prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — För det första tycker jag att tog litet lättpå detta med övernattningslägenheterna mot bakgrund av det faktiskaförhållandet i . I ligger antaletövernattningslägenheter i storleksordningen mellan 10 000 och 20 000. Man kaninte avfärda detta så lättvindigt som jag tyckte att gjorde. Avdessa 10 000-20 000 lägenheter utan mantalsskriven boende, s. k. umb-lägenhe-ter,används ungefär hälften troligen inte mer än enstaka gånger per år.Undersökningar har också visat att en stor del av dessa umb-lägenheter hyrs avolika företag, aktiebolag, stiftelser, föreningar osv. Jag tycker att det är något av en skandal att enskildaföretag och personer kan disponera flera bostadslägenheter för egen räkning,lägenheter som inte används stadigvarande för bostadsändamål, somtiotusentals ungdomar och andra bostadssökande saknar en egen bostad. Därförmenar vi att det måste genomföras förändringar av lagstiftningen somtillförsäkrar bostadsförmedlingarna tillgång till s.k. övernattningslägenheter. Sedan till det här med kabel-TV. tycker attde bestämmelser som redan finns räcker till. Vad det handlar om är sådanaförhandlingsöverenskommelser som inte tillgodoser önskemål om individuellvalfrihet beträffande extrautbudet, det som många absolut inte vill ha och somBirgitta så utmärkt beskrev. Sådana överenskommelser kan, i den mån som kostnader läggsinom ramen för den fastställda hyran, leda till att hyresrätten förverkas förden som inte betalar vad som löper på extrautbetalningen. Här ligger problemet,och det är det man skall försöka att undanröja, tycker jag. 85RUNE () replik: De borgerliga partierna vill i princip attersättning för boinflytande och fritidsverksamhet inte skall ingå i hyran och attden inte skall uttaxeras av dem som inte är medlemmar ihyresgästorganisationen. Att ta ut denna ersättning som en del av hyranöverensstämmer med hyreslagen. och träffade1979 en överenskommelse om detta, och den frågan har prövats avbostadsdomstolen. Därför bör förslagen i reservationen avvisas. Sedan måste jag ställa frågan; Tror ni på fullt allvar atthyresgästkollektivet skulle tjäna på om fastighetsägarna fick möjlighet attförhandla direkt med den enskilde hyresgästen? Det framgår väldigt klart vemsintressen som ni företräder i den här debatten. När det gäller kabel-TV behandlar vi endast installationoch drift. Kostnaden kan inte tas ut på samma sätt som man tar ut kostnader fört. ex. värme och el. 1986 träffade och enuppgörelse om att fastighetsägare inom hyresramen distribuerar ett basutbud Prot.1986/87:123 till alla lägenheter. Sedan skall det föras lokal förhandling ombasutbud och tillval till detta. Den som vill hatillval bör få möjlighet till det, och den som vill haprogram bortfiltrerade skall också få det utan kostnad, men allt detta får alltså belasta hyreskostnadenför området. varinne på bostadsanvisningslagen, och han vetförmodligen om att enny lag är på väg - förslaget är under remissbehandling för närvarande- som syftar till att ge kommunerna en mer effektiv bostadsanvis- 86 () replik: När det gäller frågan om hyresbetalning förförhandlingsersättning och ersättning för boinflytande osv. säger att reglerna överensstämmer med lagen och därför skall reservationenavslås. Men det är ju lagstiftningen vi vill ändra på, . Om nimotiverar avslag på våra yrkanden med att de strider mot den lagstiftning somfinns, kan man ju aldrig förändra några lagar över huvud taget, så det var enkonstig motivering. Sedan frågar : Vem skulle tjäna på omhyresgästerna hade rätt att själva förhandla ? Ja, det avgör ju de enskildahyresgästerna. Man skulle kunna föra ett analogiskt resonemang till RuneEvenssons och fråga så här: Vem tjänar på kollektivanslutning till detsocialdemokratiska partiet? Är det partiet eller de som kollektivansluts? 