prot · GA09116 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:116 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. 1 § Svar på interpellation 1986/87:224 om åtgärder för attbekämpa dödsstraffet har frågat mig dels hurregeringen bedömer bruket av dödsstraff i , dels vilka nya åtgärderregeringen är beredd alt vidta för att bekämpa dödsstraffet och avkunnadedödsdomar. FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheterstadgar att ingen får godtyckligt berövas livet. I länder som inte avskaffatdödsstraffet får delta enligt konventionen endast utmätas för de allraallvarligaste brotten och inte för brott som begåtts av minderåriga.Konventionen, som hitintills ratificerats av 86 stater, dock inte av ,föreskriver alltså inte i sig dödsstraffels avskaffande men väl begränsningar idess användande. Efter vissa mindre framsteg och det tidiga70-talel har arbetet med dödsstraffets avskaffande i de internationellaorganisationerna, och främst inom FN, mött ett hårdnande motstånd. lade i FN fram ett resolutionsförslag omdödsstraffets avskaffande. En klar majoritet av medlemsländerna röstade dessvärre då för att frågan inte skulle behandlas. Ett förslag om ett frivilligttilläggsprotokoll till konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,i vilket stater skulle åta sig att avskaffa och inte återinföra dödsstraffet,har också slött på stort motstånd i FN. Tanken på ett sådant protokoll har emellertid inteförsvunnit ur FN-arbelel. Under årets möte med FN:s underkommissionför förhindrande av diskriminering och för skydd av minoriteter samt undernästa års möte med FN;s kommission för mänskliga rättigheter är det meningenatt man skall diskutera en rapport ora möjligheterna att enas om ett sådantfrivilligt tilläggsprotokoll. kommer då återigen att inom den ramenverka för att dödsstraffet avskaffas. Även öm arbetet inom FN-systemet för att avskaffadödsstraffet möter starkt motstånd av medlemsländerna får det självfallet inte hindra oss från att pröva nya vägar och fora för att förhoppningsvis kunna bidra till att vända utvecklingen i en positiv riktning. Som ett led i denna strävan undersökervi '' nu möjligheterna alt ta upp frågan under del pågående mötet i om g-7 Prot.1986/87:116 säkerhet och samarbete i . 1975,vari deltagande stater bl.a. åtagit sig att handla i enlighet med de _ ..' , ,.. , principer som finnsnedlagda i den allmänna deklarationen om mänskliea Om åtgärderför alt be- f' f' " & ... ,.., rr . rättigheter,kan förhoppningsvis utgöra ytterligare en gemensam grund, från vilkendiskussioner om alt avskaffa dödsstraffet kan föras. Enligt svenskt synsätt är dödsstraffet inte förenligt raedrespekt för rätten till liv. Det skapar vidare allvarliga problera vad gällerrätten all inte utsättas för gryra, oraänsklig eller förnedrande behandling.Straffels verkställighet är oåterkallelig. Misslag kan inte rättas till. Dödsstraffettenderar också på många håll att tillämpas oftare på dem som är socialt utsatta- på fattiga och på personer som tillhör minoriteter. Det är vår fastaövertygelse all dödsstraffet bör avskaffas varhelst det förekommer. Del ärdärför med beklagande vi tvingas konstatera alt dödsstraffet är ibruk i majoriteten av världens länder. är, i motsats till mähga andra länder där dödsstraffettillämpas, ett öppet samhälle. Därför känner vi mer detaljerat tillförhållandena kring dödsstraffet där- hur ofta det mäts ut och hur ofta detverkställs. Del är med förstämning som vi tagit del av information ochstatistik om tendensen alt utmäta flera dödsstraff och att låta dem gå iverkställighet i ökad utsträckning. sitter i mer än 1 700 dödsdömda personer idödscell i väntan på all deras straff skall verkställas. Drygt 30 av dessavarunder när brottet för vilket de dömts begicks. I konventionen om medborgerliga och politiska rättigheterålar sig konveniionssialerna att inte döma ut dödsstraff för brott som begåttsav personer . undertecknade konventionen men har sedaninte ratificerat den och är alltså inte folkrättsligt bundet. Konventionen äremellertid en internationell kodifiering av