prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta innebär att egenföretagaren måste betalaarbetsgivareavgifter på sina pensionsförsäkringspremier. Detta står i strid medvad som gäller för andra löntagare och även för aktiva fåmansdelägare iaktiebolag. Denna orättvisa har påtalats under ett flertal riksmöten.Regeringen har dessutom trots krav från sida inte lagt fram någotförslag som skall undanröja den orättvisa som drabbar egenföretagarna.Regeringens handlande är förvånansvärt och klandervärt. Som jag redan i annat sammanhang påpekat skapar vårtskattesystem incitament för kringgående av skatteregler. Skärpta skattereglerskadar merendels de lojala skattebetalarna. Detta gäller inte minst de reglersom blev följden av en av skatteutskottet tillstyrkt motion 1981 om egendomslivränta.Utskottet ville endast rätta till missbruksfallen. Resultatet blev att allaegendomslivräntor drabbades. Egendomslivräntan är en bra form för att garantera en mjukgenerationsväxling och underlätta finansieringen för den som övertar ettföretag. Det är faktiskt så att småföretagare har svårt att betalapensionspremier som de har ett betydande kapital bundet i sittföretag. Detta kapital önskar man ju frigöra när det yrkesverksamma livet äröver och pensionsåldern inträder. I utskottets skrivning sägs att företagare har andramöjligheter för pensionering. Men företagarnas villkor är ofta sådana att deinte orkar med att betala pensionspremier . kanskeockså beaktas att hustru som arbetat i familjens rörelse faktiskt varsambeskattad ända till 1977 och därför inte har kunnat sörja för sin pension.Att slå till med en generell regel för att komma åt ett mycket begränsatmissbruk vid överlåtelser i samband med utlandsbosättning är både märkligt ochskadligt. Vi moderater kräver i reservation 9 tillsammans med övrigaborgerliga partier att egendomslivräntor skattemässigt skall behandlas efter deregler som gällde före lagändringen 1984. Ytterligare diskriminering mot småföretag finns i desärskilda reglerna om rnedhjälpande make och lön till barn i egen rörelse.Återigen träffar vi på en regel som drabbar kvinnorna värst. Det krävs att deskall arbeta minst 400 fimmar , och det är av full arbetstid. Det ären vanlig deltidstjänstgöring. Många kvinnor råkar ut för att inte få egenA-inkomst, vilket påverkar familjens beskattning men också kvinnornas ATP-poängoch ATP-år. Här kräver vi en ändring. En annan diskriminering är att hyresersättning frånfåmansföretag till närstående skall beskattas, i vad gäller fritidshus, oavsettatt motsvarande Och liknande uthyrningar . Ensådan regel vittnar om misstro mot företagarna och ett avsteg från principenatt regler Skall gälla lika för alla. Sjöfartsnäringen i har det svårt, och svårarekommer den att få det i och med att norrmännen inför ett öppetsjöfartsregister. Detta innebär att de ombordanställda beskattas efter sitthemlands skatteregler. Norrmännen vidtar denna åtgärd för att rädda norsksjöfart och stoppa utflaggningen. I görs ingenting. Sjöfartsnäringenkläms åt allt hårdare. Den sjöfart som bedrivs i form av partrederier harytterligt svårt att klara sig på grund av trubbiga och dåligt anpassadeskatteregler. Detta har påpekats . Det har sagts attstaketmodellen skulle lösa problemen, men det kommer den sannolikt inte attgöra. Det är att företagsbeskattningskommitté fårtilläggsdirektiv om att snabbt utreda den här frågan. En annan sak som bör göras för partrederierna är att görainvesteringsfonderna tillgängliga för dem. Vidare bör andelar i olikapartrederier anses vara en och samma förvärvskälla. Förluster och vinster skallkunna kvittas mot varandra. råder inte samma praxis hos olikataxeringsmyndigheter. Det leder till mycket skilda bedömningar i olika delarav landet. Det vore bra om det skapades klara regler. Det är beklagligt attutskottets socialistiska majoritet inte kan vidta en så enkel åtgärd för attförbättra partredarnas förhållanden. Det räcker inte att hänvisa till att vissaförändringar har