prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — En liten del kanske det inte är, men det ärlångt ifrån att rasera ett system som bygger på att kyrkan skall klara detta avegen kraft. Det är en trend också i andra kyrkofrågor i det reformarbete sompågår. Kyrkan får själv lösa fler och fler frågor utan att staten lägger sig ioch försöker styra. Olika uppgifter överlåts på de nya organen med ökadebefogenheter, något som vi har varit ense om, åtminstone ochsocialdemokratin. Jag vill uppmana att lyssna tillkyrkomötet också i andra frågor. Vart skulle det ta vägen om vi i riksdagenalltid effektuerade framställningar om anslag bara därför att det sitterpolitiker i de organ som gör framställningarna? Vi måste förbehålla oss rättenatt ha en uppfattning om storleken på de statsbidrag som skall utgå. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum). 1986/87:11om radio och television (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade attdebatten skulle vara gemensam för samtliga punkter. 170GUNNEL (): innebar kulturuiskotietsbetänkande och beslut om radio och TV starten på en ny avtalsperiod.Det har senare följts upp av särskilda avtal mellan staten och de olikaföretagen inom , Årets proposition har därför inte sammaprincipiella räckvidd som förra årets. Några frågor som lämnades öppna harkommit närmare sin lösning. Det gäller främst en bättre täckning av deregionala TV-sändningarna, men i stort sett innebär föreliggande betänkande ettbefästande av de riktlinjer som drogs upp och som också kommit tilluttryck i avtalen med staten. Moderbolagets självständighet gentemot staten har stärkts,och dotterbolagen har, liksom tidigare, en självständig ställning vadbeträffar programsättningen, I avslagsyrkandena pä en rad motioner som berörprogrammen hänvisar utskottet till programbolagens självständiga ansvar ochtill de krav på mångfald och kvalitet samt på opartiskhet och saklighet somavtalen omfattar. Utskottets ledamöter har därför inte anfört någrareservationer i dessa stycken. Det innebär inte alt vi som motionärer är helttill freds med tingens ordning, men vi utgår från att motionsförslagen och vadutskottet anför i anslutning till dem ändå kan bidra till en programsättningsom ger kunskaper och upplevelser, förmedlar erfarenheter och skänker god underhållning,allt enligt avtalstexten. TV har i hög mottagartäthet men relativt fåsändningstimmar i monopolkanalerna. Svenskarna har fler videoapparater än vadman har i jämförbara länder, vilket tillsammans med de ökande möjligheterna attta emot satellitsändningar per kabel och parabolantenn gör att vi totalt dockhar en hög tittarfrekvens. Det gäller inte minst barn och ungdom. Min generation tvärs igenom partilinjerna är bekymrad överdet programutbud som många ungdomar väljer. Utöver våldsskildringarna, sominte i första hand når ungdomarna genom svensk TV, har jag ett gott öga till des. k. videoklippen och liknande program med snabba, starka effekter, de må varaaldrig så konstnärligt hopkomna. Tillvaron som snuttar och fragment behöveralternativ. har jag anledning att följa småbarnsprogrammen, och jag harkunnat konstatera alt kvaliteten på dem är mycket ojämn. Också här behövsinsatser. I propositionen redovisas hur stora summor som under dengångna reformperioden använts för kvalitetsförbättringar - sammanlagt 168 milj.kr. ~ och föredragande statsråd slår fast att vad.som nu främst återstår avreformprogrammet är fortsatta kvalitetsförbättringar. Det må tillåtas mig attuttrycka den förhoppningen att en betydande del kommer barn och ungdom tillgodo. Svårigheten att definiera kvalitet får inte hindra enfortsatt kvalitetsdiskussion. Tyvärr mäts kvaliteten i propositionen ikvantitativa termer. Utbudet av s. k. tung produktion i TV har ökat med 41timmar frän 1980 till 1986, levande musik i radion har ökat med14 timmar, etc. Faran med denna statistik är uppenbar; inom en given ekonomiskram kan kvantitet och kvalitet motverka varandra. Jag vill hävda att