prot · GA0998 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:98 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. O/nåtgärder mot kon-kurre/isbegrä/isningar på teleko/nmunika-tiotiso/nrådet 1 § Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. 2 § Meddelande om val av en justitieombudsman, m. m. Beträffande morgondagens arbetsplenum får jag lämnaföljande meddelande. Först företas val av en riksdagensombudsman (justitieombudsman). Därefter tas de ärenden upp till avgörande ivilka överläggningarna avslutades . Efter beslut i dessaärenden följer handelspolitisk debatt. Årendebehandlingen därefter inleds medtrafikutskottets betänkande 12. 3 §Svar på interpellation 1986/87:177 om åtgärder mot konkurrensbegränsningar påtelekommunikationsområdet har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att öka konkurrensen och därmedeffektiviteten på det rymdtekniska området i och om jag avser att vidtaåtgärder som undanröjer hindren för en viss etablering avtelekommunikafionsförbin-delser. Det beslut av som hänvisartill i sin interpellation har överklagats till regeringen och behandlas förnärvarande i . Jag är därför inte beredd att närmarekommentera interpellationen vad gäller detta ärende. Etablering av telenät vid sidan av det allmänna telenätetför sådan kommunikation som det här är fråga om aktualiserar frågor av storprincipiell betydelse. Det gäller oavsett om telenäten etableras med hjälp avsatellitteknik, kablar eller radiolänkar. Uppkomsten av flera olika telenät kan naturligtvis varapositiv för utvecklingen på telekommunikationsområdet inkl. satellittekniken,men den 5 protokoll 1986/87-.95-98 O/n åtgärder /not kon-kurrensbegrä/isningar påtelekommunikationsområdet kan också skapa problem. En viktig orsak till dettaredovisas i årets budgetproposition. Där framhåller jag bl.a. att teletaxornainte överensstämmer med kostnader. Det innebär exempelvis attteleverkets inkomster från utlands- och rikssamtal i genomsnitt är dubbelt såstora som kostnaderna för dem. Härigenom kan avgifterna för lokalsamtal ochabonnemang hållas på en låg nivå. Det blir nu med ny teknik och ett alltmerainformationsintensivt produktionssätt intressant och tekniskt möjligt förföretagen att komma ifrån överpriserna på långväga trafik genom att ledatrafiken vid sidan av det allmänna telenätet. Stora kunder eller företag somkonkurrerar med kan etablera egna långdistansnät och utnyttjateleverkets lokalnät för att nå slutanvändarna. Med nuvarande taxesättningskulle komma att göra stora förluster på sin del av ett sådant nät,dvs. kraftigt subventionera konkurrenterna. Dessa kan däremot "skummagrädden" och hålla betydligt lägre avgifter för den långväga delen änteleverket och ändå få en betydande vinst. Om på detta sätt mister en stor del av sin mestlönsamma trafik skulle det leda till en försämring av ekonomin för det allmännatelesystemet. Det skulle i sin tur kunna tvinga fram taxehöjningar med starktnegativa konsekvenser för både hushåll och mindre företag inte minst iglesbygd. För att undvika detta beslöt regeringen om en omläggning motökad kostnadsanpassning av taxorna. Regeringen måste självfallet beakta statens övergripandeansvar för den del av landets infrastruktur som telekommunikationssystemetutgör. Det fordras bl.a. av denna anledning ingående överväganden om även andraåtgärder än taxeförändringar kan behövas i den nya situationen. Sådanaöverväganden görs nu inom . 