilt glädjande är att kursdeltagarna i allthögre grad är unga personer, som upptäckt att de har otillräckliga kunskaper pådet här området. Denna kursverksamhet har också, liksom tidigare den statliga,riktat sig till vidareförmedlare, nämligen till sådana lärare i hemkunskap somsaknar hushållslärarkompetens och till flera andra yrkesgrupper inom denkommunala verksamheten. Det råder en mycket stor efterfrågan på de härkonsulenternas tjänster. Tyvärr tillåter inte hushållningssällskapens ekonomiatt man utökar verksamheten, som det finns behov av, och inte heller har manmöjlighet att ge konsulenterna den fortbildning som naturligtvis är önskvärd. I betänkandet kan man läsa hur både socialutskottet ochtidigare lagutskottet framhållit att hushållningssällskapenshemkonsulentverksamhet är värdefull, särskilt vad gäller kostrådgivning och pålivsmedelsområdet. Emellertid avvisas yrkandet om anslag med hänvisning tillatt hushållningssällskapen skulle ha möjlighet att få bidrag från annat håll.Det sägs t, ex, att tre landsting lämnar bidrag på flera hundra tusen kronorvardera. Det är en uppgift som är helt missvisande. De anslagen gäller intehemkonsulenterna utan helt andra verksamheter såsom glesbygdsrådgivning,intensivrådgivning m, m, I några enstaka fall får hemkonsulentverksamhetenmycket blygsamma belopp från sina landsting. Det framhålls också att hushållningssällskapen erhållerstöd från i form av "informationsmaterial till kraftigtsubventionerat pris". Det låter ju förnämligt, men vad det handlar om ärett abonnemang på Råd och Rön, som hushållningssällskapen erhåller fill ettpris av , . Subventionen gäller således någon enstaka hundralapp.Det är alltså detta som i lagutskottet och i socialutskottetanvänts som skäl för avstyrkande. I sägs bl. a. att "ökade kunskaper inom befolkningen omkostvanor som befrämjar en god hälsa är etf medel för kost- ochlivsmedelspolitiken". Det pekas vidare på att det inom utbildningsområdetbehövs insatser för att hälsofrågor, framför allt kostfrågor, skall ges enframskjuten ställning. Om de här stolta uttalandena inte skall vara enbarttomma ord, måste det visas en politisk vilja till handling. Chansenfinns nu i det här sammanhanget. Jag yrkar bifall fill reservation nr 4, Hälsoupplysning m. m. 154GUNNAR STRÖM (s): I socialutskottets betänkande 1986/87:20behandlas anslag till hälsoupplysning. I detta betänkande liksom i tidigarebetänkanden är tobaksbruket den stora frågan, en fråga som sedan 1971fortlöpande har diskuterats i denna kammare. Under allmänna motionstiden i årväcktes ett antal motioner, de flesta med samma innehåll som de som behandladesunder . Årets motioner har utmynnat i tre reservationer om tobaksbruket. I den första reservationen kräver vpk att man lagstadgarförbud mot rökning i offentliga lokaler. Enligt utskoftsmajorifetens mening kanman konstatera att betydande förbättringar har inträffat vad gäller rökningen ioffentliga lokaler. Det har blivit en större medvetenhet om att rökningen ärstörande och har skadliga effekter inte bara för rökaren utan även förmedmänniskorna i lokalen. En fortsatt kraftig opinionsbildning för en allmänattitydförändring gentemot rökningen är en effektiv metod att åstadkommarökfria offentliga lokaler, mer effektiv än ett lagstadgat förbud, varsefterlevnad skulle bli svår att upprätthålla. Jag yrkaravslag på reservafion nr 1, I reservation nr 2 kräver fastställande avmål. Det framhålls att regeringen bör ge i uppdrag att utarbetakonkreta hälsopolitiska mål för att minska tobaksbruket. Dessa mål skall sedanföreläggas för att stadfästas, I betänkandet konstaterar utskottetsmajoritet att arbetet mot tobaksbruk bedrivs på en rad områden och har myckethög hälsopolitisk prioritet. Vid tidigare behandling i har inte någrastörre meningsskiljaktigheter framkommit vad gäller inriktningen av samhälletsåtgärder. Utskottsmajoriteten bedömer därför att det inte finns skäl attförorda uppställda övergripande mål. Dessa skulle i så fall få en mycket allmänformulering och därmed inte vara fill mycket ledning. Jag