prot · GA09131 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är viktigt att klarlägga att vi har gjort det medutgårtgspunkt i vårt förslag om en energiutvecklingsfond, som skulle ge etttillskott i storleksordnirtgen . Det är det belopp sombehövs för att få till stånd en förnyelse av energisystemet på ett lönsamt ochrationellt sätt. Jagvill göra ytterligare en rtoterirtg till protokollet om mångfalden i fråga omförnyelsen, och det gäller småskaligheten. Om man vill ge alla aktörer ungefärlika stor chans, kan man inte göra det genom att bilda utvecklingsbolag med destora aktörerna. De små aktörerna - företag, kommuner och enskilda - måste fåungefär samma ekonomiska förutsättningar som de stora bolagen. Jag tror att mankan göra det gertom att sätta ett garanfipris på elström som kommer från nyasmå vattenkraftverk, små vindkraftverk och kraftvärmeanläggningar, t. ex, i femår räkrtat från idrifttagningen. På detta sätt slipper kraftbolagen bygga utnya, dyra anläggningar, och de kan då med samma totalkostnad för elströmmenbetala det högre priset för nytillkommande ström. Därigenom kart ert smidigöverföring ske av den billiga vattenkraften även till artdra aktörer utartförkraftbolagen. Detär sådana satsningar som socialdemokraterna skulle ägna sig åt, om de verkligenville utnyttja den mångfald av fina resurser som finns lokalt i olika delar avvårt land. Det vore en nåd att bedja om att socialdemokraterna vaknade ur sincentraliserings- och planläggnirtgssträvan och verkligen såg till möjligheternai hela landet och inte bara hos några stora enheter, Anf.101 () replik; Vi får återkomma till förslag om en ertergiutveck-lingsfond ihöst och diskutera det då. kan bara konstateras att inte har merapengar att ställa till förfogande just , utan detförutsätter att denrta fond införs. Jag vill inte alls avvisatanken på mångfald när det gäller energiförsörjrting- Prot.1986/87:131 . Forskning, m. m. Jagtror att det i långa stycken: finns en mångfald, om vi ser fill energisystemeti dess helhet, och det skall självfallet utvecklas. Med de stora omställningarsom erfordras som en följd av kärnkraftsavvecklingen krävs dét emellertid ocksåkoncentrafion och utvecklingskraft för att få fram nya energisystem. I detsammanhanget tror jag att dertna insats från kraftindustrins sida kan vara avvärde. När det gäller de små kraftanläggningarnas framfid lär viockså få anledning att återkomma till den diskussionen. Jag tror att IvarFranzén har en chans att få betydande delar av sin vision uppfyllda. Tredje vice talmannen anmälde attIvar anhållit att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytteriigare replik. 102 (vpk): Jag vill nu förflytta oss tillarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 16 och yrka bifall till reservation 3 avKarl-Erik . 103 (): ansluter sig fillarbetsmarknadsministerns uppfattning när det gäller prioritering avforskningsområden på arbetsmarknadspolifikens område.- De fyra områdert somprioriteras är; forskning kring arbetsmarknadcrts funktionssätt, forskningkring arbetsmarknadspolitikens roll och utformning, utvärdering av dearbetsmarknads-polifiska åtgärderna samt forskning kring genomförande avarbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadsministern och också utskottet konstateraratt flaskhalsen när det gäller arbetsmarknadspolifisk forskning är den att detfinrtsför få forskare. Därför måste de fasta resurserna när det gällerarbetsmarkrtads-politisk forskning förstärkas. kommer också att tillsättastvå professorer i nafionalekonomi med särskild inriktning påarbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadsministern framhåller vidare att det skallgå att inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska resurserna ökaforskningsresurserna . Jämställdhetsforskning är redan ett prioriterat område,men det kan konstateras att det inte har blivit någon bredd påjämställdhetsforskningen. Det är nästan enbart kvinrtor som forskar på detområdet. JÄMFO - jämställdhetsforskningsdelegationert - fått iuppgift att