t. ex. musikradion, som tidigare stodsig väl i internationell jämförelse, gått ner i kvalitet. Man behöver intevara särskilt observant för att upptäcka att den frilansmedverkan och deproduktionsuppdrag av hög kvalitet som avtalen förutsätter har minskat päsistone. TV presenterar irriterande många snackeprogram med ellerutan kafébord, vilka uppenbarligen är billiga att producera. Det är naturligtatt man tar igen på gungorna vad man förlorar på karusellen, men lågprisprogramsom exempelvis Oförutsett torde strida mot många av intentionerna iprogramavtalen. De reformpengar som tillkommer bör användastill verkliga kvaliietsförslärkningar - även om dessa inte kan mätas ochantal program. Vi moderater har t. ex. flerfaldiga gånger efterlyst leleviseringar av teaterföreställningar- det må gälla också regionaltealrar resp. regional TV. Det torde vara iavtalsparternas eget intresse att undanröja de hinder som fortfarande tycksligga i avtalens konstruktion. Jag vill också begagna tillfället att efterlysa modernmusikdramatik, även svensk sådan - några engelska produktioner har i sanningensnamn blivit varmt lovordade. Avvägningen mellan svenska produkter och utländskainköp är en grannlaga uppgift. Reformutrymmet måste gälla bådadera. De brister i kvalitet som jag berört beror inte på att vimoderater generellt har en gnällig och kritisk inställning till våra etermedierutan på att vi vill vara med och påverka genom att exemplifiera dekvalitetsförbättringar som årets proposition ger möjligheter till. Två av de tidigare reformområdena, invandrarprogrammen ochprogram för handikappade, har också berörts i flera motioner. Från moderat hållhar krävts en ökad textning av program både för invandrare och för hörselskadade.Utskottet hänvisar till sitt yttrande med anledning av likartademotioner, nämligen att det inom pågår en omfattande studie avtext-TV:s möjligheter, vilken skall redovisas . Utskottetkan inte anständigtvis ett tredje år hänvisa till denna nära framtid, och viutgår alltså ifrån att dessa problem får en lycklig lösning . Ytterligare en programfråga - krav på en internationellpressöversikt i radio - berörs i en moderat motion, och vi har velat markeradess betydelse genom ett särskilt yttrande. En sådan pressöversikt kan mycketväl betraktas som en kvalitetshöjning av det slag som reformtillskottet, under , avser. Den bör enligt vårt förmenande kommatill stånd. Kraven på rationaliseringar, läs besparingar, är iföreliggande budget i reda penningar något lägre än reformutrymmet, nämligen , men ingalunda oproblematiska för , Den minskning av personalstyrkan som är en förutsättningför att skall kunna fylla rationaliseringskraven måste ske mediakttagande av största möjliga hänsyn till de anställda. Det låter sig ju lättsägas, och ingen kommer att säga emot mig, men metoden med s, k, övertalighetslistormåste vara felaktig. Bara talet om sådana har otvivelaktigt bidragit till ettsämre arbetsklimat med den negativa verkan delta kan ha. Frågan om en fristående reklamfinansierad TV-kanal harenligt den högre vishet som styr dessa ting hänvisats tillkonstitutionsutskottet och skall följaktligen inte debatteras i samband meddetta betänkande. Reklamen berörs dock i flera motioner om närradion.Motionärerna anser att reklam skulle ge föreningarna bättre ekonomiskaförutsättningar för deras verksamhet och göra det möjligt för nya föreningaratt etablera sig i etern. Vi moderater delar den uppfattningen, och jag yrkarbifall till reservation 9. I betänkandet anvisas också medel för närradionämnden.Liksom tidigare anser vi moderater att den del av nämndens verksamhet sominnebär myndighetsutövning inte skall belasta föreningarna själva. Vi villdärför öka anslaget med 1 miljon, och jag yrkar alltså bifall till reservation8. Flera motioner tar upp frågan om den finländskaTV-kanalen. Den nuvarande lagen gäller till utgången av , då den enligttidigare intentioner skulle ersättas av . Hur det blir medTele-X är väl inte helt klart, ochför övrigt