prot · GA0959 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:59 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 8 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2 8 Meddelande om svar på interpellation 1986/87:124 Anf.1 Miljö- och energimiriister : Fru talman! Med hänvisning tillriksdagsordningens 6 kap, 1 8 får jag meddela att jag. på grund avarbetsbelastning, enligt överenskommelse med interpellanten att besvara interpellafionen , 3 8Svår på interpellation 1986/87:121 om skogsskadorna i AnL 2 Miljö- och energiminister : har i en interpellation tillmig ställt frågor om skogsskadorna i , luftföroreningarna från kontinentensamt kärnkraftverket i , De undersökningsresultat som framkommit omskogsskadorna inte minst i är mycket oroande. Allvarligt är att ävenlövträd, t, ex, bok, nu uppvisar skador. I jämförelse med andra delar av södraSverige förefaller skadorna vara mera omfattande i norra och nordöstra ,men underlaget för en sådan jämförelse är inte helt tillfredsställande. Våra skogar är av mycket stort värde från både miljö- ochrekreationssynpunkt. De har också stor ekonomisk betydelse för vårt land. Detär därför nödvändigt att vi gör allt för att skydda dem. Luftföroreningarna spelar en avgörande roll för deskogsskador vi nu observerar. Flera olika typer av luftföroreningar påverkar skogen. Utsläp pen från förbränning av kol och olja och från industrier leder till nedfall av svavelföreningar, som försurar skogsmarken och ger näringsbrist. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från bl, a, biltrafik, energianläggningar och ihdustrier bildar i atmosfären ozon och andra oxidanter. Dessa ämnen är kända för aft vara skadliga för växtligheten. Vidare medför kväveutsläppen från främst jordbruket att skogsmarken mättas med kväve, vilket är negativt även för skogen, ' Nedfallet i av svavel ochandra skadliga ämnen härrör emellertid till allra största delen från utländskautsläpp, och sydvästra är mest utsatta. Regeringens handlingsprogram mot luffföroreningar ochförsurning innehåller en serie åtgärder för att minska de svenska utsläppen avförsurande ämnen. Vidare behandlas åtgärder inom jord- och skogsbruket för attminska eller motverka markförsurningen. Inom ramen för programmet har omfattandeinsatser gjorts för kalkning och andra åtgärder för att motverka och dämpaförsurningens effekter. Forsknings- och utvecklingsarbete, övervakning ochinventering ingår också i programmet. Programmet redovisar också behovet avinsatser internationellt för att få fill stånd minskning av utsläppen avförsurande ämnen i övriga , En ny aktionsplan mot försurningen håller nupå aft utarbetas och kommer att föreläggas . Inom ramen för försurningsprogrammet pågår bl, a,forskning och försöksverksamhet med kalkning av skogsmark i för attpröva möjligheterna aft på detta sätt öka skogens motståndskraft motluffföroreningarna. Preliminära undersökningsresultat tyder på att detta kan gevissa posifiva effekter, men dessa försök är ännu inte avslutade ochutvärderade. Klart är emellertid aft våra huvudsakliga insatser bör inriktas påaft reducera utsläppen av luftföroreningar. Socialdemokratiska regeringar har tidigare beslutat omhårda miljökrav beträffande svavelhalt i olja samt utsläpp från koleldning ochprocessindustrier. Vi har också genom målmedvetna insatser halveratoljeanvändningen och minskat det fidigare beräknade behovet av kol. De svenskasvavelutsläppen har härigenom minskat med sedan är 1970, 1regeringens försurningsprogram ingår åtgärder för att minska svavelutsläppenmed års nivå. Vi planerar nu ytterligare åtgärder, bl, a, föratt minska svavelhalten i oljan som fortfarande svarar för de störstasvavelutsläppen. Regeringen har beslutat notifiera och om ensänkning av svavelhalten i tunn eldningsolja till i genomsnitt ,Regeringen studerar även möjligheten att minska svavelhalten i tjockoljanytterligare. När def gäller effekterna av kväveföroreningar har vårainhemska utsläpp betydligt större betydelse. Särskilt i och tordeavgången