3CHRISTER EIREFELT (fp): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Mininterpellation har egentligen två utgångspunkter: Den ena handlar om situationen i stort påtelekommunikationsområdet i . Den andra gäller ett konkret fallsom är en följd av den otillfredsställande konkurrens- och konsumentsituationvi har. Beträffande det sistnämnda så hänvisar statsrådet nu tillatt det ärendet har överklagats till regeringen. Därför villkommunikationsministern inte närmare kommentera det . Anledningen till att jag har valt att redovisa just dethär ärendet är de principiella frågeställningar som aktualiseras. Det är t. ex.av principiella skäl som avslår ansökan. Man erkänner att någratekniska eller frekvensmässiga hinder inte föreligger. Jag skall straxåterkomma till det. Men först några ord om den allmänna situationen. ' När detgäller telekommunikation har man i de flesta andra länder insett attorganisatoriska förändringar är nödvändiga, och man bryter upp monopolsituationerför att få fungerande marknader med mångfald och konkurrens. Man vidtaråtgärder för att hänga med i den mycket snabba tekniska utvecklingen påområdet. Men det här gäller alltså inte den telepolitik! Man kan möjligen förstå att är måttligtintresserat av att utsättas för konkurrens. Men egentligen borde man också därinse att får vi inte en fungerande marknad, bromsas utvecklingen också inomverket. Av erfarenhet vet vi att effektiviteten försämras i konkurrensskyddadverksamhet. Därför vill jag först fråga kommunikationsministern vad det är förfel att låta nya metoder, nya tjänster och tekniska lösningar få konkurrera meddem som kan erbjuda. Så till det konkreta fallet, eftersom det är avprincipiellt intresse -t detvisar tydligt den otillfredsställande situation vi har. Det handlar alltså omComvik , som vill tillhandahålla en tjänst som innebär att en fastteleförbindelse etableras mellan två kundenheter via satellit. Den härförbindelsen kan man sedan utnyttja för olika typer av telekommunikafion. Trots att det i och för sig inte krävs något tillstånd föratt tillhandahålla den här tjänsten, har lyckats sätta käppar ihjulet. Det kan man göra därför atf tjänsten innefattar radiokommunikation, ochför det krävs beslut enligt radiolagen. Det beslutet fattas av vem? Jo, avteleverket! Och säger nej - av principiella skäl! Det är en principsom, om den accepteras, innebär ett totalt monopol för allförmedlingsverksamhet där radiokommunikation ingår. Innehavare av detta monopolblir samma affärsdrivande televerk som i egenskap av myndighet prövaransökningarna från konkurrenterna. Tydligare än så här kan inte den otillfredsställandesituationen på telekommunikafionsområdet belysas. Det är motsatsen till denmångfald som efterlyser. Och det strider dessutom, såvitt jag kanförstå, mot grunderna för konkurrenslagen. Det är möjligt att kommunikationsministern och jag harolika uppfattningar om värdet av mångfald och konkurrens i allmänhet. o. m. troligt. Men vilka principer utgår regeringen ifrån? Även om kommunikationsministern inte vill kommentera justComviks ansökan, är det angeläget att diskutera principfrågan. grundar alltså sitt avslag på en princip sominnebär att endast ett företag kan få radiotillstånd om det är fråga omförmedlingsverksamhet. Anser kommunikationsministern att den principen ärrikfig? antyder kommunikationsministern trots allt attkonkurrens kan vara någonting positivt också på telekommunikationsområdet. Denenda egentliga invändningen tycks vara att det skulle betyda ökade avgifterför lokalsamtal, om man på grund av konkurrens kan ta ut överpriserpå den långväga trafiken. Men det argumentet är enligt min uppfattning intehällbari. För det första: Den nu aktuella tjänsten är helt ny ochtillhandahålls inte av . För det andra: Det är riktigt att taxorna för.denAtlanttrafik som ' finns kraftigt överstiger vad som är kostnadsmässigtmotiverat. Och en sådan överdebitering förutsätter i princip ett monopol. Närdet gäller den här aktuella tjänsten finns inget sådant monopol. Tjänstenkommer att bli allmänt tillgänglig i och alltså utsättas för konkurrens.Det