gjorts. Sjöfartsnäringen och dess anställda behöver all denhjälp och all den lättnad i skattebörda den kan få för att kunna överleva iSverige. Den formella bolagsskatten är i vårt land av denbeskattningsbara vinsten. Den reella beskattningen är dock ofta betydligtlägre. Enligt undersökningar gjorda av familjeföretagens skattedelegation ärden betydligt lägre för våra storföretag än den är för den mindreföretagsamheten, inte minst inom servicesektorn. I en partimotion från moderata samlingspartiet föreslåsatt bolagsskatten successivt skall läggas om så att framför allt möjlighetertill fondavsättningar begränsas samt att skatten sänks. Detta skulle skapa tvåfördelar, nämligen Företagsbeskattningsfrågor m. m. Företagsbeskattningsfrågor/n. attkapitalet blev rörligare och att de stora företagen inte gynnades på det sättsom sker och har skett inom bl. a. bilbranschen . Man har avregeringen fått tillåtelse att använda sig av framtida investeringsfonder,innan de ens har hunnit avsättas. Det är helt enligt reglerna och naturligtvisett mycket stort stöd för en viss bransch. Olikheterna i den reella beskattningen tillsammans medselektiviteten i frisläppandet av investeringsmedlen skapar med all sannolikheten felaktig investeringsstruktur i vårt land. Lägre bolagsskatt och mindremöjligheter till fondavsättningar skulle nog skapa bättre underlag förinvesteringsbedömningar och därmed bättre framtidsinvesteringar. Det ärmarknaden och inte politikerna i kanslihuset som skall avgöra vad företagenspengar skall satsas i, majoritet bestående av socialdemokrateroch vpk inser naturligtvis inte faran med den selektiva näringspolitik sominvesteringsfonderna leder till. Att det finns problem har vi hört underdagens debatt. Skadeverkningarna ser vi redan i dagens låga tillväxt i Sverige.Den var enligt SCB:s i går publicerade siffror betydligt sämre än vadregeringen hoppats på. Dessa siffror borde faktiskt leda till eftertanke, inteminst med tanke på alla de detaljer i företagsbeskattningen som vi har attbehandla i skatteutskottet. Att dessa frågor behandlats tidigare är ingenursäkt för den senfärdighet som vi möter. Det brådskar faktiskt med att få enmer småföretagsvänlig beskattning. Idetta anförande instämde (). 71KJELL (); I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas fyrtiotalet motioner på företagsbeskattningens område. Det överväldigandeflertalet av dessa motioner behandlar problem främst för de mindre företagen. 1några av motionerna tas också upp grundläggande frågeställningar på företagsbeskattningensområde. Innan jag går in på sakbehandling av de reservationer som är fogade vidbetänkandet, vill jag gärna framföra några allmänna reflexioner kring ämnet. Den svenska företagsbeskattningen har ibland framhållitssom ett mönster för vår omvärld. Sant är också att företagsbeskattningensuppbyggnad historiskt på ett verksamt sätt har bidragit till att hålla uppeinvesteringsnivån och därmed fill att bygga ut svensk industri. När utskottsmajoriteten i betänkandets första mening nuskriver att det har genomförts mycket betydandereformer inom företagsbeskattningen, skulle man lätt kunna förledas att tro attden svenska företagsbeskattningen är helt up to date. Så är emellertidinte fallet. Tvärtom har bristerna kommit att framstå allttydligare. Inledningsvis viW jag hävda att företagsbeskattningen är imycket stort behov av modernisering. Den formella bolagsskattesatsen på är vid eninternationell jämförelse mycket hög. Vore det fråga om en effektiv skattesatsskulle verkningarna bli mycket allvarliga. Genom att begagna det batteri avavskrivnings- och nedskrivningsmöjligheter som finns håller emellertid bolagennere den effektiva skattebelastningen. Den formellt höga skattesatsen fårdärmed inte denallvarliga verkan den annars skulle ha fått för konkurrenskraften. Däremotuppstår andra, allvarliga snedvridningar, bl. a. i konjunkturbilden. Erfarenheterna har nämligen visat att skatteuttagetrelativt sett är högt under dåliga år, dvs. under