87 (vpk) replik: Först några ord till omkabel-TV. Jag har försökt säga att problemet är att om det träffasförhandlingsöverenskommel-ser, kan den enskilde hyresgästen, som absolut intehar något intresse av all denna smörja som kommer utifrån rymden, ändå tvingasatt betala för det eller riskera att få flytta. Det är detta problem vi vill att man skall titta på. Dethandlar alltså om en individuell valfrihet, att kunna välja bort skräpet utanatt vara skyldig att betala för det. talade om att en ny anvisningslag är påremiss. Jag känner till den och har också läst förslaget som är ute på remiss.Det finns ingenting i det som ställer kravet att bostadsförmedlingarna skall fåtillgång till övernattningslägenheter; Därför finns det anledning attaktualisera detta och försöka få en lösning. 88 () replik: Till vill jag säga att när detgäller övernattningsbostäder i är det som jag säger, att problemetär störst i , och det bör alltså vara i första handsom försöker komnia till rätta med detta problem. tror inte att hyresgästerna skulle tjäna päden gemensamma förhandlingen. Han tror att de skulle tjäna mera på den enskildaförhandlingsrätten. Jag delar inte uppfattning på den punkten. När det gäller kabel-TV, som var inne på, ärdet alltså 106 tekniskt möjligt att filtrera bortde kanaler man inte vill se på, men man måste ändåbetala verksamheten enligt bruksvårdesprincipen. när det gäller bostadsanvisninglagen; ToreClaeson säger att han läst den. Jagtycker vi skall vänta tills vi allihop lästden och färden i utskottet för behandling. 89 (): I detta betänkande behandlas en motion frånallmänna motionstiden , Bo303 av och mig. Den har alltsålegat . När 1974 fattade beslut omfastighetsdatareformen var avsikten förmodligen att förenkla och rationaliseraverksamheten med inskrivningsförfarande och registrering av alla fastigheter iriket. Redan från början framfördes kritik bl. a. från dem somföreträder kulturhistoriska synpunkter när det gäller att ortsnamn och socknarinte längre skulle vara registreringsområden. Om detta program fullföljs kommerdet att innebära att endast en fastighet i ett område kan registreras med ettvisst gårdsnamn. För del är reformen kanske mer orimlig än någonannanstans i . Det finns ett kompakt motstånd från hembygdsrörelsen,bildningsorganisationerna och kulturbärare i övrigt. i Gotlandslän och har tidigare hos regeringen agerat kraftigt ochuttryckt stor oro för det resultat som blir följden om reformen genomförs påGotland utan hänsynstagande till de särskilda omständigheter som vi pekat på imotionen. är ett län och en kommun med 92 socknar och församlingar, därca av gårdsnamrien förekommer i nVer än en socken och där det alltsåkommer att bli uppenbara svårigheter att lokalisera gården utan tillägg avsockennamnet. Det tidigare framförda skälet, att datatekniken intetillät både gårds- och sockennamnet, kan rimligen inte gälla i dag-. Vid tidigare behandling i av motioner från ossgotländska riksdagsledamöter i denna fråga har utskottet gjort välvilligauttalanden och förutsatt att lantmäteriverket kommer att överväga en annorlundautformning av systemet för del. Något sådant förslag har hittillsinte redovisats. Därför kan vi inte vara nöjda med den skrivning som utskottethar gjort i betänkandet, nämligen att det ännu är god tid att överväga ensärlösning av beteckningsreformen för . Vi har i motionen hemställt omen justering av riktlinjerna, och jag yrkar härmed bifall till motion1985/86:Bo303. 90RUNE (): Det ADB-förda fastighetsregistrets utbyggnadpågår. När skall behandlas är inte fastlagt. finns inte med iden planering som sträcker sig fram . Det finns gott om tid, somGunhild påpekade, att överväga den särlösning för somutskottet tidigare välvilligt uttalat sig för. