prot · GA09111 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:111 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Med hänvisning till tidigare insänt intyg anhåller jag omledighet på grund av sjukdom från riksdagsuppdraget till pågående riksmötesavslutning. Kammaren biföll denna anhållan. Tredje vice talmannen anmälde attOlavi () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare förGöran . 2 § Kompletteringsval till utskott 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant ijustitie- och näringsutskotten under ledighet anmält hansersättare . Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant iförsvarsutskottet under ledighet anmält hans ersättare i . Tredje vice talmannen förklarade valda till/ suppleant i försvarsutskottet / i '(m) / suppleanti justitieutskottet () supplea/Ui txäringsutskottet () Prot.1986/87:111 3§ Upplästes följande inkomna skrivelse; Undertecknad får härmed anhålla om all bli entledigad frånuppdraget som ledamot av riksdag fr. o. m. . Kammaren biföll denna anhållan. 4 § Svar på interpellation 1986/87:219 om vårdyrkena Interpellationssvaret hade före sammanträdet utdelats tillkammarens ledamöter. har frågat vilka åtgärdersocialministern ämnar vidta för att göra vårdyrkena mer attraktiva. Interpellationenhar överlämnats till mig. Jag har valt att i ett längre svar redovisa en radåtgärder som planeras och genomförs. Tiden medger inte alt jag läser heladetta svar på punktskrift, och jag väljer därför att göra en kortsammanfattning. Liksom anser jag att frågan om rekryteringoch utbildning av personal inom äldre- och handikappomsorgen är av mycket storvikt för att ge gamla och handikappade möjligheter all bo hemma trotsomfattande behov av vård och service. Många kommuner har betydanderekrylerings-och personalsvårigheter när det gäller både ochinstitutionerna. Det är många olika faktorer som ligger bakom dessasvårigheter. I mitt svar erinrar jag om att viktiga markeringar gjordesi höstens avtalsrörelse beträffande det stora ansvar som vårdarbete inomöppenvården innebär. Jag pekar också på del omfattande utvecklingsarbete sompågår i de flesta av landets kommuner. I många av dessa projekt tar man uppåtgärder som syftar till att utveckla yrkena inom öppenvården och ökamöjligheterna till stimulans för de anställda. I en särskild rapport i en skriftserie, därsocialdepartementet kominer att redovisa försöksverksamheten inom ,tar man upp personalprojekten och redovisar en rad olika erfarenheter. Regeringen gav i uppdrag alt vidtaåtgärder för alt förbättra personal- och rekryteringssituationen inom densociala . Åtgärder bör övervägas inom flera olika områden, ocharbetet skall redovisas till . Ävenäldreberedningen kommer att ta upp dessa frågor. Också personalsituationen inom barnomsorgen kommer allkräva ökad uppmärksamhet. Redan nu har många kommuner problem med att rekryterapersonal. Behovet av ytterligare personal inom barnomsorgen kommer alt öka isamband med utbyggnaden av barnomsorgen till full behovstäckning fram till1991. medverkar på olika sätt till all öka personalrekryteringen.Under våren har vi i samarbete med olika myndighe- Prot. ] 986/87:111 teroch organisationer informerat via film, , radio m. m. om yrkena i syfte att förbättra rekryteringen. analyserar orsakerna tillavgångarna inom förskollärar- och barnomsorgsyrkena. Även fortbildningen spelar en viktig roll på detta område.Stöd till fortbildning ingår i regeringens proposition till omnya statsbidrag till barnomsorgen. Även personalsituationen inom hälso- och sjukvården kräverökad uppmärksamhet. Vårdlinjen inom gymnasieskolan attraherar nu inte likamånga ungdomar som förut. Inom landstingen pågår många olika akfiviteter föratt öka rekryteringen. bedriver ett särskilt rekryteringsprojekt. Avslutningsvis, herr talman, vill jag peka på betydelsenav att vi med kraft bearbetar de problem som rekryteringssvårigheterna utgörinom hela den sociala sektorn. Inom pågår många olika aktiviteterliksom inom kommunerna. Men detta är