yrkar avslag påreservation nr 2, I reservation nr 3 tar och vänsterpartietkommunisterna upp krav på en rökfri barnomsorg och skola. sadeutskottet att barnomsorg bör bedrivas i en miljö som det är angeläget att görarökfri. har utskottet samma inställning vad gäller rökfri barnomsorgoch skola, I arbetarskyddsstyrelsens och allmännaråd sägs också att barnomsorgen i sin dagliga verksamhet bör informeraföräldrar och barn om tobakens hälsorisker. har imeddelandeblad redovisat resultatet av en enkät om arbetet mot tobaksbruk inomkommunernas barnomsorg. Tobaksfrågan var en i hög grad aktuell fråga för deflesta förskolor, och Hälsoupplysning /n. i flerakommuner hade man en målsättning som stämde överens med de allmänna råden. är i färd med att utarbeta en skrift.Hälsofostran, för barnomsorgen, där bl, a, fökfrågan tas upp. Denna skriftkommer ut och skall användas vid utbildning av barnomsorgspersonal.Tillämpningsföreskrifterna från och skolöverstyrelsenunderstryker betydelsen av en rökfri barnomsorg och skola. Det är viktigt i skolan uppnår en miljö som motverkar tobaksdebufen, och rökrutor bör ejförekomma. De allmänna rådens effekter är nu föremål för uppföljning.Utskottet förutsätter att både och tarinitiativ till ytterligare insatser, om uppföljningen ger anledning till detta.Med det anförda yrkar jag avslagpå reservation nr 3, I reservation nr 4 av moderata samlingspartiet ochcenterpartiet tas bidrag till hushållningssällskapens hälsoupplysning upp.Lagutskottet har vid etf flertal tillfällen behandlat och avstyrkt motioner omdetta bidrag. Så var fallet även , hänvisade dock till att ett nära samarbeteetablerats mellan och hushållningssällskapen, och attsällskapen redan erhöll stöd i form av informationsmaterial till kraftigtsubventionerat pris. Det är viktigt att detta samarbete fortsätter och ommöjligt intensifieras. Dessutom sade lagutskottet att det finns möjligheter förkonsumentverket att lämna ytterligare bidrag inom ramen för stöd tillfrivilliga organisationer. Hushållningssällskapen tillhör de frivilligaorganisationer som tillförts . Hushållningssällskapenshemkonsulenter utför ett värdefullt arbete, bl, a, vad det gällerkostrådgivning. instämmer i denbedömningen. Med tanke på de möjligheter hushållningssällskapen har attfå bidrag genom och de inte obetydliga anslag de får frånlandstingen anser utskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd iriksdagen. Jag yrkar avslag på reservation nr 4. Jag yrkar bifall till socialutskottetshemställan i betänkande rir 20 och avslag på reservationerna. 155ROSA ÖSTH (c) replik; Jag undrar om riktigt har uppmärksammatmitt anförande. Jag skall dock ge honom ytterligare en chans att höra vad jaghade att säga. Jag upprepar alltså vad jag sagt. Det som för betydande stöd från landsting och från är alltsånågon tusenlapp från landstingen och någon hundralapp från konsumentverket.Jag tycker att det är mycket märkligt att man från majoritetens sida på sådanagrunder kan avstyrka en begäran om anslag. Vad det hela handlar om är alltså - som jag tidigare sade- att det finns én mycket stor efterfrågan på sådana här tjänster. Det är fleragrupper som behöver stöd i kost- och näringsfrågor. Det gäller t, ex, dem somhar slutat röka - det har vi tidigare varit inne på här - och som behöver hjälpmed uppföljningen av sitt beslut. Det kan också gälla unga barnfamiljer därföräldrarna själva har insett att de inte alls har tillräckliga kunskaper omhur Men det kan även gälla flera yrkesgrupper, som Prot.1986/87:104 för sinverksamhet behöver det här stödet och som i sin tur verkar som förmedlare avdessa kunskaper. Om man beviljade stöd till den här verksamheten, skulledet utan tvivel vara en stor och bra investering för det hälsofrämjande arbetet. Hälsoupplysning m. m. 156 () replik: Herr talman!Det är uppenbart att har samma uppfattning som vi i folkparfiet,nämligen att det skaU vara rökfri miljö i skolor och inom barnomsorgen. Mot denbakgrunden tycker jag att det är beklämmande att inte kan stödjavårt krav på att det skall vara