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) Prot.1986/87:123 lO § Föredrogs 14 maj1987 bostadsutskottets betänkande '7, TT' T, 1986/87:15 om bostadslån tillombyggnad av ålderdomshem. Bostadslåntill om- "'° , Bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem 91 (vpk): Jag har pä lånat enbok som jag tycker på ett väldigt fint sätt belyser litet av de problem som vidiskuterat då det gäller den fråga som vi behandlar i dettabetänkande. Det är bok . satte i gång en debatt som lät mycket tala om sig.Sällan har en social diskussion förts på en så bred bas. Det gälldeÅlderdomssverige, ett stort nationellt problem som under de närmastedecennierna, med ett stort åldringsövertal, kom att leda till en för landetkritisk situation. anlade dokumentariskt grundade men ocksåpersonliga synpunkter på åldringsvården. Han väckte därmed nationens samvete.Det förhärskande anstaltstänkandet utdömdes, och särskilt angreps ålderdomshemssystemet.Ivar förordade i stället öppen åldringsvård, men framför allt enny psykologisk grundinställning till de gamla och en revision av förhållandetmellan generationer. Jag skall bara anföra något citat ur avIvar frän 1952. Han skriver så här; "Det är en gåta att samma folk som ryser inför detkollektiva barnhemmet som för ett slags kommmunism - inrättat för de ungaindividerna under deras utveckling - utan att blinka anammarålderdomshemskollektivet för sina åldringar - för de individuellt redan heltutvecklade." Den debatt om ålderdomshemmen som sattei gång ledde bl. a. till att den samlade arbetarrörelsen bestämde sig för attreformera de gamlas och de handikappades boendemiljöer. De skulle ersättas av öppna vård- och omsorgsformer i de miljöer de gamlakom ifrån. Pensionärslägenheter med modern standard började byggas. Vi fick vadsom kallas hemtjänst. Dessutom fick hela den vanliga bostadssektorn ettrejält uppsving. I började det byggas moderna lägenheter och småhus,vilket medförde att fler kunde klara sig själva i sina lägenheter. Detta är den tekniska delen av frågan. Beträffande denmänskliga sidan av frågan gick det sämre. Urbaniseringen medförde att familjer,släkter och grannar splittrades i skilda landsändar. Bygder och regionerutarmades, och de gamla och arbetslösa blev ofta ensamma kvar. Vad vi kallardet sociala nätverket bröts, och det har haft förödande sociala konsekvenserinte bara för de gamla utan också för alla andra. Vi människor behövermänskliga och sociala relationer och kontakter för att överleva, inte barateknik. Jag har velat ta fram detta som litet grandav en bakgrund, även om jag är väl medveten om och gärna vill medverka till attvi nu diskuterar vad vi egentligen har att diskutera, nämligen frågan ombostadslån förombyggnad av ålderdomshem. Jag hartill det aktuella betänkandet skrivit en reservation som är niycket omfattande.Jag tror t. o. m. att den är något längre än själva utskottstexten. Den harblivit det därför att jag i mångt och mycket delar utskottets uppfattningar,och de återfinns också i reservationen. Men jag har på några punkter velat göraen del markeringar som jag tyckte var viktiga att göra. Vad som är bra med förslaget är att handikappanpassningenhar lyfts fram, genom att man skrivit in att de lägenheter som tillkommer skallkunna användas av en rullstolsbunden. vill att ombyggnadernaskall landa på rum. kokvrå, entré och dusch samt att allt skall varahandikappanpassat. Det tycker jag är bra. Men det innebär att dagensålderdomshem i stor utsträckning måste byggas om, och en sådan oinbygg-ningklaras inte inom befintliga väggar. Två befintliga runisenheter och iblandockså tre måste slås ihop, för att man skall kunna uppnå den standard som bostadsutskottethar beskrivit. En sådan ombyggnad blir inte billigare än en mer genomgripandeombyggnad. Det kostar mer per kvadratmeter med en mindre ombyggnad än enstörre, och det är som bekant hygienutrymmena som verkligen kostar att bygga.Att lägga extra på exempelvis ett kök innebär enobetydlig kostnad i det sammanhanget. förslag innebär att många platserförsvinner på de nuvarande ålderdomshemmen genom dessa ombyggnader. Hur skallde ersättas? förslag innebär en stor investering för enlösning som leder till en återgång till gamla sorters spisrum, om jag fåranvända det uttrycket. Då måste man fråga sig: Vilka skall bo i de spisrummen?