följa utvecklingen när det gäller dels.andelen kvinnor som forskar,dels de kvinnliga forskarnas villkor, dels jämställdhetsforskningens utrymmebåde vid universiteten och vid de olika, disciplinerna inomuniversitetsvärlden. Vidare konstateras att det behövs manliga forskare på etthelt annat sätt än nu och att samarbetet i mellan olika forskare pådetta område måste öka. När det gäller jämställdhetsforskningens inriktningkonstateras att ert viktig del i jämställdhetsarbetet är. att förbättrakvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Därför har regeringert gett ,i uppdragåt JÄMFO att utarbeta ett forskningsprogram. Vidare hararbetslivscentrum gjort en förstudie på detta område. utom har JÄMFO gett ut enrapport rörande kvinnorrtas villkor i arbetslivet. Det är ert irtverttering avforskningsbehovet på det här området. JÄMFO har också fått i uppdrag attfortlöpande bevaka forskningen ur jämställdhetssynpunkt inom helaurtiversitetsvärlden. På det sättet skulle man också kunna vidgaforsknirtgsområdet. är det i stort sett bara på det humanistisksamhällsvetenskapligaområdet som forskning pågår: Det anförs att jämställdhetsforskningen måstevidgas till att även gälla det medicinska forskningsområdet och att martdärvid måste prioritera medicirtsk kvinrtoforsk-ning. Utskottet instämmer idet. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall fill arbetsmarknadsutskottetshemställan i betärtkande 16 och avslag på de tre reservationerna.. Forskning,m. Anf.104 (): har redogjort för moderata samHngs-partiets synpå statens ansvar för den fria och obundrta forskningen. Det är därförnaturligt att vi ser mycket allvarligt på den politiska styrning av högskolansverksamhet som den sektoriella uppdragsforskningen kan innebära. Vi anser attdet är viktigt ätt irtom varje forskningsområde kunna göra riktiga avvägningarmellan olika forskningsbehov. Sådana avvägnirtgar bör göras ufifrårtvetenskapliga kriterier. Mot denna bakgrund har vi under en följd av år krävtatt verksamheten irtom byggforskningsrådet och statens institut förbyggnadsforskning i relevanta delar skall inordrtas i ochhögskolans verksamhet. Övriga delar av verksamheten kan avvecklas. Enavveckling av verksamheten bör ske successivt under fiden fram till år 1990.Som en kortsekvens av detta krav har vi föreslagit att ramar och anslag förbyggnadsforskningen och för experimentbyggartdet skall anpassas till dessaavvecklingsplaner. Jag yrkar bifall till reservationerna1,2 och 3 i bostadsutskottets betänkande 1986/87:19. 105 PER OLOFHÅKANSSON (s); Vi diskuterar uu det sista utskottsbetärtkandet i den relativtomfattande samlirtgert betärtkartdcrt som fått . Det är möjligtatt det är en händelse att bostadsutskottets betänkande placerats sist, men detkan också bero på en medveten planering i den meningen att det handlar om dertbyggda miljön och om sättet att fungera i denna, vilket haren i mycket vidmening tvärvetenskaplig betydelse. Jagskall nu inte försöka göra någort summering av dagens debatt. Det är för övrigticke möjligt med hänsyn till omfattningen. Men jag skall inte avstå frånmöjlighetert att rtågot diskutera med moderata samlingspartiets företrädårenär det gäller just bostadsutskottets betänkande. Där finns några tankegångarsom är värda att tas upp. Somvanligt reserverar sig vad gäller byggforskningsrådet och dessframtida ställrting. Man framställer det så att byggforskrtingsrådet sysslarmed två saker, något som man betecknar som "relevant verksamhet" ochnågot som betecknas som "övrigt". Den relevanta verksamheten anserman att andra huvudmän skall syssla med, i första hand högskolorna. Den övrigaverksamheten skall läggas rted. Forskning, m. m. Detta leder till ett par frågor. Vad är dert relevarttaverksamhetert? Det vore bra om kurtde beskriva dertna och genågra exempel på vad relevant verksamhet är inom byggforskningsrådet . Detskulle vara till nytta för dert fortsatta debatten att veta detta. Man sägeratt den relevanta verksamheten skall fortsätta,- i första hand vid högskolorna.Det är säkert