arbetar nu en finsk-svensk samrådsgrupp med uppdraget att utredaförutsättningarna för en utökad överföring av svenska TV-program till Finlandoch finländska till . Utskottet anser att utredningsresultatet inte börföregripas, och vi motionärer har låtit oss nöja därmed. Viden diskussion på Hanaholmen, där samtliga finländska och svenska politiskariksdagspartier var företrädda, var uppslutningen stor kring tanken på etteffektivt TV-utbyte. Då - - hyste endast de svenskasocialdemokraterna betänkligheter mot sådana åtaganden, men det finns ännu fidför omvändelse, I det samarbete som redan existerar i och med Bötom- ochNacka-sändarna har tagit på sig stora kostnader: upphovsrätterna förbåda överföringarna, I ett kommande Nylandsprojekt som skulle ge Syd- och Västfinlandtillgång till svensk TV är kostnaderna också betydligt högre än för motsvarande"Götakanal-projekt" i med finsk TV i ett stråk frånMälardalen till , Vi motionärer avvaktar med spänning kommande förslag,som förhoppningsvis stärker banden mellan och och bidrar tillatt stärka det svenska språkets ställning i . Jagyrkar också bifall till reservation 7, som innebär avslag på förslaget om stödtill lokal programverksamhet i kabelnät. Detta stöd har i sammanhanget mycketringa ekonomisk effekt. En annan och bättre finansieringsmöjlighet ligger ireklamen, och vi föreslår att förbudet mot reklam ikabelsändningar upphävs. Nytti årets proposition om radio och TV är förslaget om ändrad organisation avavgiftsuppbörden. Frågan har dock diskuterats , Efter mångaturer, som det skulle föra för långt att redovisa , har utskottets majoritetförordat en ny uppbördsorganisation med som huvudman. Den skallförläggas fill , och överförandet från skall ske successivt.Vi moderater har tillsammans med och vpk reserverat oss motbeslutet. Vi anser att det finns risk för att övergången till ett nytt systemleder till kostnadsökningar och stöder oss bl. a. pä den promemoria somSveriges Radio utarbetade i frågan , där riskerna påtalades. Vianser att bl, a, erfarenhet och dess resurser inom ADB-teknikentalar för att uppbörden också framgent skall skötas av verket. ellerett företag inom koncernen bör inte åläggas myndighetsuppgifter. Jag yrkardärför bifall till reservation 6. SedanSveriges Radio förberett övertagandet av uppbördssystemet avser statsrådet attåterkomma i frågan. Han anför i årets proposition: Enligt min mening börmottagaravgifterna i och med den nya ordningen normalt sett kunna drivas inomedelbart, dvs. utan mellankommande domstolsprövning. Detta är ett förfarandesom vi moderater redan nu bestämt vill avvisa. Vi hoppas emellertid attregeringen överger tanken. Radio- och TV-frågorna tycks alltid vara i fokus. Dennamellanårsproposition lämnar tillräckligt många frågor öppna för att intressetskall hållas vid liv. Vi väntar på en proposition om yttrandefriheten, därockså reklamfrågan väntas bli behandlad. Uppgifter i radio och TV har i dagarnagjort gällande att socialdemokratin likt en ståndaktig ocksåframgent tänker värna oskuld. Rapportreklam för sig självt i utländska satellitsändningar till - det ärpatetiskt. Vi avvaktar också interna utredningar inom och inomregeringskansliet, som jag redan berört, och den finsk-svenska utredningen omTV-samarbetet. Kabelutbyggriaden pågår i febril kapplöpning med deenskilda parabolan-tennerna, och nya satellitsändningar erbjuds på löpandeband. Del svenska etermediamonopolet luckras upp och självdör, och valfrihetenökar. får vårt public-service-företag ett ökande ansvar somförmedlare av svensk kultur. Svenskt är inte alltid bäst, men svensk radio ochTV har den otvivelaktiga konkurrensfördel som det i är att sändahuvudsakligen på svenska. Må det förplikta och må la sig anspråkets "rykt och ans", inte bara i utomordentligt goda radioprogramsom "Språkligheter", utan och stundligen. 