som händer är alltså att svenskt näringsliv riskerar att få betala mer änkonkurrenterna. Om åtgärder mot konkurrensbegränsningar påteleko/n/nunika-tiotisområdet Oi7i åtgärder mot konkurrensbegränsningar påtelekommunikationsområdet För det tredje: Den tjänsten vändersig till en förhållandevis begränsad kundgrupp. Den ligger vid sidan av detraditionella teletjänsterna. Någon större inverkan på framtidainkomster har den alltså inte, och därmed inte heller på kostnaderna förvanliga telefonabonnemang. Närkommunikationsministern nu talar om "statens övergripande ansvar för----- landetsinfrastruktur" är det naturligtvis riktigt, men det har alltså ingentingmed den här principiella frågeställningen att göra. Vilkaprincipiella invändningar återstår då, kommunikationsministern? säger att regeringenstelepolitik, så som den har bedrivits, inte tillgodoser önskemål ommångfald. Då vill jag säga att telepolitiken inte bara är den nuvaranderegeringens, utan jag har nog uppfattat det så att det i allt väsentligt harfunnits en ganska bred uppslutning bland de politiska partierna kring dennapolitik, även om kanske inte parti alltid har ställt upp.Det har alltså funnits en bred majoritet här i för de grundläggandeställningstagandena när det gäller den hittillsvarande telepolitiken. Jag tror också man kan säga att den telepolitik som vihaft antagligen också har haft ett mycket starkt allmänt stöd. Detta är en anledning till att man inte kan se denansökning som tagit upp i sin interpellation enbart som ettenstaka ärende. Vi är faktiskt överens på den punkten att detta ärende utlöserprincipiella ställningstaganden som gör att vi har sagt att vi måste övervägavissa frågor som mer i stort berör telepolitiken innan vi kan ta ställning tilldetta enskilda ärende. Detta innefattar bl. a. de synpunkter som jag nämnde isvaret och som också snuddade vid, även om han tydligen intetillmäter dem samma betydelse som regeringen har gjort. Det gäller att vitidigare har haft vissa fördelningspolitiska och också vissa regionalpolitiskasynpunkter på telepolitiken. Den fråga som man måste ställa sig och som väl ocksåChrister Eirefelt måste ställa sig är om vi nu hastigt på grund av ett enstakaärende och utan mer ingående diskussioner skall vara beredda att ge upp defördelningspolitiska ambitionerna, exempelvis att vi skall ha ett heltäckandetelenät, att detta telenät i sina väsentliga delar skall finnas tillgängligtför hela folket oavsett var man råkar vara bosatt någonstans och att vi skallförsöka anpassa avgifterna så att inte de enskilda drabbas när det gäller derasprimära telebehov om de råkar bo i glesbygd osv. Jag anser inte att detta är frågeställningar som man utanvidare kan lägga åt sidan, och de bör alltså ingå i de telepolitiskaöverväganden som vi skall göra. Det är inget fel på att det finns en mångfald också på dethär området, och ser man på utvecklingen kan man noteraatt det efter hand också har kommit in ökad konkurrens på teleområdet. Det ärmöjligt att det finns ytterligare områden som kan öppnas för konkurrens, men vimåste då bedöma det önskemålet mot bakgrund av det som jag uppfattarsom det mer grundläggande önskemålet, nämligen att vi skall ha ett telenät somär sammanhållet och tillgängligt för alla svenskar pä i princip samma villkoroch där vi också utnyttjar förtjänsterna av ett sådant sammanhållettelenät så att vi kan hålla låga priser. I detta avseende har vi i utantvivel varit ganska framgångsrika, och vi bör tänka oss för litet grand innanvi ger upp de grundläggande frågeställningarna. vill jag bara säga att frågan ommyndighetsprövning är föremål för särskilda överväganden just . Vi utgårifrån att vi inom inte alltför kommer att få ett utredningsförslag somklarar ut rollerna för härvidlag. Oi/i