prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Den i och för sig lilla ändring som föreslås avmiljöskyddslagen 52 § och som gäller päföljdssystemef har sin grund i att manvill lätta på admirtistratio-nen och hanteringen av ärenden utan att viktigamiljökrav eftersatts. Från socialdemokraternas sida har vi funrtit det vara enfördel atf vi kunnat enas i utskottet om skrivningcrt "betydandeekortomiska fördelar". Man skall alltså inte till prövnirtg ta upp ringaförseelser. Syftet är att sålla bort mindre förseelser. Det är viktigt attpåpeka att en mera grurtdlig genomgång av sanktiortssystemet kan aktualiserasnär den pågående översyncrt av miljövårdsorganisationen har avslutats någongång . Därmed vill jag yrka bifall tillutskottefs hemställan och avslag på reservafionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) Prot:1986/87:133 20 § Föredrogs 1 juni1987 finansutskottets betänkande Ti 'i 1986/87:19 om betalningar till ochfrån staten. Betalningar till och från staten 137 (); betänkanden 19 och 25 harstått på dagordningen , så man har haft tid att förbereda sig. ärdet inte öppet för att tala, som man brukar säga vid denrta scrta fimme. Betärtkartde 19 behandlar en moderat motion med LarsTobisson som första namn. Ärendet är mycket välbekartt för kammaren. Kammarenstidsschema är pressat, och jag skall därför nöja mig med atf hänvisa till denreservation som fogats fill betänkandet. Reservationert har samlat samtligaborgerliga utskottsledämöter, dcrt är välskriven och stark i sak. Jag yrkarbifall till reservationen. Jag hoppas, herr talman, att jag genom dettadisciplinerade uppträdande i talarstolen i varje fall har talmannens ynnest. 138 (): Jag kan irtte gärrta vara lika rolig somFilip , men jag kan försöka vara lika kortfattad. Detta ärcrtde har behartdiats otaliga gånger och också dåhar det funrtits folkpartimotioner. Det var ett förbiseende att vi inte hade ensådart . Utvecklingert håller faktiskt på att sprirtga före majoritetert iutskottet. Motiorterna har fidigare innehållit en del artdra krav, som harblivit gcrtomförda trots att utskottsmajoritetert stärtdigt har yrkat avslag pådem. Jag förutser att det kommer att gå till på samma sätt med de yrkartdcrtsom firtrts i reservatiortCrt. För den händelse att utvecklingen tar litet änjag tror, vill jag yrka bifall fill den gemensamma borgerliga reservationen. 139 (): Jag vill vara lika disciplirterad som minameddebattörer här. Jag kan då hänvisa till utskottsmajoriteterts skrivning. Detta är som sagt ett ärende som vi har behandlat mårtgagånger. Strävandcrta är egentligen fortfarartde desamma, nämligen att vi villha rationella befalningsrutirtcr. Vi är dock litet oertse rtär det gällervägarna att nå dit. Jag yrkar härmed bifall till utskottets hemställan ibetänkartde 19 och avslag på reservatiortCrt. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid rtästa arbetsplenum.) 1986/87:25om offentlig upphandling m.m. 1986/87:133 - Offentligupphandling m. m. 140FILIP (); Jag börjar med att yrka bifall tillreservationerrta 1, 2 och 3 i finansutskottets betänkartde nr 25. Reservation 1 gäller konkurrerts mellart dcrt privata ochofferttliga sektorrt. Vi moderater är tillsammarts med folkpartisterrta ertigai dertna fråga och står för den rescrvafioncrt. Reservation 3 gäller ertheflig redovisrting. Vi är därreservanter tillsammans med folkpartisterna. Reservatiort 2 gäller lagreglering av kommunalupphandling.. I, den reservafionen är vi moderater tyvärr crtsamma. Även denrta fråga har debatterats . Det är enfråga som brukar åstadkomma livlig debatt, eftersom vi moderater verkligenförstår värdet av fri konkurrens. Men som jag sade i talarstolen i mittanförartde i föregående ärende är tiden kanske inte lämpad för en ingåendedebatt. Jag vill därför hänvisa till de reservationer som fogats fillutskottets betänkartde och hoppas på stöd ifrårt kammarcrts ledamöter. 