171JAN-ERIK (): Får jag börja med att hälsa från ,där jag varit pä den sista kvällen i en kulturvecka som har varit mycketspännande och intressant. När jag sade alt jag skall gå tillbaka till riksdagenbad man om en-hälsnirig, och den ber jag nu att få framföra, herr talman. Det svenska medielandskapet har undergått genomgripandeförändringar . Ännu kom praktiskttaget alla ljudradio- och TV-program som man lyssnade till och tittade på ivårt land från ett enda företag, . inleddes försök med närradio i begränsad skala ochblygsamma experiment med när-TV. Del viktiga var dock inte formatet utan detfaktum att lokala sammarislutningar för första gängen fick tillgång till radio-och TV-medierna på sina egna villkor. Särskilt närradion har sedan dessexpanderat snabbi och är ett självklart inslag i medieutbudet i storadelar av vårt land. började ett brittiskt förelag sändareklamfinansierade TV-program, avsedda alt tas emot av allmänheten i kabelnät,via försökssatelliten . Sändningarna sågs bl. a. i och i . Dehade mycket väl kunnat ses också i , men i genomdrevsocialdemokraterna med stöd av vpk och all inte skulle fåtillhandahålla avkodare. I en socialdemokratisk motion helte det bl.a.:"Rent kommersiella programföretag som det aktuella brittiska skulle genomsändningar via denna typ av satelliter kunna nå ut till publiker i en helvärldsdel." Orden visade sig vara profetiska. Redan påföljande år,1983, ställde de europeiska televerkens samarbetsorgan för satellitfrågor,Eutelsat, utrymme till förfogande för sändningar till kabelnät via OTSefterföljare, ECS. 1984 inleddes i vårt land en försöksverksamhet medmottagning och kabeldistribution av signaler frän ECS. Den 1 januari 1986avlöstes delta försök med en lag som tillåter vidaresändning via kabel avprogram som mottagits från kommunikationssatelliter. Ett internalionelllTV-utbud är tillgängligt i ca 200 000 svenska hem. Det är svårt att bedöma hur snabbt utbyggnaden avkabelnäten kommer att gå i fortsättningen. Ännu svårare är det att sia om hurtittarvanorna kommer att påverkas. Vad vi vet är att antalet hushåll som har tillgång tillkabel-TV ökar . angav en potential förlönsamma kabelsystem på högst 2,3 miljoner hushåll. Den verkligaanslutningsgraden kommer naturligtvis att bli lägre. Prognoserna pendlarmellan 900 000 och 1,8 miljoner hushåll . Även om man håller sig till demera försiktiga förutsägelserna - vilket torde vara klokt - får man räkna medatt mellan 2,5 och 3 miljoner svenskar vid början av nästa årtionde kommer attkunha se utländsk TV i sina hem. Också antalet programkanaler kommer att öka. Det ärteoretiskt möjligt att så mycket som 250 TV-kanaler kan komma att sändas överEuropa enbart från kommunikationssatelliter. I verkligheten torde antalet bliavsevärt mindre, främst därför att det inte finns program så det räcker. 30-40nya kanaler har nämnts som en trolig siffra. Programutbudet kommer också att öka genom attdirektsändande satelliter skjuts upp. Deras signaler kan tas emot i betydligtmindre antenner än kommunikationssatelliternas. Närmast i tiden ligger denvästtyska , den franska TDF-1 och den nordiska Tele-X. beräknasen brittisk direktsändande satellit skjutas upp. Ett konsortium, bestående avTV- och elektronikföretag i , fick koncession påatt använda den för tre kanaler. Programutbudet kommer framför allt att utgörasav underhållning och aktualiteter. Detsamma torde komma att gälla också utbudetfrån den västtyska och den franska satelliten, även om deras användning ännuinte är slutgilfigt fastställd. Utbyggnaden av kabelnät kommer framför allt att betyda attfillgången på utländsk TV ökar. Sannolikt kommer också tittandet på utländsk TVatt öka. Därmed kommer svensk TV troligen att förlora publikandelar. Dé lokala programmen svarar än så länge för en mycketliten del av utbudet i kabel-TV. Det beror på att utbudet än så länge är litet.Anledningen därtill är i sin tur att det är svårt och kostsamt att göra sevärdaTV-program och att lokala intressenter i många fall tvekar, så länge det integår att finansiera verksamheten på kommersiella villkor och man inte kan nåtittarna i en hel tätort eller i en hel kommun. I