inte tillräckligt. Hela utvecklingeninnebär att arbetsmarknaden är gynnsam för dem som ger sig in i vårdyrkena.Detta måste vi alla hjälpas ät för att göra klart för unga människor. Det är ensäker satsning att gå in för ett yrke inom vårdsektorn. Regeringen kommer ävenfortsättningsvis att ägna dessa frågor särskild uppmärksamhet. Del utdelade svaret var av följande lydelse: har frågat vilka åtgärdersocialministern ämnar vidta för att göra vårdyrkena mer attraktiva. Interpellationenhar överlämnats till mig. interpellation behandlar,personalsituationen inom såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg samthälso- och sjukvård. Jag kommer därför att redovisa mina synpunkter område förområde. Liksom bedömer jag frågan om rekryteringoch utbildning av personal inom äldre- och handikappomsorgen som mycketbetydelsefull för möjligheterna att ge gamla och handikappade möjligheter attbo hemma trots omfattande behov av service och vård. Många kommuner, särskilt itätortsområden, har svårigheter alt rekrytera personal till hemtjänstenoch även till institutionerna. Möjligheterna att rekrytera kompetent personal påverkasdels av arbetets innehåll och organisation, dels av dimensionering ochorganisation av grundutbildning, fort- och vidareutbildning. Andrabetydelsefulla faktorer är lönesättning och attityder till yrket. Höstens avtalsrörelse gav som resultat att vårdbiträdena ihemtjänsten fick en väsentlig förbättring som en markering av det stora ansvarsom är förenat-med utövandet av deras yrke. Kommunerna driver sedan flera är ett omfattandeutvecklingsarbete i syfte att förbättra äldre- och handikappomsorgerna, och regeringen beviljar medel till utvecklings- och förnyelsearbete inom . Ca 300 projekt har fått ekonomiskt stöd. Bland dessa finns ett trettiotal projekt som direkt syftar till att förbättra utbildnings- ochforlbildningssiiu- ationen. Inslag av fortbildning, organisationsutveckling och arbetsmiljöför- 73 Prot.1986/87:111 bättrande åtgärder finns i de flesta av de projekten. Några avprojekten kommer att redovisas isocialdepartementets skriftserie "Social Hemtjänst".Skriftserien vänder sig främst till personal i i syfte att ge tipsoch erfarenheter för att förbättra kvalitet. En av de femskrifterna, "En ny stolthet"., behandlar utbildnings- ochförändringsarbetet i . Det är emellertid också nödvändigt att ta centrala initiativför att underlätta personalrekrylering och vidta åtgärder som gör det möjligtför kommunerna att behålla sin personal; Regeringen har därför i är gettsocialstyrelsen i uppdrag att genomföra vissa insatser och föreslå andrainsatser som syftar till att förbättra personal- och rekryteringssituationeninom den sociala . I arbetet ingår att föreslå åtgärder som på kort sikt kanöka rekryteringen av såväl vårdbiträden som arbetsledande personal ihemtjänsten. Del gäller t.ex. information om arbetets innehåll och möjlighetertill allmänheten, arbetsförmedlare, syo-konsulenter, elever, lärare, etc.Initiativ till verksamheter som syftar till att öka 'samarbetet mellansocialtjänsten och utbildningsansvariga för gymnasieskola, komvux.och högskolaskall också övervägas. Ett resultat av ett sådant samarbete bör kunna bli enutveckling och förnyelse av utbildningsinnehåll mm. I ett längre perspektivskall arbetet utmynna i analyser av de-faktorer som försvårar rekrytering ochutbildning samt i förslag till förändringar i syfte att undanröja dessa hinder.Utbildningarnas organisation, dimensionering och resursfördelning är ocksåfrågor som skall analyseras i detta arbete. Arbetet skall genomföras i samarbete med berördadepartement, myndigheter och fackliga organisationer. Arbetet skall varaavslutat och redovisat till . Slutligen kommer äldreberedningeninom kort med sitt betänkande, där med bl. a. rekryterings- ochpersonalfrågor är en av huvudfrågorna. Även personalsituationen inom barnomsorgen kommer altkräva särskild uppmärksamhet . har flera kommuner problem med att rekrytera förskollärare och barnskötare. Enligt