lågkonjunkturår, och lågt ellerlägre under högkonjunkturår. Detta förklaras av att företagen under goda årbegagnar de möjligheter till lageruppbyggnad och annat som står till buds ochdärmed håller nere skatten. Överhettningen under en högkonjunktur förstärks, ochlågkonjunkturerna kommer också i sin tur att fördjupas till men försysselsättningen. Dagens system bidrar också till en inläsning av kapitaleti företag med historiskt god vinstutveckling. Skall hänga med somindustrination, är det väsentligt att vi får till stånd en ändring pådenna punkt. Kapitalet måste bli mycket rörligare för att inte hindra denproduktförnyelse och förändring utav företagets inriktning som marknadenkräver. De negativa konsekvenserna förstärks också utav dubbelbeskattningen påutdelningar. Till den formella skattesatsen om skallvinstdelningsskatten läggas. För aktuella företag ökar då skattesatsen till 58ä . Jag tänker inte närmare gå in på vinstdelningsskatten, somegentligen innebär att vi för vissa företag har en trippelbeskattning avvinsterna. Från sida räknar vi självfallet med att statsministernslöfte till vid debatten i kommer attinnebära att én proposition med det snaraste läggs, med förslag att avskaffavinstdelningsskatten för företag som inte uppvisar någon rörelsevinst. För enskilda firmor och handelsbolag är slutligen detnuvarande systemet närmast förödande genom att den vinst som sparas i företagetmarginalbeskattas. En beskattning enligt staketmetodens princip måste därförsnarast införas. Jag kommer därmed in på beskattningen avmindre och medelstora företag som drivs som handelsbolag eller egen firma. Detkrävs inget djupare studium i ämnet för att konstatera att dessa i beskattningshänseendenärmast konsekvent är missgynnade jämfört méd de större företagen. Flertalet avde motioner som vi behandlar har också sitt ursprung i detta förhållande.Orättvisorna är många. För oss inom framstår den socialdemokratiskaattityden mot de mindre företagen som närmast obegriplig. Även i de mesthårdnackat socialistiska länderna har man omvärderat de mindreföretagens betydelse. Som en följd av denna omvärdering här man, i stället föratt förbjuda, snarare övergått till att stimulera bildandet av mindre företag. I gör socialdemokraterna tvärt emot. Här har mankonsekvent hårdare regler för mindre företag än för större. Den yrkesman somvill pröva sin lycka genom att starta något eget kommer snart underfund med atthan plötsligt betraktas som en suspekt skattefuskare eller skattesmitare, somrnåste omfattas utav en betydande kontroll. Allt enligt den socialdemokratiskainställningen. Reservationerna och motionerna utgör en illustration på detta.Låt mig ta några exempel. Ireservation 11 behandlas lön till barn. Företagares barn som inte har fyllt Företagsbeskattningsfrågor m. m. Företagsbeskattningsfrågor/n. fårinte uppbära och själva skatta för sin egen lön, utan deras lön skall läggasovanpå lönen för föräldern. Det innebär att man får något underliga effekter. Om hårfrisörskans dotter får anställning hosspecerihandlaren, är det inga problem. Då får dottern själv skatta för sin lön.Men vill hon arbeta hos sin mor och tillägna sig den kunskap som behövs för atten gång överta rörelsen; då går det inte längre. I reservation 10 behandlar vi medhjälpande make. Här finnsen spärr, i form av en minimitid på 400 arbetade timmar, för att maken självskall få tillgodogöra sig lön. I annat fall läggs denna lön ovanpå den andramakens inkomst och marginalbeskattas där. På samma sätt är det om verkstadsägarens fru taranställning som snabbköpskassörska någonstans - då går det alldeles utmärkt attjobba hur många och hur få timmar som helst och själv skatta för lönen. Men imakens företag går det inte. Det är egentligen helt obegripligt varför man inte imakens företag skulle kunna skaffa sig den erfarenhet som naturligtvis ärspeciellt viktig i händelse av företagarens frånfälle. Då det gäller egenföretagarnas pensionsförsäkringspremierråder samma orättvisa. Här handlar det om