har lokal-TV nu i stortsett övergått till att bli eterburen. Av 24 lokala stationer sänder nu 23 överetern med stöd av en särskild lag, vars giltighet utlöper den 30 september1987. Också i vårt land har det framförts önskemål om att tillåta lokalaTV-sändningar över etern. Den situation som jag har skisserat här innebär att svenskradio och TV utsätts för en internationell konkurrens som saknar motstycke ietermediernas tidigare historia. Den konkurrensen kommer inte att minska. Denkommer tvärtom att skärpas allteftersom åren går. Däri ligger i och för sigingenting negativt. Del är ett uttryck bland många för att vi lever i ettvärldssamhälle. Just därför är det angeläget att möta den nya situationenpositivt och offensivt genom att stärka svensk radio och television. Genom det beslut som fattades vid förra riksmötettillfördes ökade resurser i det att mottagaravgiften höjdes.Företaget fick också den större rörelsefrihet som det behöver i en föränderiigmedievärld. Två viktiga frågor sköts dock , nämligen fördet första hur de outnyttjade frekvenser för TV-sändningar som Sverigedisponerar skallanvändas, och för det andra frågan om reklam i TV, Till dessa frågor finns det anledning alt återkomma här ikammaren när prövat motioner på delta område. Men enprincipdeklaration kan vara motiverad. Enligt folkpartiels uppfattning börlokall förankrade företag få tillstånd att bedriva lokal programverksamhet överetern. Bland tänkbara intressenter som kan ingå kan nämnas lokalpressen,föreningslivet, lokala kulturinstitutioner, näringslivet och kommunen, bör ingen intressentgrupp få ha mer än en tredjedel avmandaten, I programverksamheten skall företagen eftersträva störstamöjliga yttrande- och informationsfrihet. Företagen bör få stor frihet attavgöra hur programverksamheten skall finansieras. Reklam bör vara tillåten, 1övrigt bör i huvudsak samma regler gälla som för egensändningar i kabel-TV, anser att regeringen skyndsamt skall utarbetaerforderliga bestämmelser för en försöksverksamhet med etersänd lokal-TV och inbjudaintressenter att söka koncession. Lokala TV-sändningar över etern bör iframtiden tillåtas i den mån intresse, frekvenser och resurser finns. Den socialdemokratiska mediepolitiken harnästan alltid varit saktfärdig. Stundom har den varit rent bakåtsträvande. Jagtänker på motståndet mot Nordsat och diskussionen om hur utländskasatellitsändningar skulle förhindras att nå svenska tittare och lyssnare. Enviss tillnyktring har onekligen skett, men fortfarande kommerställningstagandena ofta sent och när tekniken redan har dikterat den faktiskautvecklingen, har det av naturliga skäl inte funnits så mycket attsäga om eftersom radioavtalet är alldeles nytt. Enbaklängesreform föreslås dock. har velat slippainkasseringen av TV-licenserna, Friläggs denna från telefonräkningarna kanteleverket både höja avgifterna och stimulera till ökat telefonerande utan alträkningarna blir större. skall enligt regeringen och kulturutskottets majoritetdenna uppgift överföras till som får den otacksamma uppgiftenatt bygga upp en helt ny organisation med nya, annorlunda utformadesanktionsmöjligheter. Detta är en onödig och klåfingrig förändring. Den måstebero på att har vunnit överutbildningsdepartementet i den boxningsmatch som i denna fråga har pågått imånga ronder, I väntan på att få ta ställning till deviktiga och ofrånkomliga mediefrågor som socialdemokraterna nu skjuter framförsig yrkar jag bifall till reservationen om TV-licensernas inkasserande. 