åtgärder /not konkurrensbegränsningar påteleko/nmunika-tionsområdet 5 (): När det gäller det sistnämnda visar verkligendet här ärendet med all önskvärd tydlighet att det är nödvändigt att vi fårklarhet i den problemafiska situation som det innebär att ett verk som äraggressivt affärsdrivande fungerar som myndighet och i den egenskapenskall, som i det här fallet, pröva konkurrenternas ansökningar om tillstånd. Kommunikationsministern säger att vi varit överens omtelepolitiken. Det är emellertid alldeles uppenbart att i varje fallfolkparfiet aldrig har förespråkat någon monopolsituation. Däremot är vinaturligtvis överens öm principen att vi skall tillhandahålla etttelekommunikationsnät som fungerar över hela . Möjligheten att upprätthälla ett sådant rubbas enligt minmening inte på något vis av den princip som ligger bakom det ärende vi nudiskuterar. Ärendet gäller en teleförbindelse som berör en relativt begränsadgrupp och som utgör en förhållandevis liten del av sammanlagdaverksamhet - det är i själva verket fråga om en ytterst liten del av denmiljardverksamhet som bedriver. Det som är intressant är just denprincipiella frågeställningen, som kommunikationsministern också har givituttryck för. Det finns en broms för sådan här verksamhet, och jag har en känslaav att det mera är regeringen än som står för den. Gången i det härärendet har nämligen varit att har bollat över frågantill regeringen. När man läst handlingarna har man nästan fått intrycket attteleverket helst hade velat få ett principiellt ja av regeringen. Televerkethar att pröva tillstånden enligt radiolagen, och då handlar det enbart omfrekvensekonomin. När man inom sedan avslår ansökan om tillstånd görman det, som man själv säger, av principiella skäl. Man säger t. o. m. öppet:Vi är jäviga. Detta bör regeringen ta ställning till. 1 det här fallet blev det efter tre omgångar så, attregeringen till slut ålade att fatta beslutet om avslag, ochteleverket hänvisade som sagt då till principiella skäl. Det är viktigt att regeringenredovisar ett ställningstagande på den här punkten som är positivt fill enutveckling liknande den som skett i praktiskt taget alla andra länder, nämligenen utveckling som mera går mot mångfald och konkurrensutsatt verksamhet ochmindre mot den ensidighet som vi nu riskerar att få. 6Kommunikationsminister : Herr talman! sägeratt inte förespråkar något monopol på teleområdet. Men vi harfakfiskt inget monopol på detta område. Man kan säga att genom sinstyrka och sin långa erfarenhetav uppbyggnaden av det svenska telenätet har ett faktiskt monopol, men detexisterar inget monopol i laglig mening. Om nu vill avskaffa dettafaktiska monopol vill jag påminna om att hade ganska god tid på sigatt göra det i regeringsställning. var ju det endaparti som satt i regeringen under alla de.sex borgerliga åren och borde därförha kunnat påverka den här frågan. Men då var ivern tydligen inte så stor attavskaffa det som man nu kallar för monopol. Jag kan mycket vältänka mig, herr talman, att detta beror på att en ändring av förhållandenainrymmer ett antal besväriiga problem, som inte är så lätta att lösa. Det är väl också detta, förmodar jag, som kommertill,uttryck i att senast under årets har krävt enparlamentarisk utredning om telepolitiken. Jag uppfattar detta som enindikation på att man inte heller inom parti anser att dettaär frågor som bör lösas med utgångspunkt i ett enskilt ärende utan att debehöver en rnera ordentlig genomlysning innan man tar ställning. 