av kväveföreningar från jordbruksmark ha stor betydelse för effekternapå skogen. Regeringen har därför uppdragit åt aft i samråd medlantbruksstyrelsen bl, a, se över gällande råd och anvisningar om miljöskyddvid djurhållning i syfte att minska kväveavgången vid spridning av stallgödsel.Dessa nya anvisningar beräknas föreligga . Det är nödvändigt att ytterligare åtgärder vidtas för aftminska luftföroreningsutsläppen. Åtgärder mot kväveoxidutsläppen ingår iregeringens försurningsprogram. Dessa utsläpp skall minskas till år1995, För att uppnå detta har bl, a, beslutats om skärpta avgasreningskrav förpersonbilar års modeller. Redan nu finns bilar med katalytiskavgasrening att köpa. De skattestimulanser som införts för dessa bilar gör attförsäljningen går bättre än vänfat. Dessa åtgärder är en bra början men måstekompletteras för att ge tillräcklig effekt. Avgaskraven på lastbilar ochbussar bör skärpas. utreder på regeringens uppdrag vilkaavgaskrav som skall gälla för sådana bilar. Regeringen har också uppdragit åtstatens energiverk och aff utarbeta ett åtgärdsprogram förreduktion av kväveoxidutsläppen frän energisektorn. Detta kommer att redovisasi vår. års trafikpolitiska beslut görs nu en noggrann genomgång avsambandet mellan trafik och miljö. Miljökraven kommer att spela en stor rollför utformningen av detta förslag. Detsamma gäller den pågående utformningen avjordbrukspolitiken. Insatserna för att komma fill rätta med våra egna utsläppav luftföroreningar är viktiga. Inte minst är de en förutsättning för ettframgångsrikt internationellt agerande. Det viktigaste arbetet på detinternationella planet bedrivs inom ramen för den internafionellaluftföroreningskonventionen. Efter undertecknandet av protokolletom reduktion av svavelutsläppen, har satts i gång ett arbete med ettavtal om begränsning av kväveoxid- och kolväteutsläppen. harexekutivorganef beslutat om ett mandat för förhandling om ett protokoll ombegränsning av kväveoxidutsläppen, Regeringen fäster stort avseende vid dessaförhandlingar, och ett förberedelsearbete pågår i nordiskt samarbete. Som eft led i det nordiska förberedelsearbetet harutarbetats en rapport om effekterna av långväga transport av luftföroreningar.Det framgår att mycket stora ufsläppsminskningar erfordras för att skyddamiljön. Rapporten har presenterats inom konventionsarbetet som underlag för defortsatta förhandlingarna. Som ett bidrag till det internafionellaförhandlingsarbetet anordnade en internationellkonferens i , De nordiska miljöministrarna gjorde eft skarptuttalande i vilket de bl, a, uppmanade de regeringar som ännu inte anslutit sigfill 30 %-protokollet, bl, a, och , att göra detta. Vidmitt besök i undertecknades ett bilateralt avtal för aft bl, a,underlätta arbetet med dessa frågor. Vid det svensk-danska mötet var viöverens om att utgångspunkten bör vara aft åtgärderna i båda länderna når sammanivå. Jag framhöll även att båda länderna bör vidta ytterligare åtgärderdärutöver. Regeringen planerar en lång rad insatser på detinternationella området för att komma till rätta med luftföroreningarna. Jagkommer under detta år att ta upp dessa frågor vid olika konferenser inom bl, , Internafionella energiorganet, EFTA och EG samt FN:smiljöstyrelse. Även bilaterala förhandlingar med andra regeringar planeras. Vifäster även stort avseende vid de fortsatta förhandlingarna inomluftföroreningskonventionen, bl, a, beträffande kväveprotokollet, och kommeratt ge detta arbete hög prioritet. Vi får emellerfid räkna med att det tar långtid innan dessa åtgärder leder till påtagliga förbättringar avmiljöförhållandena. De åtgärder vi kan vidta beträffande vara egna utsläpp ärdärför minst lika vikfiga. Slutligen vill jag besvara interpellantens frågabeträffande kärnkraftverket i , Den övergripande målsättning som måstegälla för kärnkraftsavvecklingen i allmänhet liksom för ersättningen avBarsebäcksverket är att så stränga miljökrav måste ställas att den inte medförökade miljöskador. 