141 (): Denna fråga är faktiskt ganska viktig; Vihar markerat detta från sida gcrtom att ta upp problemen i en parfimofion. Vi kommer säkert att ha anledning att tala om den offentliga sektorns produktivitet och konkurrcrtscrt mellart privata, enskilda, alternativ och monopolliknande företeelser i kammaren.,Det gäller inte minst när mart diskuterar dert s: k. cash limit-problematiken i fråga om den statliga lönepolifiken. Långtidsutredrtingen har faktiskt tagit upp dcu härproblematikcrt i ett särskilt avsnitt. Vi har en ovanligt stor offentlig sektori . Produktiviteten i den sektorn är därför av osedvanligt storbetydelse. Långfidsutred-ningen har hänvisat till att det krävs produktivitetsfrämjandekonkurrens. Vi har för rtärvarartde ganska lite av detta i på dessaområden. Det enda sättet att få veta om det är bra eller mindre bra är attpröva. Jag beklagar att finansutskottets majoritet är så motvillig till attpröva något nytt. majoritet kan fakfiskt inte skilja mellanfördelningspoli-tiska motiv för firtansieringcrt av vissa sociala tjärtster ochen konkurreus-främjande enskild produktion av samma tjärtster. Det tycker jagär litet beklagligt. Jag villmed detta yrka bifall till reservation 1. Vikten av att ha crthcfliga redovisrtingsprinciper när manjämför t. ex. egenregiproduktion med enskilda anbud på den öppnamarknaden tas också upp. Vi vet sedan gammalt atf def föreligger mycket storaproblem aft få en sådan rätfvisartdc redovisrtirtg. Prot.1986/87:133 har vi markerat att det är viktigt att uppge vilkaredovisnings- metoder som anvärtds och att deblir så allsidiga som möjligt. Offentlig upphandling m. m. finns detstora svårigheter beträffande redovisrtingen av kapitalkosfnaderrta, vilketalla som varit kommunalt verksamma känner fill väl. Jag skall inte förlärtga debattert ytterligare utau beratt få yrka bifall till reservationerna 1 och 3 i betänkande 25. 142 (): Den offentliga upphandlingen har naturligtvisstor betydelse som styrmedel för arbetsmarknads- och regionalpolitiken: Fråncenterpartiets sida har vi noterat att den centrala upphandlingcrt haftrtcgativ betydelse ur regionalpolitisk synpunkt, såsom kortccntrafionspolifikenhar utvecklats. Vi vill ha Crt översyn av den offerttliga upphandlirtgcrt motbakgrund av den konccrttrafiortspolitik som har bedrivits. Med detta, herr talman, ber jag aft få yrka bifall tillreservation 4 i finansutskottets betänkartde 25. 143 (): Vid det här har vi haft en stordebatt om dessa frågor. Det var i anslutrting till det första betänkartdet frånfinansutskottet. Våra uppfattningar har infe förändrats så mycket på det halvårsom gått : Jag kan dock med fillfredsställelse notera aft antaletreservationer har minskat och att det infe längre finns någort gemensamborgerlig trepartireservation, vilket det fanns vid det förra tillfället. I reservation 1 tas mycket svepartdc upp frågor omavskaffartde av mortopol, att lörtsamma statliga bolag skall säljas ut osv.Anrte var inne litet grand på de här frågorna och menade attutskottsmäjoriteten blandar ihop fördelningspolitik och konkurrerts. Mcrt vitycker atf när def gäller vissa grundläggartde behoyför människorna, som vård,omsorg och utbildnirtg, är det vikfigt