en sådan petitess som att ändralagstiftningen och låta företagaren göra avdraget på rörelsebilagan. Men inteens denna mycket enkla lagstiftningsåtgärd kan man vidta, trots att man sägerår att den nuvarande ordningen är orättvis. Slutligen blir det kanske för den nystartande företagarenen överraskning, när han finner att han helt plötsligt, då han inte förmår atttillämpa hela den djungel av lagstiftning som finns, blir dömd till ettarbetsrättsligt skadestånd. Det skall då betalas med beskattade pengar, och hanskall också betala socialavgifter på detta. I själva verket förföljer de här diskriminerande reglernaden som vill pröva lyckan in till det han har avvecklat företaget eller villöverlåta det till sina barn. var det möjligt att göra överlåtelserutan några större bekymmer för dem som inte haft stora likvider att ta tillgenom egendomslivräntor. Det förbjöds , och det är ofattbart att manmåste ta till lagstiftning även i de fall där det faktiskt har en socialbetydelse. Från barnens introduktion i företaget t.o.m. attföretagaren drar sig tillbaka har vi med andra ord diskriminerandelagstiftning. Erfarenheter från utlandet och även här hemma visartydligt att det är i de mindre företagen som ny sysselsättning skall kommatill. Jag skulle därför, herr talman, vilja fråga skatteutskottets företrädarei denna debatt: När skall ni överge den misstänksamma inställning mot svenskasmåföretagare som ni har deklarerat? Att det inte kommer att ske här och framgår helt klartav det betänkande som vi har framför oss, trots att det på punkt efter punktrör sig om rena rättvisekrav. Det skulle verkligen vara bra om vi kunde fåbesked om när ni tänker ta bort de här diskriminerande bestämmelserna. I reservation 1 begär de tre borgerligapartierna en utredning och ett förslag om rätt att vid inkomsttaxeringen sättaav medel till särskilt nyetableringskonto. Det är litet svårt att förstå att utskottsmajoriteten ävenpå denna punkt måste gå emot. Om man inför en staketmetod, och det vill ju nisocialdemokrater, kommer det att innebära att den som driver företag fårmöjlighet att lågbeskattat eller obeskattat - hur man nu bestämmer sig - sättaav vinstmedel till kommande investeringar. Mot den bakgrunden är det väl ganskanaturligt att man bereder även dem som inte driver företag samma möjlighet attlågbeskattat eller obeskattat sätta av medel för att starta företag. Alla svenskar borde väl ha samma villkor. Mot dennabakgrund är kravet på utredning och förslag ganska naturligt - eller hur, BrunoPoromaa? Folkparfiets ställningstagande attinte förorda ett införande av ett renkonto var betingat av omtankeom samekulturen. Vi tvekade inför att införa en skatteregel, som skulle hakunnat medföra oöverlagda neddragningar inom rennäringen. När frågan var uppe rådde en rätt uppjagad stämning,beroende på den osäkerhet som alla kände efter Tjernobyl. tror jag attalla inblandade parter tänker klarare. Självfallet anser vi inom folkpartietatt det är lika viktigt att slå vakt om samekulturen och rennäringen -ett inslag som, om det försvann, skulle göra vårt land fattigare. påpekade utskottet möjligheten av attinföra ett renkonto. När bilden kring konsekvenserna av olyckan iTjernobyl har klarnat, stöder vi från sida införandet av ettsärskilt renkonto vid beräkning av inkomst av renskötsel. Svensk sjöfartsnäring brottas sedan många årtillbaka med allvarliga problem. Internationell överkapacitet och lågabemanningskostnader i vår omvärld, ofta med hjälp av statliga subsidier, hargjort konkurrensen mördande. Från sida ropar vi självfallet intepå statsstöd, men situationen är nu sådan att kraftfulla åtgärder måste till,och de måste komma snabbt. Som påpekats i folkpartimotionen, måste andelar i flerapartrederier betraktas som en förvärvskälla, så att kvittning av över- ochunderskott kan ske. Även vid försäljningar måste, som vi har sagt i motionen,kvittning tillåtas. Den snabba tekniska utvecklingen, bl. a. datoriseringen,har inneburit att man nu talar om en