5 protokoll 1986/87:57-61 AnL 3 (): Jag vill tacka miljö- och energiministern försvaret pä mina frågor. Statsrådet har i ett långt svar tagit uppmina frågeställningar, som föranlefts.av att skogen i mår allt sämre, ny alarmerande rapport från samrådsgrupp mot skogsskadorklargörs detta. Gruppen, som årför år följer utvecklingen, konstaterar klaraförsämringar. Som svar på min första fråga om vilka åtgärder statsrådetämnar vidta i anledning av dessa nya alarmerande rapporter angående skogsskadorges en redovisning av luftföroreningarnas avgörande roll för de skador som nuobserveras, Aft utsläppen från förbränriing av kol och olja, från industrieroch energiproduktion försurar genom nedfallet av svavelföreningar står klart, Isvaret fastslås också aft den största delen kommer utifrån. Jag delar dennauppfattning och understryker betydelsen av aff forsknings- ochutvecklingsinsatser ökar, liksom vikfen av internationell samverkan för attminska utsläppen. Jag är dock litet förvånad över att en ny aktionsplan motförsurningen, vilken nu är under utarbetande, låter vänta på sig till kommandeår. Def har ju hänt så mycket . Statsrådet säger beträffande effekterna avkväveföroreningar aft våra inhemska utsläpp här har mycket större betydelse.Det är förmodligen sanningen. Särskilt i och , menar statsrådet,skulle kväveföroreningar från jordbruksmark ha stor effekt på skogen. Jagtycker aft en sådan synpunkt är något underlig. Jag ställer mig något tvekandetill det. Har de någon inverkan beror det väl på spridningen av stallgödsel påmarken i form av ytavrinning och urlakning. Finns det någon risk är det väl iså fall aff kväveföreningar sprids i luffen eller från stallarna. Jag undrar om inte miljöministern känner oro för nedfalletfrän andra källor. Jag är rädd att man överbetonar faran när def gäller juststallgödselspridningen. Av totala utsläpp av kväveoxider, som ufgör 2miljoner ton , kommer från jordbrukets gödselhantering ochbestår av ammoniumkväve, I är ammoniakavgängen . medan iövrigt står för , Dock skall inte ammoniakoxidernas inverkan förringas. Deharen större lokal påverkan, Def är därför bra med en översyn av råd ochanvisningar kring djurhållning och spridning av gödsel som syftar fill aftminska kväveavgången. Men jag är som sagt rädd aff statsrådet överbefonarbetydelsen av dessa kväveföreningar jämfört med utsläppen från de andrakällorna - då inte minst trafikens inverkan. Statsrådet tar upp de skärpta kraven på avgasrening förpersonbilar som ett positivt exempel på insatser och understryker att deskattestimulanser som införts för de bilar med katalytisk avgasrening som säljsföre 1989 redan visat sig ge positivt resultat. Det är glädjande: särskilt föross moderater som gått och går i bräschen för metoden med miljöstimulanser. Jagvill fråga statsrådet: regeringen beredd aft gå vidare med denna metod dådet gäller utsläpp från andra källor? Beträffande den nordiska samverkan har jag en känsla avatt t, ex, har svårare än vi att nåden målsättning som vi kommitöverens om, då man i utgår från ett väsentligt svårare läge. Vi hartack och lov varit fidigare ute än danskarna. Jag föreställer mig att def för svensktvidkommande finns relativt goda möjligheter aft minska de försurande utsläppenfrån energiproduktionen så länge våra kärnkraftverk är i bruk. Skulle däremoten tidigarelagd avveckling av exempelvis komma fill stånd, ärjag rädd för aft det blir mycket svårt att minska åverkan på miljön och denskånska skogen. På min fråga om miljö- och energiministern är beredd attytterligare ta hänsyn till allvaret i skogsskadorna inför beslutet om Barsebäcksverketsframtid svarar statsrådet: "Den övergripande målsättning som måste gällaför kärnkraffsavvecklingen i allmänhet liksom för ersättningen av Barsebäcksverketär att så stränga miljökrav måste ställas att den infe medför ökademiljöskador," Jag och många skåningar är tacksamma för detsvaref. Men jag tillåter mig aft tvivla på aft det är möjligt att nå det måletvid en tidigarelagd avveckling. Det måste dock vara en lägsta