socialstyrel sens senaste personalprognos behöver sammanlagt 21 000 förskollärare och, 15 000 barnskötare (motsvarande ca 26 000 årsarbetarejutbildas , . då barnomsorgen skall vara fulltutbyggd. medverkar på olika sätt till att ökapersonalrekryteringen inom barnomsorgen. har vi tillsammans medsocialstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet. organisationer informerat via film, , radio, tidningar,ochgenom särskilt material till bl.a. syo-konsulenter och arbetsförmedling för attstimulera ungdomars intresse för arbete inom barnomsorgen och förbättrarekryteringen till utbildningarna. Denna information skall fortsätta. Vidare harmedel tilldelats kommunala projekt som syftar till att kartlägga ochutveckla arbetstillfredsställelse inom barnomsorgen samt projekt som rör olikaattilydpäverkande infoimationsinsatser i kommunerna avseende ., i , 74 har påbörjat ettarbete med all undersöka orsakerna bakomavgångarna inom förskollärar- och barnskölaryrkena. Fortbildningen spelar också en viktig roll när det gälleratt skapa stabilitet i yrkeskåren. I det förslag till nytt statsbidragssystem för barnomsorgen som ' regeringennyligen lagt fram har fortbildningens betydelse markerats. I ' '""" statsbidragetför daghem är ett belopp av . per avdelning/enhet inberäknat förfortbildningsinsatser för personalen. Hälften av detta belopp är avsett förpersonalen i daghem, medan resterande . är avsedda förfortbildningsinsatser för personalen i familjedaghem, deltidsgrupper och öppnaförskolor. Även personalsituationen inom hälso- och sjukvården kräveruppmärksamhet. Vårdlinjen i gymnasieskolan attraherar numera inte så mångasökande ungdomar som . Detta medför dels alt antagningskraven sjunker,dels alt färre ungdomar fortsätter sin utbildning t. ex. till sjuksköterska.Inom landstingen pågår många olika aktiviteter för att försöka intresseraungdomarna att välja ett vårdyrke. bedriver därtill ettsärskilt rekryteringsprojekt. Även om frågor rörande löner och arbetstidersäkert har stor betydelse för yrkets attraktionskraft, anser jag attinställningen, attityden till arbetet haren minst likastor betydelse. Det ärdärför viktigt att sprida kunskap om del kvalitativa innehåll ett arbete harsom innebär att man hjälper och vårdar människor. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag åter konstateraatt möjligheterna att rekrytera och behålla kompetent personal är avgörandeför utvecklingen av såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg samthälso- och sjukvården. Detta innebär bl.a. att nämnda områden är en säkerarbetsmarknad, och det är viktigt all detta görs klart för ungdomar och vuxnasom står i begrepp all välja utbildning och yrke. Regeringen kommer även fortsättningsvis att ägna dessafrågor särskild uppmärksamhet. 3 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation.Vid en genomläsning av svaret får man intrycket att har insettproblemets vidd. 1 svaret sägs t.ex. att många kommuner, särskilt itätort.sområdena, har svårigheter att rekrytera personal till hemtjänsten.Det är en sak som alla känner till vid det här laget. I svaret nämns vidare att 21 000 förskollärare och 15 000barnskötare behöver utbildas . Det behövs 100 000 vårdbiträdenfram inom öppen vård, där nytillskottet bara är något lusentalper år. Det är en allvarlig oro för hela den viktiga sektor som vården utgörinom den offentliga verksamheten vilken ligger bakom min fråga. Jag vet attmånga andra delar denna oro. Dess värre måste man konstatera att de förslagtill åtgärder som svaret innehåller inte på något sätt skingrar bekymren förhur vården skall få sitt behov av kompetent personal tillgodosett under kommandeår. Del problem som här tornar upp sig blir inom en näraframlid gigantiskt. Dä duger del inte med en ytlig analys, som i sin lur ledertill åtgärder av ganska begränsad räckvidd. Att de förslag till åtgärder somsocialministern nämneri någon väsentlig grad skulle kunna ändra situationen måste man nog ' varaöveroptimistisk för att tro. Förslagen till