prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Att göraett tillkännagivande på detta område är så att säga att slå in öpprta dörrar, Urtder har anslagen till idrottcrt följt dertprincipen att organisationsstödet har fördelats av Riksidrottsförbundet.Därutöver har de flesta år några summor, extra påslag, gått fill insatser påspeciella områden. Så är i fallet även . I anslaget ingår exempelvis 2miljoner till insatser för att stärka verksamheten blartd kvirtnor, invartdrareoch hartdikappade. När det gäller idrottens finansiering finns också tillårets riksdag ett antal mofioner öm lotterifrågor och finansierirtg i övrigt,men dem kommer utskottet att behandla . Samma syn på idrottsrörelsen som en folkrörelse, som självbestämmer över sina angelägenheter, kan vi artlägga på vpk;s reservatiort omkommersialiseringen inom idrotten. Det är rimligen Riksidrottsförburtdet, inteSveriges riksdag, som hår att besluta om idrottens verksamhet, samlas till riksidrottsmöte.Det är motsvarigheten till andra folkrörelsers kongresser. Motionstiden harrtyss gått ut. Såvitt jag kurtrtat finna, finrts motion som tar upp deproblem som vpk med sådan frenesi för fram . Det är ju ändock där deproblemen främst skall diskuteras. Jag vågar förmoda att idrottsrörelsen själv inte finnerdem så bränrtande eller förödande som det framställs i vpk:s motion. Det är ioch för sig ganska naturligt. har i allra högsta graduppmärksamhetcrt riktad på formerrta för stödet från näringslivet, sponsringcrt,Förbuudets riktlinjer innebär bl, a, det bestämda kravet att idrottsrörelsensjälv skall bestämma formerna för hur verksamheten skall bedrivas. Även beträffande den andra vpk-reservationen, den om detinternationella idrottsutbytet, vill jag hänvisa till att det främst är enangelägerthet för idrottsrörelscrt själv. När det gäller den likaledes återkommandereservationen från och om de s, k,främjandeorganisationernas ställning vill jag för tids vinnartde hänvisa tilltidigare motivering från utskottets sida. Sedan villjag, fru talman, erinra om att det anslag vi nu diskuterar är ett av A nslag till idrott, rekreation och turism 1986/87:13227 maj 1987 Anslag uU idrott, rekreation och turism många somkommer idrotten till del. Sammarttaget är det utomorderttligt stora belopp somstat, kommun och landsting satsar på idrotten. Det är olika slag av stöd, tillverksamheten, till anläggningar för såväl tävlings- som motionsidrott, tillutbildnirtg, till goda villkor för urtgdomar att kombinera idrott med studieroch mycket annat. Lägger vi fillhopa dessa summor, finner vi här liksom påandra områden att de samhälleliga insatserna är utomordentligt stora, jämförtmed exempelvis sponsorpengar. Vi finner också att samhällets stöd till idrotten ibetydande utsträckrtirtg går just fill barn- och ungdomsidrott, exempelvis detlokala aktivitetsstödet, till insatser för att bredda idrottsutbudet för någragrupper av människor som inte, än så lärtge, är lika aktiva som artdra och tillmotiortsverksamhet. Hela den verksamhet som idrottsrörelsen omfattar bärs uppav ideellt arbetande ledare. Idrotten är verkligen en folkrörelse. Till det hörockså att själv ta ansvar för sin verksamhet och för ekonomin. Inte mirtst detsista är betydelsefullt för folkrörelsetartkert och för den demokratiskafostran som ligger i folkrörelsearbetet. Det är en uppgift för samhället att på skilda nivåer bäddaför goda utvecklingsbetingelser för idrotten. Årets budgetförslag fyller detkravet. Jag vill därför, fru talman, yrka bifall fill betänkartdet och avslagpå reservationerna 1-6. Turistfrågorna kommer att ta upp frånsocialdemokratiskt håll. 42 () replik; säger för det första attriksdagen inte skall ge några riktlinjer för verksamheten. För det andra sägerhan att rtär vi i reservation 1 skisserar några saker som vi tycker ärvärdefulla, är det ett instämmande i vad idrottsrörelsen själv har sagt. Jagvill bara göra den noteringen att om vi understryker vad idrottsrörelsen självhar sagt,.må det vara ett stöd för idrottsrörelscrt rtär dert skall arbetaefter de irttentionerna. Sedan vill jag också säga att vi ökar anslaget med 5,65miljorter, och det är ett väserttligt förbättrat stöd till idrottsrörelsen. 