FN:s allmänna deklaration ommänskliga rättigheter, som man pä amerikansk sida ofta åberopar som ellrättesnöre. Vår förhoppning är givelvis all konventionens principer och andaändå skall vara vägledande för beslutsfattare som har att la ställning tilldödsstraffets avskaffande och att , med sina djupt förankrade demokratiskavärderingar och sitt starka engagemang för mänskliga rättigheter, skall finnaen väg som leder bort från all använda dödsstraff. engagemang för att förmå flera länder altavskaffa dödsstraffet är väl känt. Del är regeringens bestämda avsikt att.trots det tilltagande motståndet, fortsätta ansträngningarna all inom ramen förarbetet för skyddet av de mänskliga rättigheterna i de internationellaorganisationerna verka för att dödsstraffet avskaffas. 2 HANS (): Jag tackar utrikesministern för del utförligaoch positiva svaret på min interpellation. Det är avstor betydelse att på nytt deklarerar sin bestämdaavsikt att verka för att dödsstraffet avskaffas. Av särskilt intresse är attregeringen söker pröva nya vägar för all ändra utvecklingen i positiv °° Utrikesministern nämner ett flertalinternationella fora. dödsstraffetsavskaffande kan tas upp till behandling. Det är främst inom FN-systemet som demest väsentliga besluten kan las. Del finns emellertid anledning att frågan pånytt tas upp inom ram och för regeringens del i . Detta framför allt med hänsyn till alt dödsstraffet i Turkielär ett allvarligt problem, även om inga dödsstraff verkställts under densenaste tiden på grund av den starka opinionen. avkunnas nyadödsdomar i , och hundratals dödsdömda väntar på beslut oraverkställighet. I utrikesministerns svar anges all det finns etttilltagande motstånd mot dödsstraffets avskaffande. Detär rikligt att så ärfallet från vissa länders sida. Å andra sidan finns det anledning att pcksånämna de framsteg som har uppnåtts i kampen rnot dödsstraffet. har dödsstraffet avskaffats i 18 länder, varav i 9 länder för alla brott.Det är av särskilt intresse att få länder återinför dödsstraffet efter att engång ha avskaffat det. Anledningen till detta är förvisso att dödsstraffet ärett ineffektivt vapen i kampen mot brottsligheten. Noggranna undersökningar,både i och i andra länder, har inte kunnat visa att dödsstraffet avskräckerfrån brott i högre grad än andra straff. I vissa länder har faktiskt antaletbrott minskat sedan dödsstraffet avskaffats. Det finns forskning som har visatatt bruket av dödsstraff t. o. m. har ökat brottsfrekvensen. Forskare framförtanken all denna ökning kunde bero på den brutaliserande effekt som avrättningarhar. I avskaffades dödsstraffet i fredstid 1921 och förkrigslid 1973. Riksdagsmotioner om dödsstraffets återinförande har inte väcktssedan 1953 och i samband därmed avslagits utan votering. är ett braexempel på att dödsstraffets avskaffande haft gynnsamma verkningar utan all förden skull några påvisbara negativa effekter inträtt. initiativ till en världsomfattandekampanj mot dödsstraffet i är av stort värde. Tanken är att en framgångsrikinsats för dödsstraffets avskaffande i skulle få stor betydelse föraktioner i andra delar av världen. Kampanjen påbörjades ochskall pågå ytterligare . Tyvärr har högsta domstolen i med knappmajoritet fattal tvä negativa beslut. , ordförande i 's , sade den 24 aprili år att det finns skäl att frukta att ett antal nya verkställanden avdödsdomar komraer alt fortsätta att förekomma kontinuerligt men att någotomedelbart blodbad inte är att vänta för de närmare 1 900 dödsdömda som finns iUSA. AmnestyInternational har framfört följande rekommendation. Alla regeringar i delstater som harkvar dödsstraffet bör avskaffa det för alla brott. I väntan på att dödsstraffetavskaffas i lagen bör delstatliga lagar och praxis anpassas tillinternationella miniminormer som hindrar att dödsstraff utdöms motungdomsbrottslingar och mentalsjuka. Tills dödsstraffet är avskaffateller ett anstånd om dödsdomar har införts bör guvernörer och benådningsnämndervidga sina kriterier för när nåd kan beviljas i sådana fall. O/n åtgärder för att bekämpa dödsstraffet Prot.1986/87:116 