åtgärder framstår som ganska lättviktiga,inte tillräckligt genomgripande och radikala, utan ganska traditionella snarastsom för all dölja bristen på rejäla tag. De inger därför föga hopp. 1 slutet av svaret återvände statsrådet till denofrånkomliga verkligheten och konstaterar alt vårdlinjen i gymnasieskolannumera inte attraherar så många sökande ungdomar som . Antagningskravensjunker naturligtvis, och det lär kvaliteten pä vården också göra. Detsammagäller utbildningen till sjuksköterskor. Statsrådet snuddar hastigt vid något väsentligt när hankonstaterar alt löner och arbetstider säkert har stor betydelse för yrketsattraktionskraft. Men här bränner marken tydligen. Därför lämnar statsrådet denfrågan snabbt, för att i stället sprida den viktiga kunskapen om hur mycketarbetet ger utövaren när man hjälper och vårdar människor. Man skall inte undervärdera den aspekten. Det utförsverkligen stora insatser i det myckna vårdarbete som bedrivs, därinspirationskällan inte rimligen kan vara hög lön, eftersom den är tämligenlåg, inte heller ett lätt arbete, eftersom det oftast är tungt, och inte enkort arbetstid, eftersom den ofta är lång och utförd i ensamhet. Inspirationen i ett sådant arbete måste helt enkelt kommaur en god och människovänlig inställning gentemot de människor som man vårdaroch kommer i kontakt med. lämnar hastigt lönefrågan, där det gällervad arbetsgivaren ger, för att i stället komma över till frågan vad arbetarenfår ut av sin arbetsuppgift. Det påminner osökt - säkert utan att BengtLindqvist avser det - om det gamla förkättrade talet om vårdyrkena som kall,vilket dömde vårdpersonalens representanter till tystnad i mångalöneförhandlingar. Men hur gör den arbetsgivare som saknar kvalificeradarbetskraft? Jo, han höjer lönen. Vad gör staten när man vill ha en toppkrafttill någon topptjänst inom någon förvaltning? Ja, inte talar man om vad arbetetger precis, utan man lockar med lönen. När man tillsatte direktörerna tillallas våra löntagarfonder, nog lockade man med lönen då. Och även om manåberopar andra kvaliteter i ett arbete kan man inte gå förbi det tyngst vägandeargumentet, nämligen den hårdvaluta som uttrycks i ekonomiska termer. De somrimligen är mest känsliga för ett sådant argument borde vara de som har minstavdenna vara tidigare, och brister det här kan inte andra kvaliteter i detarbetet kompensera. Det pågår en norm- och idealbildning i samhället där demönsterbildande människorna är ekonomiskt framgångsrika. De är ofta teknikeroch datafolk. De sysslar med ekonomi, administration och snabba klipp. Det ärdessa som framgång på världsmarknaden och välfärd är beroende av. Detär en kritstrecksrandig, sober miljö som utgör framgångens jordmån. Här liggerdet tunga, slitsamma, ryggvärksresulterande slitet med vård av gamla, sjuka ochåldrade människor långt i lä. Glamouren inställer sig inte så lätt i detlågavlönade arbetet med att lyfta, städa, vända, torka av och byta. Ändå är detta arbete på gräsrotsnivå lika nödvändigt förvårt lands framtid som något annat. Det är lika viktigt att sitta ned och talamed en åldring på ett ålderdomshem eller hemma i en lägenhet som att samtalavid en aldrig så viktig bolagsstämma i ett direktionsrum. Och det kan vara likaviktigt att leka med ettbarn som att bygga upp ett företag. Tyvärr har den värdeskalan PrOt.1986/87:111 kommit bort. I de sista raderna i svaret säger :"Regeringen kommer även fortsättningsvis att ägna dessa frågor särskilduppmärksamhet." Detta är ju ett löfte, men det måste väl ändå innebäranågot annat än vad som talas om i svaret? Allra först vill jag göra klart att jagvälkomnar den här debatten. Jag tycker att det är ett bra initiativ som UllaTilländer har tagit, just av det skälet att vi är på väg in i en vårdkris. Omden utveckling som vi kan konstatera inom vård- och omsorgsyrkenafortsätter ärdet alldeles uppenbart att vi är på väg in i en vårdkris, och denhar vi alla ett ansvar för. De senaste siffrorna från utbildningsmyndigheterna ärnedslående. Det