43 () replik; Jag poängterade i mitt inledningsanförande densamstämmighet som finns i fråga om inriktnirtgert av samhällets stöd tillidrottsrörelscrt. Både certterns och vår syn på detta överensstämmer med hurRiksidrottsförbundet ser på saken, och då är det alldeles onödigt med etttillkännagivande om verksamhetens irtriktrting. Sedart underströk jag att pengarnakommer från olika håll. Jag berörde irtte särskilt, men jag kan lägga till det,de pengar som kommer via , idrottsrörelsens studieförburtd. Såvitt jagförstår, går huvudparteu av de pengarna till ledarutbildning, varigenom denideologiska bakgrunden inom idrottsrörelsen förstärks. Också detta kommerrimligen de grupper till del som vi är särskilt måna om att tillgodose. 44JAN HYTTRING (c); Först skulle jag vilja något kommentera vårgrundsyn på turismen. Från certterns sida ser vi turismen som en viktigrtärirtg, och jag har kunrtatlägga märke till att mart på regeringshåll lika väl som socialdemokratiskatalare landet över har samma utgångspunkt. Därför kan jag inte hävda attregeringert saknar medvetenhet om att det skulle behövas en bättreplanläggrting för turismens utveckling. Det här tar vi upp i reservation 7 vidutskottets betänkande. Om man tittar på de närirtgar man jämför med, finner manatt de flesta av dem faktiskt har planer för utvecklingert. Stateu gör storasatsningar på utveckling inom dessa brartscher. Om man sysselsätter drygt 200000 människor på hel- eller deltid inom turismen, inrymmer också detta i sigbetydande utvecklingsmöjligheter. Det är då märkligt att man inte har kuunat genomföra ennationell plan för turismens utveckling. Det började med en proposition frånregeringen, där man angav målsättningar. Vi har från kunnat konstateraatt visst har turismens andel ökat i , men inte i ert utsträckning somkan anses motsvara det mål man satte upp i propositiortert. Det skulle därförvara rtaturligt att mart hade bifallit ert del framställrtingar från Sverigesturistråd om ökade insatser för dertna marknadsföring. Det har man inte gjort,utan man har avslagit turistråds begäran om extra anslagför ökad marknadsföring. Jag kunde också konstatera att statsrådet ett markrtads-semirtarium deu 6-8 april 1987, där jag själv deltog och kundelyssna till harts artförartde, lyfte fram det faktum att det satsas betydligtmindre pengar på markrtadsföring inom turistbranschen än inom andra branscher.Det är utgångspunkten när vi i i vår reservation 8 mertar att martborde bifalla artslagsframställrtingen frårt turistråd, men ikombination med att regerirtgen skulle få i uppdrag att i kontakter mednäringert verka för att näringen också gör ökade marknadsförirtgsinsatscr. Vitror att detta är möjligt, mert det förutsätter dock - för att återknyta tillreservation 7 - att man också upplever att det finrts ert alldeles klarmålsättning från statsmakternas sida för turismen i . Utan en sådanmålsättning torde det vara svårt att få näringen att i något samlat grepp göraökade insatser. Mot denna bakgrund ber jag att få yrka bifalltill certterns reservatiorter 7 och 8. I reservation 10 tar vi upp sammansättningen av . Vi gör det inte mot bakgrurtd av att det skulle vara någotfel på de personer som sitter i styrelsen, utan mera därför att detskulle vara stimulerande för närirtgcrt att tillsammans med statsmakterna tadet ökade ansvar som jag har redogjort för. Det förutsätter att mankänner sig delaktig i beslutet. Det finns liknande, regionala organ ute i landet, där manpå precis samma sätt som i turistråds styrelse har organiseratverksamheten så, att man har referensgrupper. Våra erfarenheter avrefercrtsgrupperna är sådana att de nog inte manar till att mart skullefortsätta med det systemet. Vad vi har kuunat märka är att man inom näringenkänner sig ha alltför litet inflytande i dessa organ. Man tycker sig få dåligkontakt med