målsättning. Detär tyvärr svårt att tro att def skulle vara möjligt aft tidigarelägga enavveckling och i övrigt fullfölja de mål som miljö- ochenergiministern framhåller i sitt svar. Vi vet att det i stället skulle medföraytterligare belastning på miljön och den sydsvenska skogen. Tror statsrådet verkligenatt det är möjligt att fullfölja målen? Om,skogsskadorna i AnL 4Miljö- och energiminister : Fru talman! På förstafråga vill jag svara att den nuvarande aktionsplanen enligt beslutgäller till , Inom ramen för den har vi exempelvis i åretsbudget föreslagit eft anslag på 163 milj, kr,, trots att det finnsen reservation på nästan 100 milj, kr. Det finns alltså frikostiga resurser förplanens genomförande. arbetar vi med att i god fid lägga fram förslag fillnästa plan och se till att vi, på basis av de erfarenheter som vi nu gör, görden ännu bättre. Jämsides med detta tas en rad beslut på olika områden för attytterligare förbättra resultatet. Självfallet utgör och sydvästra största problemet. Vi skärper nu kraven vad gäller svavelinnehållet ioljan, eftersom vi är mycket oroade över den tendens till ökad oljeanvändning somfinns . Av det skälet kommer vi att gå vidare med kraven vadgäller trafik och har också i årets budget föreslagit ökade medel till den s,k, recipientkontrollen och börjar då med och sydvästra , Jag vill vidare säga aft frågan om ammoniakavgång tillluffen från stallgödsel uppmärksammats och förorsakat mångadiskussioner där man gett uttryck för bekymmer samt lett till utredningar,även om det är ett ännu större problem att jordbruket bidrar tillhavsföroreningarna. Av kväveutsläppen i svarar trafiken för ,industrin för-10 % och energisektorn för . Just på energiområdet har manhittills lyckats uppnå förbättringar värda namnet. Skall vi nå resultat måstevi angripa problemen inom trafiksektorn och jordbrukssektorn som viytterligare skärper kraven på energisektorn. Skall dessa krav få volym ochomfattning, måste situationen på trafiksidan och inom jordbruket på olika sättförbättras. När det gäller villkoren för kärnkraftsavvecklingen kan jag endastupprepa vad jag sade i mitt svar och till det foga: Jag är övertygad om att detgår att 1986/87:59 genomföra kärnkraftsavvecklingen medupprätthållande av de höga ambitio- ner vi har i kampen mot försurningoch havsföroreningar. AnL 5 (): Det är glädjande att det finns resurser föratt göra de insatser som regeringen här har förespråkat. Vi är eniga om dessatag. Men från vår sida har vi föreslagit mer långtgående krav när def gällerminskade utsläpp från förbränningsanläggningarna. Det finns resurser och detfinns möjligheter att gå fortare fram - och därför undrar jag varför regeringeninte är beredd att göra det. Jag tog upp ammoniakavgängen därför att jag tror att denöverbetonas. Jag har aldrig förnekat att detta kan var ett problem. Jag ärtacksam för aft regeringen i samarbete med jordbrukarna försöker skapa reglersom kan lösa dessa problem pä ett vettigt sätt. Energiministern säger att de största förbättringarna harskett på energiområdet. Def är helt riktigt. Men frågan år om man kan räknamed fortsatta förbättringar om det skall ske en tidigare avveckling avkärnkraften. Vi känner en mycket stor oro över avvecklingen i . Vivet aft om stoppas på ett tidigt stadium kommer t. ex. oljeverket iKarlshamn aft få köras för fullt. Vi vet också att skogsskadorna är störst i denordöstra delarna av . Dessutom vet vi att def finns stora skador iBlekinge kring oljeverket i . Dessa skador kan medföra stora problem.Det är därför jag tillåter mig att tvivla på aff det går att uppnå de positivaresultat som energiministern så optimistiskt talar om. Jag tror inte på att def går aft avveckla kärnkraften utanatt utsläppen ökar, vilket minister tror. Tvärtom tror jag attrisken är mycket stor aft utsläppen ökar vid en sådan snabb avveckling. Jagfinner det underligt aft regeringen infe är beredd aft gå ut direkt fillmänniskorna och fala om detta. Jag tror det är bättre att tala om sanningen nuän att skjuta