visar sig när det gäller vårdyrkeslinjen att antalet sökandevisserligen är större än antalet platser, men det minskar stadigt.Så har skett trots de kampanjer som har bedrivits av och avenskilda landsting. För utbildningen pä den sociala servicelinjen inomgymnasieskolan är ordet "katastrof" på väg att bli en riktigbeskrivning. har antalet förstahandssökande till denna linjeminskat med . Till de 2 900 platser som finns är del bara 1400 sökande, detta trots att vi vet att det här finns en arbetsmarknad somkräver oerhört stora volymökningar för att vi skall klara uppgifterna inom vårdoch omsorg . Jag vill med detta understryka allvaret i den situationsom råder och på intet sätt söka sopa problemen under mattan - för den händelseUlla Tilländer trodde att jag ville göra det. är säkert medveten om att det knappast ärregeringens uppgift att uttala sig om anställnings- och lönepolitiken förpersonal inom landstingen och kommunerna. skulle la ganska illa vid sig, om jag här deklareradeuppfattningar av det slag som gjorde sig till tolk för. Men lätmig ändå säga att löne-, anställnings-och arbetsmiljöfrågorna spelaren mycket storroll närdet gäller alt rå pä den här krisen. Det är inget tvivel om det. Men vimåste arbeta med dessa frågor också utifrån andra utgångspunkter. En sådan utgångspunkt tror jag kan vara en sak som harvisat sig i flera av våra projekt. När vårdpersonalen ute i del praktiskaarbetet får ett ökat eget ansvar för arbetsuppgifterna genom att de tillsammansmed den vårdtagande parten kommer fram till hur dessa skall utföras, då ökartrivseln och känslan av arbetstillfredsställelse. Också den typen av diskussionmåste vi föra. I har vi en sjudande utveckling när detgäller teknik i hemvård och hemtjänst. Den utvecklingen hälsar jag naturligtvismed stor tillfredsställelse, eftersom vi måste underlätta del lunga arbete somvårdyrkena innebär. Jag tror att vi även på den punkten skall kunna se framemot en förbättrad situation. Med delta har jag velat peka på några områden som utöverlöne- och anställningsfrågorna har stor betydelse. EftersomUlla Tilländer beskriver milt svar som ytligt och litet lättviktigt i 77 Prot.1986/87:111 vissa avseenden, vill jag ställa frågan till henne: Vilkaåtgärder därutöver vill fästa avseende vid?Jag välkomnar verkligen goda idéer och Oi/x vårdyrkena ambitionerfrån alla politiska partier. Vi är fullständigt överens om alt detta är enfråga som vi måste prioritera i framliden. 5 (): Statsrådet hänvisar till all antalet sökandeständigt minskar. Det är inte alls att förvåna sig över all vårdlinjerna inteattraherar. Men det grundläggande är, vilket jag vill säga som svar på BengtLindqvists fråga, vår skyldighet att söka återupprätta en värdeskala där vårdenav människor återfår sin rättmätiga betydelse, sin status och sinattraktionskraft. Det är lika viktigt att sköta en människa - ung eller gammal,nyfödd ejler döende - som att sköta en maskin eller en dator. Ett samhälles kvalitet och sanna välfärd framgår nogbättre av hur äldrevården hanteras och av hur mycket man ger ut pä den än avaldrig sä himlastormande BNP-kurvor. hänvisar till all trivsel i arbetetbetyder myckel. Det kan jag hålla med om, men ett samhälle som vårt -penningfixerade som vi är -kommer aldrig ifrån att uttrycka en höjd status förett absolut nödvändigt arbete, som måste utföras för alt samhället skallfungera, i den värdeskala som betyder så mycket, nämligen pengar. Vidare säger attdel inte är regeringens sak all avgöra lönerna. Nej, naturligtvis inte, mensamtidigt hänvisar till att lönen spelar en stor roll. Omrekryteringen av personal till del stora område som vi nu diskuterar är ettproblem som rör hela landet, då måste den centrala statsmakten ta sin del avansvaret också för det området. Då kan inte en socialministern avstå från det.Del gäller också den ekonomiska värderingen av detta viktiga arbete. Jag invänder inte alls mot inställningen allvi måste förändra statusen för yrkena inom värden och omsorgen. Jag håller tillfullo med