172KARL (): På alla områden i samhället går den tekniskautvecklingen snabbt, icke minst på mediaområdet. talas det allt oftare omdet framtida mediasamhället, varvid man menar att samhället automatiskt formasenligt de intentioner som media spelar upp och anger, I detta utvecklingsdramaär det självfallet ett stort och tungt ansvar som åvilar medierna och derasmedarbetare på olika nivåer. Vad som sker när det gäller den tekniska utvecklingenpå TV-området, särskilt på satellitsidan, kan inte uttryckas på annat sätt änså, att teknikerna ligger t, o, m, långt före politikerna. Det gäller ocksåvideoutvecklingen. Satellitutvecklingengör ju att nationsgränser är gränser. Man kan faktiskt uttrycka detså, att vi i det här avseendet lever i ett "gränslöst" samhälle. För som ett Utet land gäller det att på allvarinse denna utveckling och forma vår mediapolitik för att möta ett ökatinternationellt utbud. Ett oavvisligt mål måste vara att värna och utveckla vårnationella kultur- värt omistliga kulturarv. Förra årets riksdag lade fast riktlinjerna för nästaavtalsperiod - - mellan och staten. Efter en ganskavildvuxen debatt blev det en bred politisk enighet i väsentligaprogramsättningsfrågor. Verksamheten i /TV skulle stå isamhällets tjänst. Företagets publicistiska oberoende ställning skullegaranteras. Nyckelorden var: Kvalitet, integritet, mångfald ochdecentralisering. Koncernen fick vidgade befogenheter för att smidigarekunna anpassa verksamheten till en förändrad mediasituation. Detta gäller bl.a, sändningstidernas längd samt regional och lokal indelning. En central del i beslutet var att omändra de tvåTV-kanalerna till en Stockholmskanal och en rikskanal. Rikskanalen skulleutgöras av distrikten. Mot bakgrund av denna korta redovisning av förra åretsbeslut vill jag erinra om att det var två frågor som föranledde mycketdiskussion och särskilda ställningstaganden. Den ena gällde var ledningen förrikskanalen skulle förläggas, och den andra gällde resurstilldelningen mellankanalerna och mellan distrikten. För oss i var decentraliseringsinriktningensynnerligen viktig för vårt ställningstagande. Vi ansåg det vara avgörande attden decentralistiska inriktningen skulle få innehåll och att ledningen förrikskanalen skulle lokaliseras till ort utanför . Skälen härför var:Mindre risk för likriktning, den regionala betydelsen och värdet av all hämtaimpulser utanför miljö. Utskottets majoritet sade att det fanns skäl att förläggaledningen av rikskanalen utanför men att det borde ankomma påSveriges Radio/TV att fatta beslut i frågan. Från minoriteten yrkade vi att ominte /TV fullföljer denna inriktning, skulle frågan återkommatill . vet vi hur koncernen planerar organisationen.Riksdagsuttalandet förpliktar tydligen till intet. Det finns redovisningar somvisar att planeringen i stället går ut på en hårdare samordning av vissa delarjust till . Jag måste nu fråga socialdemokrater och vpk: Känner niinte ens besvikelse över att bli så totalt överkörda? Och vad tänker ni nugöra? Om det ansvariga statsrådet hade varit i kammaren, skullejag ha riktat samma frågor till honom, eftersom jag vet att han var rådgivareåt utskottsmajoriteten under utskottsbehandlingen av detta ärende. Nog hade det varit bra om hade fått fillfälleatt ånyo diskutera denna mycket viktiga principfråga med hänsyn till denfortsatta utredning som menar att /TV skulle göra. Frågan om resurstilldelningen till de två kanalerna var juockså avgörande för hur kanalerna skulle kunna forma och driva sin produktion.Vi har ställt kravet att fördelningen skall vara lika mellan de två kanalerna. företagetatt rikskanalen endast skall få från början. Men man framhåller sedanockså att de två kanalerna på lång sikt skall bli likställda. Från tycker vi att detta är en synnerligen vagredovisning. Det kan ju gå som det sägs enligt gammalt att medan gräset växerdör kon. 1 anslutning härtill vill jag erinra om att riksdageninför avtalet slog fast att radio-TV skulle kunna speglaförhållandena någorlunda likvärdigt i olika delar av landet och att detta måstekunna ske utan alltför stora resursmässiga skillnader. Det är en garanti för desmå distrikten, och ur decentraliseringssynpunkt är det ytterst angeläget attden garantin också infrias. Totalt är det självklart att finansiering ochresursfördelning måste vara sådana att rimliga kulturpolitiska krav skall kunnaställas. Från avvisar vi betal-TV och sponsring inom Radio.Det skulle stå i strid med opartiskheten och obundenheten.