styrelsen på många håll. De frågor man tar upp i refercrtsgruppernaföljs inte upp. Detta är anledningert till att vi i reservatiort 10 föreslåratt ger till känna att regeringen borde se över styrelsenssammansättrtirtg i akt och menirtg att Anslag till idrott, rekreation och turism Anslag till idrott, rekreation och turism få ettökat deltagartde av rtäringen och en ökad kompetens. I reservatiort 11 berör vi det viktiga rikstäckandeboknirtgssystemet. Inom turistnärirtgcrt har mart ett arttal år utvecklatBOKSER-systemet. Det som hänt är att man har kommit tillklarhet om att mart inte skall fortsätta med det systemet, som man har avtalmed posten om. håller man på att utveckla ett aunat system, som kanbenämrtas BOKSER II och som är mer lokalt artpassat. Det är naturligtvis gottoch väl, men de frågor som inställer sig är: Hur skall man på ett tryggt sättkunna leva med BOKSER-systemet resten av det här året och hela 1988, somavtalet gäller? När man använder datasystem måste man stärtdigt hållaprogrammert ä jour. Man måste kunna vidta nödvändiga förändringar iprogramvaran för att det skall vara möjligt att använda systemet på ett tryggtsätt. Det har ifrågasatts huruvida detta sker. Jag vet att det har kommitutfästelser från om att mart skall klara av dert bitcrt, men dethar också - det vet statsrådet -kommit skrivelser där användarna har uttrycktväldigt stor oro för att så inte sker, för att man på inte skullekänna ansvaret fullt ut. Avsikten med BOKSER var, förutom att få ett enhetligtsystem i ,, att det skulle underlätta bokningar från utlandet. Dendelert kom inte i gång på ett riktigt sätt. Först var det klartför inkopplingar, så att våra utlandskontor och andra resebyråer utomlartdskuude få bokrtirtgsmöjlighe-ter via BOKSER. Detta kom att kollidera meddiskussiortcrrta om vad man skulle utveckla i stället för BOKSER-systemet.Enligt vad jag kunrtat erfara kommer det rtya systemet BOKSER II, som utvecklasnu, inte att göra det möjligt att göra bokningar direkt från utlaudet. Det firtrts också en annan risk med det nya systemet. Omdet blir alltför höga utvecklingskostnader och auvändarkostnader kommer det attirtverka menligt, eftersom risken är uppcrtbar att artvärtdarna väljer andrasystem med kartske mer fördelaktiga ekonomiska lösnirtgar. Då har vi kommittillbaka till det läge som gällde före BOKSER I, dvs. dålig samordning påmarknaden. Vi vill alltså att riksdagen-skall ge regeringert till känna vad vianfört i denna reservation. I reservation 12 tar vi upp vissa turismfrämjandeåtgärder. Det är naturligtvis nödvärtdigt att man ständigt utvecklar en bättreturism, större tillgänglighet för alla grupper i landet, bättre resemöjligheterosv. Även i detta sammarthärtg begär vi ett tillkännagivande. Slutligen har vi centerledamöter i kulturutskottetavgivit. ett särskilt yttrande rtär det gäller begreppet primära rekreationsområdcrt.Det finns en koppling mellan det här begreppet och den nya plan- och bygglagenoch naturresurslagen, och det råder en viss oklarhet om huruvida begreppsom inte finrts i den ena lagen i reell mening finns i andra sammanhartg ochandra lagar. förutsätter utskottet att man gör en gértomgårtg och att dettabegrepp utmönstras. Vi vill bara markera vår åsikt att det här är mycketviktigt när det gäller att få enhetliga begrepp som inte stör dertplartläggning som måste till. Med detta yrkar jag bifall till centernsreservationer vid kulturutskottets betärtkande 20 och i övrigt, där det inteföreligger centerreservationer, bifall till utskottets hemställan. 