om detta. Men när jag efterlyser exempel på konkretaytterligare åtgärderför alt öka statusen och få en annan inställning till dessaarbeten, gör del till en moralisk fråga. Del behövs nog merkonkreta åtgärder än så. , om vi skall klara det här. sade i sin kommentar till mitt svar alt jagnärmast ser yrkena inom vårdsektorn som ett kall. Det gör jag inte - jag seromsorgs- och vårdyrken-just som yrken och vill behandla dem och utvecklingeninom delta yrkesområde just från den utgångspunkten. Men till yrket hör,-ochdel tror jag att och jag är överens om. en yrkesetik som manskulle kunna beskriva som något av ett kall. Jag tror att del är viktigt altmänniskan som ger sig in i yrken där människor så all säga utgör arbetsplatsenockså har ett levande intresse för andra människor och kan möta dem med respektoch med förståelse för andra människors inställning och böjelser. Delta är vinog överens om, men vad jag efterlyser nu är ytterligare konkreta åtgärder somkan leda till alt unga människor får ett ökat intresse för dessa yrken. Jag trorinte, herr talman, alt del finns någon enkel lösning på de här problemen,utan jag tror alt vi måste arbeta med en mängd olika åtgärder, ja, Prot. egentligenmed allt vad vi kan-komma på. Dessutom måste vi lära oss att informeraom att delta är ett spännande område, där man får möjlighet alt ta------ [ ansvarför viktig vård och omsorg, som också kan ge mycket tillbaka, när iv r yr ena 7 (): Inte heller jag tycker att detta är någotenkelt område. Vi måste konstatera att väldigt mycket i samhället hängerpå all den sociala fungerar, och fungerar inte personalen, så blirallt ett fiasko. En undersökning visar all överväger att lämna yrket pågrund av alt de känner sig utarbetade. känner sig efter dagens slutpsykiskt och fysiskt utarbetade. Det finns faktiskt inte någon annan yrkesgruppsom uppvisar sådana siffror. Vårdbiträden behöver alltså stöd på allt sätt. Demåste, precis så som säger, naturligtvis känna uppskattning. Deär en stöttepelare i samhället. Del är nödvändigt all fungerar-denär akilleshälen. Sammanfattningsvis konstaterar t. ex. altmöjligheterna att rekrytera och behålla kompetent personal är avgörande förutvecklingen av såväl barnomsorgen som äldre- och handikappomsorgen och hälso-och sjukvården. Visst kan man framhålla att dessa arbeten utgör en säkerarbetsmarknad. Jag kan instämma i del också. Men dessutom måste mah tilläggaatt det är på den ekonomiska värdeskalan som det offentliga såsom arbetsgivaremåste uttrycka hur nödvändigt det arbete som utförs där är för helheten! Föratt attityden till arbetet inom den offentliga vårdsektorn skall förbättras, såatt unga människor söker sig dit och utbildar sig där, måste man känna sig tillfreds och känna uppskattning. För att det skall ske niåsle del offentliga somarbetsgivare la lärdom av det privata näringslivet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:156och 158 till skatteutskottet 6 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:18till socialförsäkringsutskottet 7 § Föredrogs men bordlades åter Justitieutskottetsbetänkanden /87:23-25 ' Socialförsäkringsutskolleisbetänkanden /87:15 och 16 Ulbildningsulskotlelsbetänkande 1986/87:27 Trafikuiskoiteisbetänkanden /87:15 och 16 79 Näringsulskottetsbelänkande 1986/87:25 Prot.1986/87:111 S § Meddelande om interpellationer M dd l d m inter Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:239av () till kommunikationsministern om järnvägspolitiken: Den svenska järnvägen är i kris.Passagerarna har märkt det . Låg turtäthet och ideliga förseningar pä deturer som finns har blivit kännetecknande för SJ. Det är i första hand tre faktorer som bidrar till dennuvarande krissituationen. För det första är järnvägsnätet dåligt underhållet.Nedriven kontaktledning är en vanlig orsak till kraftiga störningar avtrafiken. Också banvallen är i många fall dåligt underhållen vilket framtvingarlägre hastigheter som åkkomforten försämras. Fördel andra är utebliven modernisering ett känneteckenför SJ.