att det är i första hand medborgarnasbehov som får styra, utau hänsyn till vars och ens individuella ekonomiskaresurser. Med dettayrkar jag avslag på reservation 1. I reservation 2 vill ensamma aft, som FilipFridolfsson sade, dcrtkommunala upphartdlirtgen skall regleras i lag. Detfycker.vi andra är ett irttrång i dert kommuuala självstyrelscrt. Jag yrkaralltså avslag på reservation 2. Att ha enhetlig redovisrting ute i kommunerrta avegcrtregivcrksamhefert är i och för sig irtgert korttroversiell fråga. Det harockså arbetats fram ert rekommcrtdatiort av de båda kommunförbundcrt medförslag om hur man ute i kommunerrta erihetligt skall kuurta redovisakommurtcrrtas verksamhet. Dcrt bör irtnebära crt god förutsättning för enertheflig redovisrting av egenregiverksamhefert, utan aft vi på något sätt gerkommunerna pekpinnar om detta. Jag yrkaralltså avslag på reservation 3, Slutligen vill jag kommentera den reservation fråncertterpartiet som tog upp och som gäller användning av denoffcrttljga upphaudlirtgcrt som styrmedel i arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. Om man skall frångå principen om affärsmässighet närdcf-gäller upphandlingsärendena, är det enligt vårmenirtg fråga om politiska beslut och inte om beslut som skall fattas Prot.1986/87:133 av deståtliga myndigheterna. kredit- och valutapolitiska beredskap vid krig eller avspärrning Med dettayrkar jag avslag på reservation 4, Jag yrkar bifall till finansutskottetshemställan i betänkande 25 på alla punkter. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 22 § Föredrogs finansutskottets betänkartde 1986/87:31 om kredit- och valutapolitiskaberedskap vid krig eller avspärrning. Sverigeskredit- och valutapolitiska beredskap vid krig eller avspärrning 144LARS (): Med den takt vi hållit här riskerarvi att bli färdiga med debatterna på ortsdag. Jag avser därför att idetta ärende ta den tid i anspråk som jag hade tärtkt. Dessutom är dettafinartsärcrtde fill skillnad från de båda föregående faktiskt nytt, och det kandärför vara förtjänt av en liten utläggning, Bakgrundert fill den motion som föranlett finansutskottetsbetänkande 31 är atf jag vid försvarshögskolans chefskurs förra sommarentillsammans med statssekreteraren för budgetfrågor i och enchef för en storbank fick i uppgift att föreslå åtgärder för ett tänkt läge,där sedan rtågra veckors tid till följd av yttre oro genomfört allmänmobilisering under avspärrning. Vi fanrt då att de möjligheter staten har attingripa i framför allt kreditpolitiskt syfte är helt otillräckliga. Förutsättnirtgarrta skiljer sig starkt från vad som gälldeunder . Då gick det aldrig så långt som till allmänmobilisering, och varutillförseln, som till en börjart var utsatt för svårastörningar, förbättrades efter hand. Men framför allt har det skett stora förändringar irnedborgarnas likviditet, Enligt gällande planer skall inkallad personal gesersättning motsvarande deras sjukpenrting. Motivet äratt de inte skall hamna iett sämre läge än de som kvarstår i sina gamla jobb. Det betyder att de iallmänhet undgår nämrtvärt inkomstbortfall. Därfill kommer att medborgarnas banktillgodohavanden ärmycket större än sedart, Hushållert kan beräknas ha ca 270miljarder krortor tillgängliga på bankkorttort. Dessutom förfogar dei mycket stor utsträckning över outnyttjade krediter, t, ex. utrymme påcheckräkningar och överskjutande kreditkapacitet hos olika kontokort. Kombinationen av avspärrning och stora omställningar i deninhemska ekonomin måste leda till stor knapphet på sådana varor och tjänstersom