inte ogenomtänkt skrivet, och det vore intressartt att fåhöra vad som kommer i artdra hand. När det gäller statens irtstitut för byggnadsforskrtirtg,SIB, gör moderaterrta också Crt tudelrtirtg, säger att dcrt verksamhetsom har samhällsvetenskaplig inriktning skall överföras tillhumanisfisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet. Den övriga verksamheten vidSIB skall t, ex, kunrta fortsätta i bolagsform och bedrivas i privat regi. Jagskulle bli glad om Irtgela Gardrter ville ge ett par exempel på den övriga verksamhetinom SIB som enligt hcrtrtc är lämplig att bedriva i bolagsform. När det gäller den teknikoriertterade forskrtingen, somockså behandlas i reservation 1, säger man att artsvaret i större utsträckningskall åvila byggbranschert och att det därigenom skapas garantier för attforskningen får den avsedda relevansen för byggsektorn och byggproduktionen.Det leder fram till funderingar kring ansvar: Är det meningen att byggbranschenskall ta ett större kostnadsansvar eller vad är det som avses? Och gararttier;Vad är det för skillnad mellan pengar som kommer från statsrådet kassaoch pengar från dert privata byggbranschen? Eller avser man att gå in och pånågot sätt styra dert fria forsknirtgert? Jag tror det vore till nytta för denfortsatta tankeverksamheten om ville lyfta litet grand på denhär förlåten. Jag tycker att röjer sig rejält i sitt sättatt skriva när man talar om den teknikorienterade forskningen. Man talar där ombyggandet som om det vore en totalitet, dvs, som om det hartdlade bara om attproducera. Jag tycker det allvarliga ligger i att mau så fullstärtdigt glömmeratt byggandet tar sikte på en förvaltrtirtg, där vi märtrtiskor kommer irt.Dert viktiga uppgiften för byggforskningen är att lösa förvaltnirtgsproblemen;byggandet är ett medel att riå ett så bra mål som möjligt, nämligen att skaffafram bra bostäder och lokaler för de olika verksamheter-som vi bedriver. , herr talmart, kan jag inte låta bli att rtågotkommerttera också det faktum att man påstår att man skall skapa garantier föratt forskningsresultaten verkligert rtår ut till och kommer byggbrartschert idess helhet fill godo. Man säger; En sådan utvecklirtg förutsätter emellertidatt byggbrartschert tillåts bedriva en marknadsorienterad produktutveckling,som inte är så kringgärdad av regleringar och styråtgärder som är fallet i dag.Mot den bakgrundert skulle jag vilja be ge oss ett exempel på enmarknadsorienterad produktutveckling - om det har någort koppling till det ämnesom behandlas i det här betänkandet skall vi kanske inte diskutera -som inte tillåts. Med det här, herr talmart, vill jag helt kort yrka bifalltill bostadsutskottets hemställan i dess helhet. 106INGELA () replik: Per har frågat mig vad som ärrelevant verksamhet som skulle kunna föras över till högskolan. Enligt vårtsätt att se säkert är det högskolarts sak att avgöra vilken forsknirtg somutifrån vetenskapliga kriterier skall prioriteras och som högskolart skullekunna ta över. 107 PER () replik; Jag skall inte härtga upp mig på dert srtabbaomdöpningen -det är sådant som vi alla kan råka ut för. Men jag tycker det ärbeklämmande att moderata samlingspartiets företrädare är så tomhänt när detgäller för den här näringen så väsentliga frågor som dem jag har ställt atthort bara säger; Vad som är relevartt får de som skall bedriva den framtidaverksamheten själva avgöra. Det är ytterst beklagligt att man avstår frårt attge för den framtida diskussionert viktiga svar när det gäller det här avsnittetav forskningsdebatten, som är så betydelsefullt för oss alla, oavsett om vi boreller verkar, för det gör vi i allmänhet, och som handlar om ting som harkoppling till det som behandlas i bostadsutskottets betänkande. Det ärmycket beklaghgt att man ger för dagens diskussion så irttetsägartde svar somdet irtnebar att inte ge något svar alls, 108 () replik; Jag förstår att Per har svårtatt förstå mitt svar - vi har litet olika syrt, I moderata samlirtgspartiethävdar vi med emfas behovet av en fri och obunden forsknirtg, och då kan maninte ge sig in och styra och genom ett antal exempel ge högskola ochuniversitet pekpinnar när det gäller vad de skall syssla med. Det anser vi attde själva kan avgöra ufifrån vetertskapliga kriterier. 