utrustningskris i högskolan, en kris somockså sprider sig till gymnasiet. Åtskilliga krav ställs på att detsvenska näringslivet skall bidra med medel till modern utrustning. Men så längeden gällande lagstiftningen inte gör det möjligt för företagen att få avdragför bidrag till utbildning tvekar svensk industri att ge bidrag till en modernutrustning. Därför är det nu dags att utvidga förordningen om avdragsgillabidrag fill forsknings- och utvecklingsarbete till att även gälla utrustningför utbildningsändamål. Forskning och utveckling är nyckeln till våra framtidaframgångar på industriområdet. Därför menar vi att man vid sidan av stödet tillhögskola, universitet och gymnasier också skall införa det tidigare forsknings-och utvecklingsavdraget. säger utskottsmajoriteten att stöd i den formen kanutgå först efter det att ett beslut om forskningsinsatser fattats, menså är det inte i praktiken utan precis tvärtom. Om man har ett FoU-avdrag vet Företagsbeskattningsfrågor/n. Företagsbeskattningsfrågor/n. man ju får avdrag redan när man står beredd att starta en forskning, vilket mandäremot inte vet om man i stället skall ansöka hos statsmakten om att få ettbidrag. Det är ju ute i företagen som man vet vilken forskning som behövs. Inteblir väl forskningen bättre därför att man lägger beslutet hos politikerna,? Det finns flera reservationer, men jag tänkerinte gå in på dem alla utan nöjer mig med att här yrka bifall tillreservationerna 1,2,3, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16 och 17. 72STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 27 behandlasett stort antal motioner som berör företagsbeskattningen. Till betänkandet harfogats 18 reservationer, varav står bakom 10. Jag skall i huvudsakunderstryka motiveringen för dessa. Innan jag går in på reservationerna vill jag emellertidvarna något för den kritik som riktas mot företagens nuvarande konsolideringsmöjligheter.Utan tvivel hade situationen för svenskt näringsliv varit än värre, om intenuvarande avsättningsmöjligheter hade funnits när krisen inträffade på70-talet. Visst kan det behöva göras förändringar - framför allt kanske manbeklagar att inte mer av det som har konsoliderats i företagen har använts förinvesteringar - men förkasta inte ett system som har betytt och betyder såmycket för flertalet företag, inte minst för småföretagen! Jag tror att manskall vara försiktig när man dömer ut ett system, som vi har varit överens omtidigare och som - det är vi ändå i grunden helt medvetna om - har haft och harstor betydelse för svenskt näringsliv. I reservafion nr 1 berörs frågan om nyetableringskonto.Centern har framställt krav på att möjligheter borde ges för ettsparande i nyetableringskonto eller, som det också kallas, privatinvesteringskonto. Genom att medge avsättning till ett sådant konto avobeskattade medel skulle man underlätta ett sparande för framtidainvesteringar. Systemet är egentligen ett inslag av utgiftsskatt, eftersominkomsten inte beskattas förrän den konsumeras. Vid investering - som äravsikten - sker beskattning när det berörda projektet avyttras. För sparandetoch för att stimulera ett nyskapande skulle etableringskonto eller privatinvesteringskonto ha stor betydelse. När vi nu har ett så stort behov av ökatsparande och av nya investeringar, är det ganska märkligt att inte regeringenkan medverka fill ett sådant system. Trots posifiva uttalanden av årefter år görs ingenting från regeringens sida. Vad vi nu behöver är inte baravänliga ord utan åtgärder, och det är åtgärder vi yrkar på i reservation nr 1. I reservation 3 ställer vi reservanter krav på införandeav ett särskilt renkonto vid beräkning av inkomst av renskötsel. Genom denomfattande utslaktning av renar som sker på grund av drabbasen del renägare av onormalt höga skattesatser, och det finns starka motiv föratt under dessa mycket extrema förhållanden skapa en bättre möjlighet fillresultatutjämning. I reservation 6 berörs tidpunkten för inbetalning tillinvesteringsreservs-konto. Enligt