det . Jag har en känsla av att energi-ochmiljöministern försöker vinna tid, och jag tycker det är olyckligt. AnL 6 Miljö- och energiminister : Fru talman!Ibland när man hör moderater tala om dessa frågor gör man samma reflexion somen gång uttrycktes med orden: "Man merkt die Absicht und wirdversfimmf." Jag tycker det är felaktigt att itaktiskt syfte i kärnkraftsdebaften sätta frågan om kärnkraftsavveckling motfrågan om kampen mot försurningen. Jag har angivit regeringens ambitionsnivåför den stora omställning vi har framför oss. Kärnkraftsavvecklingen inkl.avvecklingen av -oavsett när den äger rum - skall ske på ett sådantsätt att försurningen inte ökar. Jag tycker det är ett besked som man bordevara nöjd med. AnL 7INGVAR (): Jag ser positivt på detta besked, men jag ärinte riktigt nöjd med def. Jag tror det är omöjligt att nå denna finamålsättning som energi-och miljöministern har. Från moderata samlingspartietssida har vi inte ställt några andra krav än aff innan en framtida avvecklingsker måste en fullständigutvärdering av samtliga energislags miljökonsekvenser göras. Def är glädjande att energiministern tydligen är inne påsamma linje. Däremot vågar hon inte - på samma sätt som moderata samlingspartiet-framhålla detta , utan hon skjuter på avgörandet. Jag tror def är litetolyckligt, bl. a. därför att man i känner mycket stor oro över affden aviserade tidigareläggningen av avvecklingen skall kunna medföra mycketsvåra konsekvenser, infe minst efter den senaste vinterknäppen. Urmiljösynpunkt är vi mycket angelägna om att våra skogar, marker och vatten kanbibehållas oskadade även i framfiden. Vår strävan är att återställa ochförbättra miljön. Skillnaden mellan regeringen och moderata samlingspartiet äraft vi tror att det är svårare att åstadkomma detta med den linje somregeringen driver. Men vi hoppas givetvis aft miljöministern delar vår syn attdef inte får ske några försämringar. Det är viktigt aft konstatera att förbättringar måste tilloch att def är svårt aft uppnå förbättringar om man gör en snabb avveckling.Det är därför vi känner sådan oro . Överläggningen var härmed avslutad. 48 Svar på interpellation 1986/87:122 om sekretesskyddet hävdar i sin interpellation attden enskilde medborgaren har anledning att känna oro för sin integritet bl. a.på grund av den ständigt ökande mängden av insamlade personuppgifter och nyadataregister. Han säger vidare aft myndigheternas bristande förmåga attupprätthålla ett fullgott sekretesskydd är ett annat skål till sådan oro. Mot denna bakgrund har frågat mig om jag årberedd att lämna förslag som innebär att den enskilde ges besvärsrättöver myndigheters beslut att lämna ut sekretessbelagda uppgifter. Han har ocksäfrågat mig om jag är beredd aff tillsätta en särskild kommission för att utredahur sekretesskyddet fungerar i praktiken och hur sekretesslagen efterievs inommyndigheter. I ett samhälle kan den enskildes rätt aff bli lämnad ifred aldrig vara absolut. Den privata sfären måste begränsas av gemenskapenskrav. Allt som den enskilde kan uppfatta som intrång i personlig integritet ochsom kan vålla oro kan därför inte förhindras utan den enskilde måste accepterabl. a. aff en hel del uppgifter om honom samlas in och registreras. Syftet meddatalagen (1973:289) och sekretesslagen (1980:100) är att åstadkomma ett skyddmot det intrång i personlig integritet som kan anses otillbörligt resp. ettskydd för enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur. Regeringen har gett data- och offentlighetskommittén (Ju1984:06) i uppdrag att överväga om det bl. a. på grund avpersonnummeranvändningen behövs ändringar eller kompletteringar av de reglersom gäller till skydd för den personliga integriteten. 