är föremål för konsumenternas efterfrågan. När mot i stort sett oförändrade Sverigeskredit- och valutapolitiska beredskap vid krig eller avspärrning inkomster svarar en starktmirtskad mängd nyttigheter, blir följden, snabb prisstegring.Erfarenhetsmässigt hjälper det jnte med rartsortcrirtgar och priskontroll. Manhamnar lätt i galoppcraiide inflation. Enstrikt valutakontroll kan i ett sådant läge visseriigen styra användningen avutländska betalnirtgsmedel till inköp av för rikets försvar nödvändigaförrtödertheter, mcrt den kan inte skapa,balarts i den inhemska ekonomin. Deinstrument som återfinrts i lagert om kreditpolitiska medel lär irtte hellerförslå långt. Ett skuldmpratorium, som under , tar sikte påfel problem. är det nämligert rärttebefalningarna och inte amorteringarnasom är mest betungartde. Dessutom är betalrtirtgsförmågan i allmärthet irtteför liten utan, åtmirtsfortc från samhällsekonomisk synpunkt, för stor. Detär nästart, så att maii:tvingas sätta frågetecken för, om det i vår utveckladeekortomi över huvud taget är möjligt att i ett spänt läge beordra allmän mobilisering.Tyvärr kan detta av yttre omständigheter ändå bli nödvändigt. Men det krävs dåatt tärtkbara uppkommande problem noggrant har analyserats i förväg pch atttillfredsställartde beredskap har skapats bl. a. på lagstiffningsområdet. a. visa sig ofrårtkomligt atf tills vidare frysa medborgarnastillgårtgar på olika bankkonfort och att spärra beviljade men ännu ejutnyttjade krediter.-Vidare kan det bli nödvärtdigt att påbjuda något sådrastiskt sorn ett temporärt tvårtgssparande på löpande inkomster. Dénkreditpolifiska lagstiftrtirtgcrt och valutareglerirtgcrt har karaktärcrt avberedskapslagar. Men paradoxalt nog tar de närmast sikte på situatiouer därkrisert inte är så allvarlig som i händelse av krig eller krigsfara. Om Sverigedäremot skulle hamna i en situatiort av avspärrnirtg och mobilisering,,dåräcker beredskapslagarna inte till. Isitt betänkartde hänyisar finansutskottets, majoritet fill riksbaukcrts plartcringsartsvar irtom totalförsvarets ram. Mert som utskottet påpekar avser dertna planerirtg främst försörjning med betalningsmedel under krig. Proble met är som sagt inte i första hand att betalningsmedlen irtte räcker till utauatt de blir för många. Utskottethänvisar vidare till den föreskrift i regeringsformen som ger regeringenmöjlighet att i krig eller under likartade förhållandert meddela föreskrifter ifall där detta nprrnalt skall ske gcrtom lag. Detta är rtog gott och väl, ommart bara har tänkt igenom vad som bör föreskrivas. Men av allt atf döma är. såinte: fallet. Det är därför vi moderate;r begär en genomgårtg av dettaproblemområde, så att regerirtgert kan återkomma fill med förslagtill lagstiftnirtg, som verkligen gör skäl för namnet bcredskapslag, dvs, tarsikte på de förhållanden som råder när. befinrter sig i ettberedskapstillstårtd fill följd av krig eller avspärrrtirtg. yrkar jag, herr talrnart, bifall till reservationen tillfinansutskottets betänkande 31, 145 (); sade anser utskottsmajoriteten att regeringen harbefogenheter att utan att antar en särskild lag vidta de åtgärder somLars här har tagit upp. I och för sig kan man, som ,Tobissortgjorde,,säga att man inte rikfigt ordentligt har tänkt igenom vilka åtgärder som börvidtas. Det är emellerfid mycket svårt att redan i Prot.1986/87:133 fredsfid ordentligt tänkaigenom allt vad som kan hända i sådana situationer 1juni 1987 som uppstår vid krig ellerkrigsfara. Vi i utskottsmäjoriteten anser att det Svcfiscs fcrcdit' och viktiga är ätt slå fastatt regeringen har dessa befogenheter. Därmed menar vi ° ., ,, .,. . - , u u- valutapoUtiskabered- att någon särskildlagsfiftning inte behovs. Med det sagda yrkar jagavslag på reservationen och bifall till utskottets ... Överläggnirtgertvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 23§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsäuas vid morgondagenssammanträde. 