45MAJA (); Turist- och rckreationspolitiken och hur deuutformas är av stor betydelse för oss alla. I det modcrua samhället, med denstress och de krav som ställs på individerna, är defsärskilt viktigt att detfinns möjligheter att utnyttja fritiden på ett meningsfullt sätt. Men man måsteockså komma ihåg att turismen är en stor och snabbt växande näring. omsatte turismen i 37 miljarder. Den stodför av sysselsättnirtgert och skapade ca 175 000 helårsarbetstillfällen -det är faktiskt mer än skogs- och jordbruket tillsammans. Det firtns 17 400företag i branschert, ävert om 40 av dem svarar för hälftert av verksamheten. Turistnärirtgcrt är också sysselsättrtirtgsintensiv ochsysselsätter crt hög andel ungdomar och kvinnor. För vissa glesbygdskommuner utgör turismcrt basnäringen,och för många andra är turismen crt förutsättning för att kunna upprätthålla enrimlig kommersiell service i ert bygd. När det gäller dcrt sociala aspektcrt på turism ochrekreatiort så framhåller utskottet även i detta års betänkande värdet avdenna. Vi vet att hindren kan vara många, men det är viktigt att notera att iprincip alla medborgare bör ges rimlig möjlighet att ta del av de värden somturismen i kan erbjuda. Målet måste vara att vi alla skall kunnautnyttja vår fritid i de former var och en örtskar och i större utsträckrtingupptäcka de möjligheter vi har i vårt land för rekreation och avkoppling. Positivt och värt att framhålla är att"kulturismen" är på frammarsch. Det ökade intresset för kulturarvetoch behovet av att förstå och uppleva något rtär mart reser, gör attkulturirtnehållet säkert kommer att utgöra en allt vikfigare del av turismen,som i sin tur kan få en förrtyelse av utbudet. Kort sagt; Det gäller att geturistutbytet en större variation och ett mer intressant innehåll. Turism och rekreation bör i vårt land ha godaförutsättningar. fina natur och miljö, liksom våra gamla finahantverkstraditioner och kulturtraditioner, borde kunna vara en bra grund. turistråd har fått i uppdrag att färdigställa enstrukturplan för turism och rekreation i . Denna plan förutsätts hautgångspunkt i svensk turisms förutsättningar och möjligheter till utveckling. Strukturplanen skall vidare syfta till att samordna denärirtgs- och regiortalpolitiska åtgärderrta med åtgärder inom turist- ochrekreationspolitiken. Förutsättningar för olika resmål, tillgången tillanläggningar, kommuni-katiorter, natur och miljöförutsättnirtgar, utflyktsmålm. m. kommer rimligen att redovisas. Det kommer att krävas att vi söker göra det lätt att varaturist i ; tillgängligheten, utnyttjartdet av varje landsdels särprägel,erbjuda bra service. Nog kommer det att behövas både utbildning .och kunskapoch dessutom på sina håll förändringar i attityder och synsätt. vill att en plart utarbetas som täckerturismeus utveckling i hela landet. Vidare menar man att det skall anges ettmål i denrta plan för hur Sverigeturismen skall utvecklas. En årlig tillväxt om5 % skall ställas upp som mål. Destatliga insatserna för turismen är inte oväscrttliga: ca 80 miljoner ges Anslag till idrott, rekreation och turism Anslag tdl idrott, rekreation och turism till , och därtill kommer olikaregionalpolitiska insatser som lokaliseringslårt. Kommurterna beräknas satsa ca300 miljoner på olika turistfrämjande åtgärder. Därtill kommersatsningar på fritid. Turistnäringens satsningar är svåra att beräkna men tordeuppgå till betydligt större belopp än de som samhället står för. I uppdrag ingår att söka samordna deartsträrtgningar som görs på olika håll för att främja utarbetar i samråd med de olika intresscrtterrta på markrtadenårligen en marknadsföringsplan. Med tartke på att certterpartiet i andra sammanhang talarför decentralisering av olika verksamheter vore det av intresse att få närmarebelyst vad som egentligert åsyftas med ert rikstäckartde plart, hur den skulleutarbetas och vilka instrument som statsmakten skulle ha för att kunnagenomdriva den. När det gäller utökade marknadsföringsinsatser tarcenterpartiet i en reservation upp det förslag som har lagt fram.För offensiva satsningar vill ha ett nytt anslag för en treåriginvestering i svensk turism på sammanlagt 250 milj. kr. I propositionen avvisas förslaget, bl. a. med hänvisrtirtgtill att turismens samhällsekonomiska effekter belyses i anslutning till attstrukturplanen redovisas. Utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattning. Även då det gäller sammansättningen av Turistrådetsstyrelse föreligger en reservatiort i konstellationen