Är det pensionerade riksdagsledamöter, unga handikappade eller de pensionärersom har slitit och släpat hela sitt liv men trots det har låg pension och ATP?Det blir ju så att de handikappade och gamla som vi har i samhället kanefterfråga bostad och service beroende på vilken privatekonomi som de har. Denekonomiska politik som regeringen driver bäddar för privata lösningar inom heladen gemensamma sektorn men framför allt inom vård och omsorg. Jag har velat ta fram de här frågorna och peka litet grandpå dem. Jag känner i och för sig ett behov av att säga väldigt mycket kringdetta, mot bakgrund av den oro som jag känner. Att man nu har minskatminimikraven för erhållande av bostadslån för ombyggnad av ålderdomshem kanöppna vägen för att man går vidare då det gäller handikappanpassning avlägenheter och över huvud taget vara en inkörsport till att vi slår in på enväg som leder till en sämre bostadsstandard. Det vore mycket olyckligt om såskulle vara fallet. Vpk:s bestämda mening är att frågan om vård och omsorg omde gamla och handikappade människorna löses bäst genom integration i samhället.Integration kan ha olika utseende. För en del, t. ex. unga handikappademänniskor, ärdet tillräckligt med en rymlig och väl fungerande lägenhet. Förandra är det bäst med någon form av gruppboende, t. ex. kollektivvillor ellernågra lägenheter runt gemensamma lokaler med personal m. m. Det finns oändligamöjligheter till utveckling om viljan finns. Från vpk:s sida hävdar vi mycket bestämt, och kommer attfortsätta att hävda, att institutioner inte är den lämpliga lösningen när detgäller levnadsmiljö både för de gamla och för de handikappade. Mot dennabakgrund har jag sökt formulera i yttrandet vad jag tycker är viktigt attunderstryka utöver det som bostadsutskottet har fört fram. Jag yrkarbifall till reservationen i betänkandet. Bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem Prot.1986/87:123 Anf. 92 (): Vi skall nu diskutera statliga län för ombyggnad av j ,. . ålderdomshem. Debatten om ålderdomshem har varitintensiv vissa perio- Bostadslantdlom- , j o,j j der, även i den allmänna diskussionen. Det har därvid inte saknats , övertoner, och de tycks inte saknasi kväll heller. sadetycker jag bar den prägeln. .' För oss som slår vakt om ålderdomshemmen gäller det inteatt föra tillbaka frågan om ålderdomshem , 50-talet, 1800-taleteller , som det fanns en antydan om i . Det gäller att slå vakt om en bra och ändamålsenlig vårdform och attvidareutveckla men inte avveckla den. antyder att niånga platser kommer attförsvinna med den ordning som majoriteten i bostadsutskottet har tänkt sig. Detkommer säkert inte att bli så. Vi kommersäkert att ha kvar inånga ålderdomshem.Med förslag är risken att alla ålderdomshem kommer att försvinna,och det är naturligtvis ännu allvarligare. har alltid sett ålderdomshem som en viktigboendeform för äldre, en boendeform som bör finnas kvar och som bör förbättras.Om fattar beslut enligt bostadsutskottets betänkande nr 15 ärålderdomshemmen räddade. Det är glädjande. Betänkandet innebär att statliga lånskall utgå till kommunerna för ombyggnad av ålderdomshem: Det är ocksåglädjande att förslaget samlat en så bred majoritet. Endast vpk tycks vändaålderdomshemmen ryggen. När vi från i en kommittémotion som första ochenda parti väckte frågan om att -ålderdomshemmen skulle bevaras och attstatliga lån borde utgå till ombyggnad av hemmen, hade vi ingen aning om attdenna fråga skulle bli så kontroversiell. Vissa partier som då var tveksammahar senare angett detta att slå vakt om ålderdomshemmen som en hjärtefråga. Det stödet tackar vi från för. När vi tog upp den här frågan fanns det tydligen inte baraett politiskt motstånd. Även hos och andra myndigheter fannsdet ett motstånd, och därför utfärdades tillämpningsföreskrifter som inte varägnade att gagna ålderdomshemmen. Vad vi skall fatta beslut om nu är enförändring och en bättre anpassning till vad vi i menadeborde gälla. Det har varit en lång och knagglig väg fram till målet, men ärvi där. Det är bra. Det förslag som vi nu skall fatta beslut om bygger i alltväsentligt på vad socialutskottet enigt har uttalat i sitt yttrande