109 PER () replik; Att tala om fri och oburtden forskrting närman själv föreslår att den skall bedrivas i bolagsform är väl att hoppa i heltgalen tunrta, . Det är ju vad moderata samlingspartiet föreslår ireservatiorten. Förklara för mig; Hur fri, hur obunden, blir en forskrtirtg sombedrivs i bolagsform, jämfört med ert forskning där staten fillhandahåller detkapital som behövs för att bedriva den? Tala inte om bundenhet när det gällerdet som vi i allmänhet kallar för fri och obunden forskning och påstå atten forskning som bedrivs i bolagsform skulle vara mindre bunden än den! Tredje vice talmannen anmälde attIngela anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik, 110 (); Låt mig läsa upp några geografiska namn förde närvarande i kammaren: , , , , ,Lörudden, Smygehuk, , Haraholmen, Nikkaluokta, Herrvik,Arvika-Blom-skog, Suddesjaur-Sudok, , , , ,, , , , Forskning, m. m. Forskning,m. Vadär det nu detta? Jo, det är bemannade väderstationer som antingen harförsökt lägga ner fidigare eller vill lägga ner , har centernkämpat för att de stationer som var bemannade rtär fattade, beslut omPromis 90 - ett avancerat tekniskt meteorologiskt system - skall fortsätta attvara bemannade tills försöksverksamheten med detta har prövats, utvärderats ochredovisats för . Orsakernatill våra åsikter är flera. Dessa stationer ger ofta de enda arbetsfiilfällenapå avlägset belägna orter. Att göra människorna på dessa orter arbetslösa ärsamhällsekonomiskt dyrt, vid sidan av de personliga svårigheterna. Närnedläggningarna av synopstatiorter nu fortsätter tar man bort basen för dennuvarande observationsverksamheten innan försöksverksamheten utvärderats. Såsent som diskuterade vi i dechargedebatten vad enförsöksverksamhet är för något. Vi kom då fram fill att om man tar bort basenför ätt utvärdera försöksverksamheten så har man gjort fel. Vi menar att man nugör fel när det gäller SMHLs försöksverksamhet. Enutredning sammansatt av meteorologer, hydrologer och tekniker anser också från meteorologiska syrtpunkter bör behålla de bemanrtade statiorternatills man ser hur de stora tekniska experimenten fungerar,. Vii tycker också att hos regeringert borde begära att fåri uppdrag att förutsättningslöst undersöka i vad mån basen förnedläggningshotade synopstationer kan breddas genom samarbete med andrastatliga myndigheter. Detär ett led i vår kamp för ätt bevara arbetsplatser i skärgården.Socialdemokraterna fortsätter att tala om att man vill och skall ta regionalpolifiskahänsyn vid alla beslut. Socialdemokraterna fortsätter emellerfid att göraprecis tvärtom. ' Jag yrkar bifall till reservation nr 2 i trafikutskottets betänkande nr27. Ul (); Dagens debatt om forskrting har varit omfattande och analyserande överett brett fält. Självfallet har debatten koncerttrerats mycket krirtgfrågeställrtingar där utskotten haft delade meningar redovisade ireservationer. Låt mig så här i debattens slutskede lyfta fram en fråga därutskottet är enigt och ger regeringen sin menirtg till kärtna. Det gäller vadutskottet har anfört om utbildning och forskning som avser fysisk fostran ochidrott. Vadhar då utskottet anfört? Jo, efter att ha redovisat nuvarande utbildning ocholika framställningar säger utskottet; "Utskottet har förståelse för attdet kan vara svårt att inom ert institufiou för lärarutbilduing beredaerforderligt utrymme åt utveckling och forskning i vad gäller idrottens mångaoch olikartade basämnen och den informations- och kunskapsspridning som är avintresse för bl. a. idrottsrörelscrt. Frågart om en självständig högskoleenhetför fysisk fostran och idrott bör därför skyndsamt prövas av regeringen." Det finrtS mårtga uttalanden frånpersoner med god fackkuuskap som verifierar detta. hänvisatill ett reportage i nya tidning som behandlar professorSaltins förslag till ett