24§ Anmäldes och bordlades 1986/87:165 Arbetsrättsligberedskapslag 25§ Anmäldes och bordlades ' - 1986/87;K121av () . 1986/87:K122 av m. fl; (vpk) 1986/87;K123av m.fl, (m) 1986/87;K124 av m, fl, (s)1986/87:Ki25 av Marfin m, fl, (c> 1986/87:K126 av ochHädar () ' 1986/87;K127 av m.fl, (fp) Ändringar itryckfrihetsförordningen m.m. (prop, 1986/87:151) 26§ Anmäldes och bordlades 1986/87:24 Sparande (prop,1986/87:100 delvis och 1986/87:150 delvis) : 1986/87:29 Kommunalekonomiskafrågor (prop. 1986/87:100 delvis, förnyad behandling,och 1986/87:150 delvis) 1986/87:34 Uppskov med behandlirtgen av vissa ärenden 1986/87:52 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1986/87:17 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1986/87:20 Socialavgifterpå vinstandelar (prop, 1986/87:107) 167 Prot.1986/87:133 betänkartdert . 1 juni1987 1986/87:34 Ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer (prop, 1986/87:100 delvis) 1986/87;35Statsbidragtill barnomsorgen (prop, 1986/87:117) 1986/87:36 Vissa anslag till omsorg ombarn och ungdom (prop, 1986/87:100 delvis) 1986/87:37 Resursfördelning m.m, inom hälso-och sjukvården (prop, 1986/87:114) 1986/87:38 Förbud mot s,k. bastuklubbar m.m.(prop. 1986/87:149) 1986/87:21 De centrala museernas uppgifter och ansvar(prop. 1986/87:97) 1986/87:29Uppskov med behandlirtgert av vissa ärertden 1986/87:30Undervisning för invartdrare i svertska språket m. m. 1986/87:150 delvis) 1986/87:31 OrgartisatiortCrt av visshögskoleutbildnirtg (prop. 1986/87:28 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1986/87:39Viss ersättrtirtg för merkostrtader m. m. på grurtd av följdeffekter av (prop. 1986/87:150 delvis) 1986/87:40Träfiberprövnirtg (prop. 1986/87:105) 1986/87:19Sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1986/87:150 delvis) 1986/87:20Uppskov med behandlirtgen av vissa mofioner 1986/87:23 Uppskov med behandlirtgen av vissa ärendert 27 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida iprotokollet) 1986/87:133 Förste vice talmannen 60 Ahrland, () 131,133, 136, 139, 140, 143, 144 , Marianrtc (c)127 , () 131 , () 4, 16, 17,34, 37, 84, 85, 102 Bildt, () 40, 45,46, 51, 53, 64, 69 Bjelle, () 122,126, 127 , , i (c)17, 23, 24, 35, 38, 51, 53 Björzén, () 120 Bölartder, () 77 Brurtartder, Leunart (c)151, 156 , () 82,85, 91, 112, 113 , Roirtc,försvarsmirtister 60, 67, 70 Castberger, Artders (fp)152, 153 Ekmart, () 46,52, 54, 59, 60, 107, 109 , Björrt (s) 159 Ericssort, Görart (m) 134,138, 140 , () 147,150 Errtcstam, () 155 Exrtcr, () 119 . , Jart (s) 161 Franzért, () 118 Franzért, (vpk) 94,102, 103, 123, 126 Fridolfssort, ()162, 163 Gustafssort, () 144 Gustavssort, () 142 , () 98,103, 104 Göranssort, () 29,37, 39, 108, 109 Hartssort, () 164 Irhammar, () 87,92, 94, 141 , () 55,59, 66, 68 Komstedt, () 85,101, 104 Körlof, () 71, 129 , () 144, 150,153 , Hans (fp) 8, 16,17, 22, 23, 92, 93 , () 124,127 , () 115 Lorentzort, ()154 , () 136,139, 140 Lööw, () 116 , () 143 Rembo, () 104, 108,110 Sundgrert, () 162,164, 166 , () 113 169 , (vpk)24, 36, 38, 45, 52, 54, 65, 68 Prpt. , () 165 1986/87:133 , () 162, 163Wilson, () 75 , () 111, 113 Åbark,() 132