tillbostadsutskottet. Det är därför förvånande att vpk nu har malt ut sig. Vad som har diskuterats under ärendets beredning är vilkastandardkrav som skall gälla och graden av detaljerade regler. Vill manålderdomshemmen illa skall man naturligtvis sätta upp höga krav med mycketdetaljerade regler. Dä försvårar man lätt en praktisk och väl avpassadupprustning. Vi i har fullt förtroende för kommunalpolitikerna i dettasammanhang. Vi tror inte att de lokala kommunala politikerna av ekonomiska skäleller på grund av någon form av illvilja avstår från att bygga om och upprustaålderdomshemmen, så att de blir trivsamma för våra åldringar. Men vad vi ärrädda för är risken för att dessa regler blir så pass detaljerade att praktiskaoch vettiga lösningarförhindras när det gäller ombyggnader. Förslaget i bostadsutskottetsbetänkande rymmer möjligheter till stor flexibilitet och lokala variationer.Det är bra. Det är därför viktigt att framhålla att riktlinjerna frånbostadsstyrelsen också följer den anda som finns i beslut enligtbostadsutskottets skrivning. För att vara på den säkra sidan har vi begärt attfä ärendet tillbaka till från regeringen före verkställigheten, närföreskrifterna är utformade. Därmed finns det tryck på myndigheterna attverkligen följa riksdagsbeslutets anda och mening härvidlag. I förslaget anges vidare att en.specialförfattning skalltas fram som är skild från bostadslånegivningen i övrigt. I och med det görbostadsutskottet en viktig markering till ålderdomshemmens fördel. Därmed kunde vara helt lugnad. Med en sådangardering kommer ju inte synen på ombyggnaden av ålderdomshemmen att på någotsätt kunna leda till en försämring av bostadsstandarden, om någon möjligenbefarar det. Jag har svårt att se att någon har den avsikten. Jag hoppas att vimed detta beslut skall ta ett klart steg framåt för att bevara och förbättratryggheten för de äldre och deras boende. Jag finner det inte meningsfullt att närmare gå in i endiskussion med och vpk med anledning av den reservation som fogatstill betänkandet och med anledning av vad har sagt i sittanförande här. Det speglar i själva verket den splittring och osäkerhet somfinns inom vpk i denna fråga. Enigheten i socialutskottet när det gäller vpk:sreservation i bostadsutskottet är bevis nog. Texten i reservationen är ett annat exempel. Jag citerarur början av reservationen: "Det finns inga sociala, vårdmässiga, klassmässigaeller andra acceptabla skäl för så långt gående förändringar av gällandelåneregler som socialutskottets yttrande skulle innebära." I slutetav reservationen sägs: "Vad bostadsutskottet nu anfört om utformningen avlånereglerna för finansiering vid ombyggnad av ålderdomshem samt om gemensammautrymmen och samiokalisering ligger i allt väsentligt i linje med vad isocialutskottets yttrande förordats." Detta vill man ge regeringen tillkänna. , antingen ligger förändringarna i linje medsocialutskottets syn, eller också inte. Det kan inte vara både - och. Jag konstaterar att vpk. Han vill inte hanågra ålderdomshem kvar, och det respekterar jag. betänkande irinebär ett klart stegframåt för att bevara ålderdomshemmen. Vad som återstår är att ocksåsocialdemokraterna erkänner denna form av boende, för vilken även driftbidragskall kunna utgå. Det finns nu inte någon anledning att i detta avseende längrediskriminera ålderdomshemmen. Jag ser därför dagens beslut som en viktigförutsättning för att få en ändring till stånd även vad gäller driftbidragen. 