självklart att föräldrar skall slippa ha sinabarn i familjedaghem där det förekommer tobaksrök, Tyvärr är det ju så -det framgår av den enkätundersökning som har gjorts ute i kommunerna - att manpå många håll inte tar hänsyn till föräldrarnas önskemål på den här punkten, 157 () replik: Vad gäller bidragen från landstingen vill jagsäga till att socialutskottet har fått uppgifter om att sådana härbidrag lämnas, och andra landsting ger bidrag för dethär ändamålet. Jag kan inte tänka mig att vi har fått felaktiga uppgifter. Vidare är det kanske litet förvånande att hushållningssällskapeninte begär att få bidrag via , för det finns ju en möjlighetatt den vägen begära pengar. Det är klart, , att vi är överensnär det gäller tobaksrökningen. Vi jobbar vidare med den frågan på samma sättsom fidigare. Det står klart att de råd som delas ut t. ex. i kommunernaalltmer efterlevs, så i det avseendet når vi resultat. Även i de kommuner där det kan vara svårt attplacera barn i fullständigt rökfria familjedaghem kommer det attordna sig även i det avseendet. Som jag har sagt är det bara att jobba vidare meddetta. Vi har ju klara belägg för att informationen på detta område verkligenhar nått fram. Jag tror således att det är viktigt att gå vidare med olika rådetc. Men naturligtvis kan arbetet intensifieras ytterligare, så att det blireffektivare. Vi jobbar alltså vidare med dessafrågor, och vi är överens om att det skall vara rökfria miljöer för barnen. 158ROSA ÖSTH (c) replik; Jag påpekade redan vid detta ärendesbehandling i socialutskottet att uppgiften om anslaget var felaktig, men detskedde för den skull inte någon justering i betänkandet. Det utgår alltså anslag från fillhushållningssällskapen men inte fill denna verksamhet - det är väsentligt attha det i minnet. Dessutom har hushållningssällskapen gjort en framställningtill om ett anslag till verksamheten. kan nogfå det bekräftat från departementet. Antingengillar man en verksamhet eller också gör man det inte, 11 protokoll 1986/87:104 Hälsoupplysning m. m. Idetta fall har socialutskottet uttryckt att det är en bra och värdefullverksamhet, och det vore därför rimligt att utskottet tog konsekvensen av sittställningstagande och var beredd att tillstyrka stöd. 159 () replik: Jag blev ännu mer förvånad när sadeatt hushållningssällskapen har vänt sig till för att fåanslag. Då skulle det alltså vara två felaktigheter i vårt betänkande, och detverkar skrämmande. Jag kan inte tro att det är så. De uppgifter som finns ibetänkandet har verifierats. vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 160 (): Det betänkande som vi behandlar just nugäller bl.a. hälsoupplysning, och där tas mest upp frågor som gällertobaksrökning. Om det är något område där hälsoupplysning är angeläget ärdet på tobaksområdet. Jag tänkte här bara kort beröra ett par aspekter påproblemet - andra har redan berört flera av frågorna. i harberäknat att 10 000 människor dör enbart på grund av tobaksskador.Ingrid nämnde 7 000, men även om det är 7 000 eller 10 000 är dettaantal onödiga dödsfall oerhört högt. Ca 1 000 personer förtidspensioneras varjeår på grund av tobaksskador. Det torde inte finnas någon enskild faktor som såpåtagligt skulle förbättra hälsoläget i landet som en minskning avtobakskonsumtionen. Tobaksskador är inte bara ett svenskt problem utan ocksåett världsproblem. Detta har i hög grad uppmärksammats avVärldshälsoorganisationen, WHO, som säger att tobakens skadeverkningar är detstörsta hotet mot västvärlden och skördar betydligt fler offer än t, ex,trafiken, I är tobaksbruket också ett växande problem,där de utländska tobaksbolagen bedriver en hänsynslös propaganda, WHO, sömverkligen har insett allvaret, har antagit en strategi för de närmaste årensarbete för att minska tobaksbruket. WHO:s Europaregion, söm tillhör, har år 1984antagit 38 hälsopolitiska mål för arbetet med Hälsa 2000. Utifråndessa mål skall de enskilda nationerna utforma egna program. Man skall alltsåställa upp egna konkreta mål för hur samhället skall minska tobaksskadorna.