Amnesty anser att tecken på rasdiskrimininering vidtillämpning av dödsstraffger anledning till skyndsam undersökning, och organisationen ,, . . , , r , rekommenderar alt denfederala-regeringen eller den lagstiftande försam- Meddelande om frågor = o o lingenskall föranstalta om en opartisk undersökning av frågan. ingår i Amnestys världsomfattande arbete motdödsstraffet. Sä har Amnesty krävt att bl; a. , ,, , , och avskaffar dödsstraffet. Målsättningenär givetvis att alla länder skall göra detsamma. Som utrikesministern framhåller följer inte denkonvention som man undertecknade 1977 om medborgerliga och politiskarättigheter, vilken man eljest så ofta åberopar som rättesnöre; Det finns allanledning för enskilda och organisationer i vårt land att stödja kampanjen fördödsstraffets avskaffande i , att sända brev och telegram till presidentReagan och berörda guvernörer. Opinionsbildning, protester och vädjandenbeträffande avkunnade dödsdomar och krav på avskaffande åv dödsstraffet har imånga fall visat sig få effekt. Det gäller att slå vakt om den mestgrundläggande av alla mänskliga rättigheter; rätten till liv. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /87:47 betänkanden /87:14 och 21Försvarsutskottets betänkande 1986/87:10 betänkanden1986/87:24 och 25 betänkanden /87:14 och 17Utbildningsutskottets betänkanden /87:16, 19, 20, 21 och 23Jordbruksutskottets betänkanden /87:20 och 21 3 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:559 av (vpk) till statsrådet om prövningen av vissa utvisningsärenden: Principen om makars rätt att bo ochleva tillsammans torde ha ett allmänt stöd i . fattar myndigheterbeslut som uppenbarligen strider mot denna rättsuppfattning. Miisliim har utvisats från . är sedanett år tillbaka gift med . Han håller sig nu gömd för att undvika att utvisningsbe slutet verkställs. har fört en tålmodig kamp för sin man, och för principen att makar inte skall tvingas att leva åtskilda. Denna princip har . ju regeringen i arbetat förvid olika tillfällen. Jag villdärför fråga invandrarministern: . , C', . Anser invandrarministern att principen om makars ratt all ta leva samman i har den styrkan att regeringen kommer alt omprövautvisningen av de fall där Meddelande om frågor utvisningsbeslutetstrider mot denna princip? 1986/87:560 av () till socialministern omreglerna för patientförsäkring: ' ' rekommenderade1984 landstingen att ändra reglerna för patientförsäkringen. Detta medfördebl, a. att den s. k. självrisken vid behandlingsskada höjdes . I ett fall i tillerkändes patientenersättning med . Efter avdrag för självrisk kunde patienten utkvittera800 kr. Man kan med fog fråga sig om vederbörande dels skall drabbas av kanskelivslång skada, dels betala den självrisk som påtagit sig när mantecknade försäkring hos försäkringsbolaget. Jag vill med anledning av ovanstående ställa följandefråga till socialministern: Vilka åtgärder vill regeringenvidta för att självrisken skall drabba den som tecknat försäkringen och inteden skadade? 1986/87:561 av () till kommunikationsministern om en sovvagnsförbindelse mellan och : 1 samband med -85 togssovvagnen bort. tillhör sjukvårdsregion, ochpatienter som remillerals till i behöver.därför rationellatransporter. Sovvagnen från till var därför ett utmärktalternativ. Sovvagnsalternafivel är också ett bra resealternativ fördistansstuderande vid . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följandefråga till komrauni-kalionsministern: Är kommunikationsministern bereddall ta sådana initiativ all sovvagnsförbindelsen mellan och kanåterupprättas? 