1 väntan på en positiv förändring förålderdoinshenimens bästa även i denna del yrkar jag bifall tillbostadsutskottets hemställan i betänkandet 15. Bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem Bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem 93TORE (vpk) replik: Låt mig börja med att säga att jag tycker detär utomordentligt trist att höra kommentera och försöka angripadet som jag har sagt. Det är en klar skillnad mot det sätt bostadsutskottetstidigare ordförande använde i sådana här debatter. Jag hade hoppats att jagskulle slippa invektiv av den sorten: endast vpk vänder ålderdomshemmen ryggen,vill man ålderdomshemmen illa så skall man ställa upp högre krav, som ToreClaeson gör, osv. Vad är det för slags debatt? Ingen i den här kammaren - och inte i övrigt heller -borde behöva hysa något tvivel om att kommunisterna vill slåvakt om de mest utsatta människorna i samhället, de gamla, de handikappade osv.Och de som bor på ålderdomshem utgör i det sammanhanget inget undantag. Låt oss hyfsa debatten litet grand, ! Var inteså nitisk och så benägen att absolut försöka komma åt enskilda personer ellerpartier, utan försök se litet mera till sak och till det som vi diskuterar! Vad finns det i den reservation som jag har skrivit somleder till slutsatsen att reservationen innebär eller att jag villatt ålderdomshemmen skall försvinna? Svara pä det, ! Om vi säger att det inte finns någrasociala, vårdmässiga, klassmässiga eller andra acceptabla skäl för så långtgående förändringar av gällande låneregler som socialutskottets yttrande skulleinnebära, kritiserar vi i sak det förhållandet att man kryper ned ifråntidigare minimistandard. Man tar ett steg ifrån ett rum och kök eller ett ochett halvt rum med kokvrå till bara kokskåp i fråga om utrustning. Detta är ettkonkret uttryck för vad jag lägger in i den meningen. Det är inte så, att falang har vunnit. Vadvi vill slå vakt om är ett människovärdigt boende. Även gamla människor skallha rätt till en egen bostad. De skall således kunna stänga dörren om sig, ha enegen entré, kunna ta emot anhöriga osv. Det är vad det hela handlar om. Men medde miniminormer som uppställs är det omöjligt att få en bostad som ärbeskaffad pä det sättet och som dessutom är handikappanpassad. För att kunnaåstadkomma någonting sådant måste man vara något generösare. 94AGNE () replik: Jag är inte ute efter vare sig någon enskildperson eller något enskilt parti, utan jag har bara försökt att se hur den härfrågan har utvecklats samt vilka ställningstaganden de olika partierna hargjort och vilka motiven för dessa har varit. Om vpk verkligen slår vakt om ålderdomshemmen, varför harman då skilt ut sig från utskottsmäjoriteten och skrivit en reservation? Jagkan inte se reservationen som någonting annat än ett uttryck för att man nuvill fastställa betydligt högre krav pä ombyggnadsstandarden när det gällerålderdomshemmen. Kraven är alltså betydligt högre än vad socialutskottet -inkl. vpk-ledamoten - var överens om. Skulle man höja kraven, vilka jag inte behöver beskrivanärmare - det gäller t. ex. ytan som skall vara 35 m- och kraven pä attsådana här bostäder lätt skall kunna omvandlas till vanliga bostäder-ja, dåkommerdet att bli kritik, precis som det riktas kritik mot gällanderegler. kominerdet nämligen att heta att inga kommuner kan bygga om ålderdomshemmen ochbevara dem, utan de kommer att försvinna. Det är vad jag menar när jag sägeratt man inte slår vakt om ålderdomshemmen, om man ställer för höga krav. Det ärju också vad debatten i utskottet har handlat öm. Det dröjde jumellan två och vi lyckades komma fram till den aktuellalösningen, som jag ser som någonting väsentligt när det gäller att bevaraålderdomshemmen. Jag hävdar fortfarande att vpk inte har samma samlade synsom vi har i detta sammanhang. Det - och ingenting annat - är vad jag harförsökt att säga, ! Bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem 95TORE (vpk) replik: Jo, , vpk ställer visst upp pådetta. Det är bara det att vi har en annan uppfattning än utskottets majoritetom vilka minimikrav som skall gälla för att statliga subventioner ochombyggnadslän skall kunna beviljas. Vi ställer andra, och något mera långtgående,krav på hur en bostad för gamla människor skall se ut. Vi vill inte att deskall behöva bo i sämre .utrustade bostäder än andra människor får göra. Viskall inte blanda ihop detta med den fråga som handlar om att på ett bra sättta hand om människor som behöver vård av olika slag. Den saken kan ordnas påolika sätt och i olika former, och vi skall också se till att så sker.