nu gällande bestämmelser skall handelsbolaggöra inbetalningen till allmän investeringsreserv , medanden som deklarerarsitt företag som fysisk person får anstånd tills han lämnar sin deklaration.Jag kan inte förstå att det finns något sakligt skäl att motsätta sig vårt kravpå att samma regler skall gälla som gäller för fåmansföretag som drivs somenskild firma. Vi reservanter begär därför att regeringen skall framläggaförslag om en sådan ändring. I reservation 4 berörs partrederiernas ekonomi.Partrederinäringens ekonomiska läge är besvärligt, och något måste göras föratt förbättra dess situation. Regeringen har aviserat en sjöfartspolitiskproposition, och vi förväntar att denna fråga tas upp i samband härmed. I reservation 8 berörs egendomslivräntan. Ett enigtskatteutskott begärde 1981 en lagstiftning i syfte att förhindra icke avseddaskattelättnader i samband med överlåtelser mot vederlag i livränta. Syftet bör,framhöll utskottet, uteslutande vara att söka komma till rätta medmissbruksfallen och inte att hindra eller försvåra överlåtelseformer som varitavsedda att underlätta generationsväxlingar eller att bereda en tidigareinnehavare av ett företag en rättmätig pension. Nuvarande regler om egendomslivräntor är så utformade attde i praktiken innebär att egendomslivränta som finansiering i samband medföretagsöverlåtelser kommit att helt upphöra. Vad skatteutskottet begärdevar inte generella utan särskilda regler som skulle hindra missbruk av dedåvarande bestämmelserna för egendomslivräntor. I reservafion 11 berörs frågan om lön till barn. Enligt nugällande regler skall barn ha fyllt för att inte sambeskattning skall ägarum av lön för utfört arbete i föräldrars företag. Vi reservanter anser attåldersgränsen bör sänkas till . I reservation 14 berörs ett område där, enligt vadriksdagen uttalat, en ändring är önskvärd. Trots detta har ingentingskett. Vad frågan gäller är huruvida egenföretagares pensionsförsäkringspremierskall få dras av i förvärvskällan. Som det nu är ingår föregenförtagares pensionering i underlaget för beräkning av egenavgifterna. Vadvi reservanter nu begär är att förslag framläggs om rätt för egenföretagareatt i förvärvskällan göra avdrag för för egen pensionsförsäkring. Jagförstår inte socialdemokraternas svekfulla handlande i denna fråga. Efter atttidigare ha varit med om att försöka få fill stånd en ändring skjuter man nufrågan . Anser verkligen socialdemokraterna att företagsformenskall avgöra om man skall få göra ett avdrag eller inte? I ett företag somdrivs som akfiebolag får pensionsförsäkringspremie för företagsägaren dras av iförvärvskällan. Varför inte låta samma regel fillämpas för småföretagare somredovisar sitt företag som enskild firma? Kan ni från socialdemokraternaredovisa något enda sakskäl för att bibehålla nuvarande regler? Nog borde ävenni i det socialdemokratiska partiet ha en känsla för att rättvisa och likabehandling skall vara normgivande i skattesystemet, och det tror jag att nihar. Jag har i denna riksdag och i skatteutskottet många gångervarit med om att man kunnat respektera ett förslag också från oppositionen. 1denna fråga har skatteutskottet varit enigt om att nuvarande reglerär otillfredsställande från likformighets- och rättvisesynpunkt och att en ändringdärför är önskvärd. Samma majoritet som iskatteutskottet uttalade : "Isamband med att skatteutskottet fidigare prövat frågan om egenföretagarespensionsförsäkringspremier har utskottet vid upprepade tillfällen pekat på attden övre gränsen vid beräkning av ATP-avgift numera slopats och att frågan omrätten till avdrag för premierna därigenom får anses ha kommit i ett annat lägeän tidigare. Utskottet har också framhållit att den nuvarande ordningen, sominnebär att premierna för egenföretagares pensionering ingår i underlaget förberäkning av egenavgifter, är otillfredsställande från likformighets- ochrättvisesynpunkt och att en ändring av bestämmelserna därför är önskvärd.Utskottet vidhåller denna uppfattning."