och detmoderata partiet. Denna omorganisationinnebar bl. a. att den dittillsvarande mycket stora styrelsen minskades nertill den nuvarande storleken, högst nio ordinarie ledamöter plus lika mångasuppleanter. Vidare inrättades en permanent delegation, som handläggerbl. a. bidrag fill försöksverksamhet och yttranden över stödärcrtdcrt, samt enreferensgrupp med företrädare för turistnärirtgen. Tanken bakom dennakonstruk-fiort var att rådet skall kuuna behålla sin fria ställning påmarknadert samt korttakterna med producent- och konsumentföreträdare och på ettsmidigt sätt handlägga myndighetsärenden. Den här orgartisationen har rtu fungerat endast i tre år.Visserligen pågår det, enligt vad utskottet inhämtat, diskussioner inom rådetframför allt om refercrtsgruppens ställning. Utskottet anser att man bör fålängre erfarenhet av hur organisationen fungerar, innan skall begäraen ny omorga-nisafion. I anledrting av reservatiortert från centerrt angåertdeplanering av ett rikstäckande bokningssystem, BOKSER, kan det finnasanledrtirtg till några ord. BOKSER turistservice AB är ett företag som bildats avSveriges turistråd. Syftet med företaget angavs turist- ochrekreationspolitiska proposition vara att vidareutveckla och ansvara för ettbokningssystem för turistservice. Detta informationssystem skulle underlätta för märtniskoratt dels få en överblick över utbudet av rekrcationsmöjligheter i , delsboka ett helt respaket, där såväl transport och uppehälle som olika aktiviteterkunde ingå. Under de år som gått har och posteu stött utvecklingenav BOKSER med vardera 2 milj. kr. Det systemför information som BOKSER byggt på har kritiserats. Man haransett att det är tungrott och centraliserat. Dessutom har utvecklirtgen pådataområdet gått snabbt, och det nuvarande informationssystemet är enligtuppgift föråldrat. håller på att bygga upp ett nytt system, BOKSERII, vilket presenteras i betänkandet.Vid utvecklingen av det nya informationssystemet har man regelbundna kontaktermed intressenterna på marknaden. Vad gäller fjällturismcrt har en reservation,där man med utgångspunkt i motiou Kr429 syftar till ökat stöd tillfjällturismcrt. Ja, rtär det gäller fjällturismcrt kart kortstateras attutskottsmajoriteten inte har de pengar som har avsatt för detta. Vihar inhämtat att man kan utgå ifrån att bidraget -till stöd fördriften av STF:s fjällverksamhet kommer att räknas upp , vilket är enuppräkning av samma storlek som sker i fråga pm andra liknande bidrag. Det kan med fog understrykas att Svenska turistföreningengenom ett mycket målmedvetet arbete verkar för att bjuda rika möjligheter förfjällvandring. Regeringen harockså uppmärksammat detta, och 1981beslutade man att lämna 20 milj. kr. i statsbidrag för demest prioriterade investeringarna. Detta skedde i form av bidrag tillberedskapsarbeten, lokaliseringsstöd och anläggrtingsstöd frånrtaturvårdsverkets dåvarande anslag. Beträffande vpk:s reservation angående statliga insatser ivissa områden vill jag framhålla att initiativ som gäller förslag till sådanamåste komma från lokalt håll och att eventuella insatser får fördelas inom deramar som finrts. Mycket av det som sägs i vpk:s reservation angåendemarknadsföring av som turistland ligger redan i Turistrådetsarbetsuppgifter. Många eller kanske rättare sagt flertalet turister från andraländer har våra storstäder som mål. Det är viktigt och rikfigt att Turistrådetmarknadsför även dessa, liksom vår rtatur och vårt friluftsliv. Det är såledesinte fråga om ett arttingen-eller utan om ett både-och. När mart ser antalet reservationer som ärfogade till detta betänkartde kunde man tro att stor oenighet råder. Jag ärglad att kunna konstatera att enighetcrt är större ärt ocrtighetcn. Det ärockså en lycka att kunna ärligt säga att utrymme fortfarande finrts i.vårt landbåde för oss bofasta och för de gäster vi förhoppningsvis får ta emot frånandra länder. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställart ochavslag på de till betänkandet fogade reservationerna under avsnittet Stöd tillturism och rekreation. Anslag tdl idrott, rekreation och turism 46JAN HYTTRING (c) replik; Jag vill med anledrting av först ställa några frågor. uttalade utskottsmajoriteten i sambartd med attdcrt tillstyrkte regeringens proposition i dessa frågor att en ytterligareanalys av turismens samhällsekonomiska effekter skulle genomföras innart manvar beredd att satsa mer pengar på marknadsföring av den storlek somTuristrådets styrelse begärde. har man tydligen fått denna analys utförd,eftersom man redovisar positiva siffror och vid alla tillfällert urtderstrykerturismens stora betydelse. 5 Riksdagensproiokoll 1986/87:132 . Anslag till idrott, rekreation och turism Man kunde tidigare ana att detfakfiskt skulle bli utrymme för större satsningar. 1987 kart jag konstateraatt detta enligt utskottsmajoritetens uttalandert är avhärtgigt avstrukturplartcrt. När denna väl är framlagd skall man ta upp frågan tillövervägande. Vad tror utskottsmäjoriteten kommer att hända härrtäst, Urtder1988? frågade mig om certterrts tartkarbeträffande en plan på detta område. Jag tycker att det vore värdefullt förturismens utveckling om ert målirtriktrting'funnes utvecklad rform av ertplart. De lärtder som vi anger som våra hårda könkurrcrtter och som i rtågonmårt, iblartd kartske i stor mårt, skulle vilja hålla tillbaka utvecklingen avturismcrt i har faktiskt satt upp mål för sin verksamhet. Dessa utgårman i de länderna från när man planerar anläggrtirtgar; kampanjer osv. Man vetvilka irtsatser statsmakterna är beredda att göra osv. Något sådant saknasfakfiskt i . Det är detta som vi tar upp i vår reservafion, docknaturligtvis utan att i detalj artge hur planeri skall se ut. Vi tycker att detankommer på regeringen att lägga fram sådana förslag. Jag vill också säga några ord om BOKSER, det system somman utvecklat men som kommer att tas ur bruk och ersättas av ett annatsystem, BOKSER II,Jag skulle vilja frågaMaja om utskottsmajoriteten är nöjd med resultatet av.den utvecklingsom man fick med BOKSER-systemet. har också angett hur mycketTuristrådet och staten har satsat på detta -systems utveckling. Då tycker jagatt för kammarens ledamöter kan redovisa hur mycket som användarnahar satsat på den här utvecklirtgert. 47 () replik; tog ävcrt upp folkparfietsreservation som rtärmast handlade om anslaget till fjällturismen. Jag ärrealistisk och betraktar "loppet som kört" i den härgången. Men jag hoppas att de positiva tongångar som åtföljde på avslag på vår reservatiort skall leda till ett förslag ochatt man då kan nå enighet om en uppräkning av just det här artslaget. Jag vill ävert rikta ert vädjan till , somlyssnar till debatten här i kammaren. Det firtrts starka sociala motiv bakomkravert på billigt logi och dert service som detta -kart föra med sig. Detskulle ge möjligheter för svcrtskcrt i gemen att i större utsträckning änhittills nyttja fjällvärlden som en rekreafionskälla. Vi går även ut med orden "sistavildmark" för att lansera fjällområdet. Denna lansering har fått ettmycket kraftigt genomslag internafiortellt. Stora grupper utlänningar har besöktvåra fjällanläggningar under de senste årert. Ett undantag är emellertid detallra då Tjernobyl har kastat sin skugga över fjällvärlden. Detfinns ett reellt innehåll i lanseringen av "sista-vildmark"-.Men-för detta krävs att vi har fjällartläggningar att erbjuda som fyllernutideus krav på komfort. Dertna debatt har visat att det finns en enighet om detta.Om vi hade möjlighet att sätta oss ner och resortera igcrtom detta, tror jagatt vi skulle kunna få fram mänga praktiska-resultat som skulle vara till nyttaför turismen. Det är roligt att kunna konstatera denrta ertighet, och jaghoppas att den tår sig uttryck ien generositet vid behandlirtgert av kommande årsbudgetar. Anf.48 () replik: Jag vill något rekapitulera vad som har hänt beträffandestrukturplanen. 1984 gick emot regeringens förslag om att Turistrådetskulle få i uppdrag att utarbeta en strukturplan. är vi mårtga som värttarpå dcrt här planen.