vetenskapligt institut i . Rektorn för GIH i , , drar därslutsatsen att idrotten behöver sin egen högre utbildning för det första föratt utveckla idrotten, både bredd och elitidrott, och för det andra för attproducera bra idrottslärare för skolan. tycker att det är enolycklig kompromiss att försöka jämka ihop dessa olika mål och syften. Som vi framhållit i motioner från , borde enlokaliserirtg av idrottsrörelsens egen högre utbildning till varanaturlig. har redan nu goda förutsättrtirtgar resursmässigt att ta emoten högskola för idrpttcrts egen utbildning. En omfattande utbyggnad planerasockså av . Även sponsorer för forskningsverksamhet har anmält sittintresse. Vår förhoppning i äratt högskolan i Falun-Borlängeskall finnas med när regeringen prövar frågan om lokalisering av idrottens egenhögskola. 112 (): har i stort sett varit enigtom inriktningen av byggnadsforskningen. Den meningsskiljaktighet som harfunnits och finns i utskottet har redan kommit till uttryck i den härdebattert. Låt mig markera vad vi från säger i vårkommittémotion om vikten av att det sker en intertsifiering avforsknirtgsinsatserna om fukt och mögel i byggnader och om skadeverkningar avförsurningen på byggnader. Vi har också angett att väg- och anläggningsområdetär ett angeläget område som bör prioriteras, liksom forsknings-ochutvecklingsinsatserför energihushållning i byggnader samt administratiortcrtinom byggforsknirtgert. Beträffande organisationen har utskottet avstyrkt kravfrån om att statens råd för byggforskning och statens institut förbyggforskning i skall avskaffas. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan på den punkten. har i annat sammanhang föreslagit att ettmiljöforskningsråd skall inrättas. När detta sker, bör mart närmare se överutformningen av organisationen för statens insatser för forskning ochutveckling inom byggforskningen i stort. Låt mig så beröra den punkt i betänkandet därvi från anför reservation. Det gäller just bidrag till statens institut förbyggforsknirtg. Vi har i reservation 4 tillstyrkt bifall till kravet i Gunrtar Björks i motion om inrättande av ytterligare professurer vid i . För att det skall vara möjligt bör anslaget räknas upp med 2 milj. kr. Vi tycker att det är riktigt. SIB har fått vidkännas nedskärrtirtgar avsina anslag. En sådan utveckling kan vara speciellt allvarlig och kart på sikthota forskrtirtgs-institut utanför de traditionella högskoleorterna. Det villvi från inte medverka till. Vid bostadsutskottets studiebesök i nyligenframfördes välmotiverade skäl för en förstärknirtg av det anslag som föreslåsi motion. Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall till reservafion nr 4. Forskning, m. in. 9 protokoll 1986/87:131 Forskning, m. m. När det gäller fukt- och mögelproblematiken, som jagirtledningsvis berörde, har vi från sida sett det som artgelägetatt prioritera forsknirtgert. Det står helt klart att det firtns ettdokumenterat behov av fortsatt forskning och utvecklirtg krirtg just åena sidart skall urtdvika fukt- och mögelskador öch å andra sidanuppfylla kraveu på crt effektivare energianvändning i byggnader. Den framtidacrtcrgiartvärtdrtirtg-ert och knappheten på energi ställer krav på bättreisolering i bostäderna. Detta krav tillsammans med kraven undermiljonprogrammets dagar att snabbt bygga bort bostadsbristen, vilka gav upphovtill sämre kvalitet i byggmaterial och i en del fall felaktiga byggmetoder, harlett till att omfattande fukt- och mögelskador har uppstått. Hur vi skall kommatill rätta med denrta sammansatta problematik krävs det mer och intensivareforskrting omkring. Den ökade försurningen i luften medför också storapåfrestningar på byggbeståndet. Försurningen påverkar bl, a, vissa äldrebyggnader i t, ex. kalksten och sandsten. Därigertom hotas betydandekulturvärden. Försurningens effekter på moderna material är bristfälligtkärtda. Ertligt vår uppfattrting finns det flera skäl som talarför ökade forskningsinsatser inom väg- och anläggningsområdena. Upprustnirtgehav bärigheten på vägar och