1986/87:562 av (m) till statsrådet om asylsökande från : . Antalet asylsökande från harunder varit förhållandevis högt och tenderar att öka. Endastett fåtal sökande har starka skäl all åberopa, och avvisningsprocenlen harvarit hög. Ändå anstränger invänd-ringslryckel från utlänningspolisensresurser på ett oacceptabelt sätt, och för många innebär avvisningen entragedi, eftersoni de skuldsätter sig för att resa till . Mot denna bakgrund vill jag frågainvandrarministern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för allförbättra situationen. Prot.1986/87:116 1986/87:563 av () till socialministern omplanerna pä indragning av viss professur iögonsjukvård: Meddelandeom frågor skallsnart behandla ett förslag från regeringen om hur man skall komma till rättamed köerna inom sjukvården, främst köer inom ögonsjukvård och ortopedisksjukvård. Regeringen föreslår en ansenlig summa pengar till att ökaeffektiviteten inom de två köområdena. finns ett förslag från fakultetsstyrelsen iLund-Malmöregionen om en indragning av två professurer i ögonsjukvård, dels enexperimentell s, k, MFR-tjänst, dels en klinisk tjänst placeradi på Allmänna sjukhuset. För en utomstående betraktare är detta mycketologiskt och kan tolkas så, att inom regeringen den ena handen inte vet vad denandra gör. Det kan väl inte vara i linje med socialministernsuppfattning att en indragning av den kliniska professorstjänsten bidrar tillatt öka förutsättningarna för att komma till rätta med köerna inomögonsjukvården. Vilka initiativ ämnarsocialministern ta för att denna indragning av den kliniska ögonprofessuren iMalmö-Lund inte skall komma till stånd? 1986/87:564 av (c) till industriministernom regionalpolitiska insatser i : Mot bakgrund av industriministernsuttalande om att "lägga insatserna åt sidan" på grund av attmajoriteten i arbetsmarknadsutskottet har beställt mera omfattande åtgärder änvad industriministern föreslog i årets budgetproposition för att utvecklaregionalpolitiken ställer jag följande fråga till industriministern: Är industriministern beredd att medanledning av utskottets positiva skrivningar om infrastrukturella satsningarmed det snaraste lägga fram förslag till regionalpolitiska insatser såsom ettX-paket till ? 1986/87:565 av () till kommunikationsministern om kostnader för malmtransporter genom ; halverades i detnärmaste ;s fraktkostnader till SJ tack vare de initiativ som togs av den då nytillirädda socialdemokratiska regeringen. Trots detta redovisar den s. k. Malmbanedivisionen en hygglig vinst. Divisionens tillkomst som en egen resultatenhet inom SJ var en av åtgärderna från regeringens sida. Jämfört raed sinakonkurrenters är fraktkostnader fortfarande väsentligt högre trots denna stora reducering. NSB (Norska Statsbanor), sora svarar för malmtransporterna från till hamnen i , har tidigare tillämpat i stort sett samma taxa som SJ, och som en konsekvens av vad som skedde pä den svenska sidan förväntades det nu att NSB skulle göra en motsvarande reducering. Så har tyvärr inte blivit fallet, utan NSB tillämpar fortsatt 92 överpris för sina insatser. Med tanke på dagens läge och det framtida allvarsammaläget för får ingen avhända sig ansvaret för företagets fortlevnad. Enalltför tidig nedläggning av gruvverksamheten i malmfälten skulle icke enbartfå ödesdigra konsekvenser för de berörda malmfältskommunerna utan även hårtdrabba orter i sora har stora bekymmer. Motbakgrund härav vill jag fråga kommunikationsministern: År statsrådet beredd att upptaöverläggningar med sin norske kollega i syfte all få till stånd en reduceringav de fraktkostnader som får eriägga till NSB? 1986/87:566 av (vpk) till statsrådet om i : 1 har inom skolan genomförtsett omfattande arbete för alt belysa Lasstadius betydelse inom . Dendokumentation som tagits fram omfattar litterära arbeten, bilder ochkulturföremål. Under levnadstid ägde en viktig del avkolonisationshistorien i rum. Det är viktigt att de samlingar somtagits fram kring detta kan stanna kvar och bli en tillgång för bygden.Samlingarna har givetvis dessutom ett värde som turistattraktion. Mot dennabakgrund vill jag fråga kulturministern: Kommer kulturministern att ta någotinitiativ för att göra det raöjligt för i att få ettstöd, så alt samlingarna också i fortsättningen kan stanna i och visasdär? 