1 första handgäller def då bestämmelserna i datalagen och sekretesslagen. Detta bör GunnarHökmark vara väl medveten om i sin egenskap av ledamot i kommittén. Vad så gäller fråga föreligger enligt gällande regler i 2 kap. 15 §tryckfrihetsförordningen (TF) och 15 kap. 7 oeh 8 §§ sekretesslagen rätt aftöverklaga endast för den som begärt att fä en uppgift utlämnad men fått sinansökan avslagen helt eller delvis. Lämnas en handling ut felaktigt kan det bliaktuellt med åtal för brott mot tystnadsplikt. Tanken på att utvidga klagoräften fill att gälla andra änsökanden har avvisats både i samband med införandet av den nämnda bestämmelseni TF och vid antagandet av sekretesslagen. 1 förarbetena tillbestämmelsen i TF anfördes att det i och för sig fanns beaktansvärda skäl fören utvidgning av rätfen att överklaga, men att nackdelar oundvikligen skulleuppstå. En utvidgning av' klagoräften skulle kunna äventyra vad som ofta är avavgörande betydelse när offentlighetsprincipen skall tillämpas, nämligen attprövningen sker snabbt. Också vid tillkomsten av sekretesslagen ansågs dessaskäl bärande. Enligt min mening finns det infe heller nu skäl aft frångågällande grundlagsprincip beträffande rätten aft överklaga. Mitt svar på förstafrågan är alltså nej. Jag kan tillfoga aff ganska haravslagit förslag om en utvidgad klagorått på detta område med hänvisning tillde skäl som jag redogjorde för (KU 1983/84:29, 1985/86:13). När def gäller andra fråga vill jag erinraom aft det för uppgiften aff kontrollera t. ex. hur sekretesslagen efterlevsredan finns särskilda myndigheter som JO och JK. Som jag sade i mina svar till den 13februari och , då vi också debatterade frågan omsekretesskyddet för personuppgifter som insamlats av myndigheter, utgår jagfrån att berörda myndigheter respekterar gällande sekretessregler. Jag harinte några indikationer på att det skulle råda sådana missförhållanden på dettaområde som vill göra gällande. Jag är därför inte beredd attmedverka till inrättandet av en kommission av det slag . Också svaret på den andra frågan är alltså nej. Avslutningsvis vill jag säga aft regeringen med storuppmärksamhet följer utvecklingen på ADB-områdef. Integritetsfrågorna stårdågivetvis i förgrunden. Jag vill erinra om den statsrådsgrupp i datafrågor somhar tillsatts och som jag själv är med i och om de samråds- och referensgruppersom har bildats. är själv med i referensgruppen. AnL 9GUNNAR (): Först ber jag att få tacka justitieministernför svaret på min interpellafion, även om det i stora delar mest innehöllhänvisningar till den mängd utredningar, kommittéer och grupper med vilkaregeringen försökt manifestera sin handlingskraft. Det verkar nästan som om regeringen genom att tillsättaalla dessa utredningar vill slippa att själv ta ansvaret för de frågor somregeringen fakfiskt har att handlägga. Det gör dessutom ibland ett stressatintrvck, vilket enligt min mening kan vara förståeligt med tanke på attregeringen under sin senaste tid vid makten inte har vidtagit någon konkretåtgärd för att minska sårbarheten när def gäller sekretesskyddet eller för afti övrigt skydda den enskildes integritet. Jag tror inte att justitieministernkan peka på någon sådan åtgärd,utan han kan enbart hänvisa till de olika grupper han har tillsatt. Min interpellation gäller skyddet avsekretessbelagda uppgifter. Det gäller ofta uppgifter som för den enskildemedborgaren är mycket känsliga. Den enskildes förtroende för olika myndigheterär direkt beroende av att han kan hysa förtroende för hur dessa myndigheterhanterar känsliga uppgifter. Det är ingen tillfällighet att det kommit mycketskarpa reaktioner från allmänheten när insamlade uppgifter av detta slag harlämnats ut för olika ändamål. Debatten kring Metropolitregistref är eft sådantexempel. Det är därför tråkigt att justitieministern intar ennärmast nonchalant hållning till de brister i sekretesskyddet som faktisktfinns, både när det gäller tillämpningen och närdet gäller obehöriga intrång.Justitieministern tillämpar närmast eft slags strufspolitik när han inte sägersig se några indikationer på brister i sekretesskyddet. Om detta är sant läserjustitieministern varken tidningarna, vilket möjligen kan vara ursäktligt,eller de statliga utredningar som överlämnas till honom och regeringen, vilketär mindre ursäktligt.