broar måste intensifieras både på grund av tidigareeftersatt underhåll och på grund av nya bärighetsnormer som en anpassriing tillEG. Den framfida satsnirtgen på naturgas kräver ökad byggnatiort av tunnlar ochbergrum för energilagring. Det eftersatta underhållet på VA-rtätets dammar ochhamnar är ett anrtat skäl till ökade forskningsinsatser. Även om utskottet formellt här avstyrkt mofiortcrrta harutskottet inte haft invändningar i sak. Skrivningen är välvillig, och därförhar vi i inte funnit auledning att reservera oss på dert härpuuktert. Jag vill ånyo understryka vikten av att forskningsinsatserrta får denprioriterade inriktning som jag här har redovisat. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservation 4 och i övrigt till utskottets hemställan; 113 PER (); Utskottets värderadeordförande inledde med formuleringar som gav intrycket att det råder en bredsamstämmighet irtom bostadsutskottet rtär det gäller forskningen irtom vårsektor. Jag har irtte svårt att förstå Agrte bedömning i det avseendet,men det förutsätter att vi tänker bort . Det skiljer nämligen ljusårmellart moderaterrta och resten av utskottet. Jag tycker inte, ,att vi skall tänka bort , utan det är bättre att vi gemensamtbekämpar de åsikter som står för. Som jag ser det är det inte braatt det synsätt som står för vinner insteg inom det område vi harbevakat. Jag tolkar samstämmighetcrt som en inbjudart att vi gemensamt skallattackera . I det avseendet ställer jag gärna upp. 114STEN (); Sedan jag höll mitt anförande har ingen av desocialdemokratiska talarna velat kommerttera de påståcrtdcrt som jag gjordebeträffande substanscrti de anslag som regeringen vill ge till teknisk forsknirtg och Prot.1986/87:131 utveckling. Av den anledningen konstaterar jag för protokollet inte har något att invända mot de beräkningar som jaggjorde i mitt anförande. Överläggnirtgen var härmed avslutad. (Beslut i ärertdcrta skulle fattas vid rtästaarbetsplcrtum.) 10 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1986/87:32 om anslag tilloförutsedda utgifter för /88 (prop. 1986/87:100 delvis), 1986/87:51 om ändrade regler vidallmän fastighetstaxering (prop. 1986/87:156) och 1986/87:39 om beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sjuttioandra möte (prop.1986/87:125). Beträffande dessa ärenden meddelade tredje vice talmannenatt inga talare var anmälda. (Beslut i ärendena skulle fattas vid nästaarbetsplenum. 1986/87:16om bostäder åt unga (prop. 1986/87:93 delvis). 115JAN (); Jag kommer i mitt anförande att ge flerakonkreta exempel på några av alla de problem som möter ungdomarrta på dagertsbostadsmarknad. Vidare kommer jag att visa att majoritetens förslag i dettabetänkande inte kommer att förbättra ungdomarnas situation. Snarare kommersocialdemokraternas politik att förvärra de problem som finns . Även omdet här betänkartdet endast upptar en del av de ärenden och de förslag somfanns i regeringens proposition, tycker jag att det är viktigt att vi här ikammaren för en debatt om alla de inslag i bostadspolitiken som de facto harlett till de problem som ungdomarna har på bostadsmarknadcrt. Jag kommer också att i mitt artförartde beröra vad det ärsom har skapat alla problem och slutligen gå igenom tio konkreta åtgärder somkrävs för att lösa ungdomarnas nuvarande situation. kart ha undgått att märka attungdomarna har stora problem på bostadsmarknadcrt. syns nyalöpsedelstexter, rubriker ochreportage om alla de svårigheter som möter uugdomarrta när de vill sätta egetbo, I står närmare ,40 000 ungdomar i den kommuualabostadskön, i och 16 000 resp, 4 000, Många politiker är tagrta på särtgen, I ren desparationför de fram idéer om att bygga tillfälliga ungdomsbostäder i baracker.Socialdemokratiska politiker som för bara predikade attbostadsbyggandet behövde begränsas talar om vikten av att snabbt ökartyproduktionen. Allt fler andra har dock börjat inse sambanden. De förståratt ungdomar-rtas rtuvarande problem på bostadsmarknaden är ett direkt resultatav den tidigare förda bostadspolitiken.