1986/87:567 av Margö (vpk) tillsocialministern ora rekryteringen till gymnasieskolans sociala servicelinje: finns det38 förstahandssökanden till sociala servicelinjen i . Efteruttagning av andra- och tredjehandsva-len är 53 platser besatta. det 135 platser inom sociala servicelinjen i , vilket senarereducerats till 75 platser. Av det ursprungliga platsantalel har bara 40 %kunnat tas i anspråk. Den planerade omstruktureringen av äldresomsorgen är heltberoende av en utbyggd hemtjänst. Men om det inte finns intresse hos ungdomenför att fylla ens nuvarande utbildningsplatser så kommer den planeradeförändringen av äldreomsorgen inte att kunna genomföras. Komraer regeringen att lägga framnågra förslag, utöver informationskampanjer, för att öka rekryteringen tillgymnasieskolans sociala servicelinje? 1986/87:568av () till statsrådet om avvisningarna tillTurkiet av iranska asylsökande: sänder regelmässigttillbaka iranska asylsökande till raed stöd av förstaasyllandsprincipen, trots all de inte åtnjuter något juridiskt skydd i Turkiet.Regeringen har sora skäl angivit att iranska asylsökande har ett faktiskt skyddi och att de ej riskerar att bli tillbakasända till . har dock ett större antal asylsökandeiranier överläm- Meddelande o/n frågor näts fillIran av turkiska myndigheter. Enligt UNHCR rör det sig om 250 personer, andrakällor uppger 400-500 personer. Avvisningar från till av iranskaasylsökande bör därmed inte längre vara förenliga med svenskflyktinglagstiftning. Mot den bakgrunden vill jag fråga invandrarministernföljande: Har regeringen för avsikt att gedirektiv om att iranska asylsökande inte längre får avvisas till ? 1986/87:569 av () till miljö- ochenergiministern om ökad säkerhet vid oljetransporter till sjöss: Sä länge isen låg var det omöjligtall fastställa skadorna i naturen efter grundsiöiningen , dåtankfartyget släppte ut hundratals ton olja i , Desenaste dagarna har det blivit möjligt-att överblicka verkningarna, och dessaär värre än de flesta befarat. Längs hela och i norra partier med oljeskadad kust. De drabbade avsnitten omfattar bl, a.Billudden, som klassats som en av de nalurmässigt värdefullaste miljöerna idenna del av landet. fridlysning av ett område kan möjligenhindra att människor plockar blommor, men ingen fridlysning hjälper motdrivande oljeraas-sor. Att i efterhand sanera en oljeskadad kust är nästanoraöjligl, varför det avgörande måste vara att oljelastade fartyg framförs säsäkert som raöjligt. Av vad som framkommit efter Thuntanks grundsiötning gesintrycket att allvarliga felbedömningar gjordes ombord, bl, a, genomförväxling. Med hänsyn till de väldiga skador som följer av oljeutsläpp villjag därför fråga miljö- och energiministern: Föranleder de stora oljeskadorna iGävleområdel någon åtgärd från regeringen i syfte att skärpa kraven på säkerhetvid oljelransporler till sjöss? 1986/87:570 av (ra) till finansministern ombeskattningen av småhus: Regeringen lägger ikompletleringspropositionen fram förslag om skärpt fastighetsskatt 1988 förbl.a. För denna kategori av fastigheter genomförs en allmänfastighetstaxering 1990. Taxeringsvärdena kan förväntas stiga relativtkraftigt. De höjda taxeringsvärdena kommer i sin tur att ledatill ännu högre fastighetsskatt då. denna uttas med taxeringsvärdet som bas.Till detta kommer att den s.k. schablonintäkten för småhus stiger. Sammantagetskulle detta leda till en kraftig skatleskärpning. Jag vill rnot denna'bakgrund frågafinansministern om regeringen är beredd acceptera att fastighetstaxeringen 1990leder till en skärpt beskattning av småhus. 1986/87:571av () till finansministern Prot.1986/87:116 1990 för hyreshus och bostadsrättshus: Den skärpning av fastighetsskattenför småhus som regeringen föreslår i Meddela/ide om frågor kompletteringspropositionenmotiveras bl, a, med att fastighetsskatten automatiskt stiger för hyres- ochbostadsrättshus till följd av fastighetstaxeringen 1988. Fastighetstaxeringen 1990 kan förväntas leda till höjdataxeringsvärden för småhus och därmed höjd fastighetsskatt. Fullföljs denpolitik som redovisas i årets kompletteringsproposition leder det till förslagom skärpt fastighetsskatt för hyreshus och bostadsrättshus 1990. Jag vill därför frågafinansministern om regeringen avser att lägga fram förslag om höjdfastighetsskatt 1990 för hyreshus och bostadsrättshus. 4 § Kammaren åtskildes .