7CHRISTER EIREFELT (fp): Det hände faktiskt ganska mycket i fråga omuppluckring av telemonopolet under de icke-socialistiska regeringarnas tid. Detsäger sig självt att det här området innehåller svåra frågeställningar, ochdärför har vi mycket riktigt krävt en parlamentarisk utredning. Det voreintressant att få höra vad kommunikationsministern säger om det kravet. Kan vifå en sådan utredning? Det vikfiga tycker jag är att just det här ärendet inte ärsvårt. Här behöver man inte ta de hänsyn som nämnts. Här kan man låta denmångfald komma fill stånd som vi efterlyser utan att det för med sig någonnegativ inverkan på t. ex. ett heltäckande telenät över landet. Här kan vi istället få posifiva effekter för näringslivet i form av snabbare utveckling ochtillgång till samma möjligheter när det gäller telekommunikationer somkonkurrenterna ute i har. Det är det som gör detta ärende såprincipiellt viktigt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1986/87:188 om Gotlandstrafiken 8 Kommunikationsminister ; Herrtalman! 1. om jag är beredd att tainitiativ till att berörd personal och på ges fullständig information om planeringsarbetet färjetrafik till och från , 2. om regeringenär beredd att medverka till att trygga sysselsättningen för de anställda inomGotlandsbolaget och 3. om jag vidareanser det rimligt att statliga organ håller en länsstyrelse i total ovisshet omen för det berörda länet central näringspolitisk fråga. Av affärsmässiga skäl är det tills vidare nödvändigt attavtalet mellan staten och rederiet inte offenfliggörs.De utgångspunkter som är grundläggande för Gotlandstrafiken och för detplaneringsarbete som nämner är emellertid kända redan frånriksdagsbeslutet . Avtalet med rederiet innebär enkoncessionstrafik på en nordlig och en sydlig linje av ungefär samma omfattningsom . Därutöver har rederiet förklarat sig berett att aktivt verka för enkompletterande trafik under högsäsong utanför koncessionen. I samband med behandlingen av avtalsfrågan har företrädareför olika gotländska intressen bl. a. fört fram önskemål om att på ett bättresätt än hitfills kunna kanalisera och diskutera frågor som gäller bl.a.turlistor i Goflandstrafiken. De närmare formerna för hur sådana önskemålskulle kunna tillgodoses på ett smidigt sätt övervägs inomkommuni-kafionsdepartementet. Beträffande sysselsättningsfrågan vill jag erinra om attrederiet kommer att driva verksamheten i ett särskilt dotterbolag i Visby.Företrädare för rederiet har också bekräftat den viljeinriktning beträffanderekrytering av gotländsk personal och utnyttjande av gotländskaunderleverantörer m. m., som tidigare uttalats från rederiets sida. Regeringen kommer också att följa utvecklingen genom ensärskild grupp bestående av statssekreterarna i berörda departement ochdärigenom ha en beredskap för eventuella åtgärder. O/n Gotlandstrafiken 9 BOHAMMAR (vpk): Ett tack till kommunikationsministern försvaret på mina frågor. Svaret har emellertid säkert inte lugnat oroligagotlänningar. Några klara besked vill kommunikationsministern tydligenfortfarande inte ge dem. Det är ganska bedrövligt. För tog jag färjan från tillVisby och ägnade en stor del av natten åt att lyssna på personalens åsikter ochmeningar om den fortsatta Gotlandstrafiken. I träffade jag sedan bl. a.företrädare för de fackliga organisationerna vid Goflandstrafiken. ÖveraUtmötte jag ovisshet och djup oro . Varför får vi inget veta omvår framtid, frågade alla. Jag lovade att vidarebefordra de frågorna fill kommunikationsministern.Men, som sagt, mycket klokare blev varken jag eller gotlänningarna av hanssvar. Kanske borde själv tä sig en tur fill och lyssnafill oroliga arbetare och tjänstemän - en hel del av dem är för övrigtpartivänner fill kommunikationsministern. har jag i och för sig, herr talman, inga höga tankar omhur det står till med företagsdemokrafin i vårt land, så jag är inte heltförvånad över det inträffade. Men däremot trodde jag faktiskt att myndigheternahöll varandra informerade om vad som är på gång. Döm därför om min förvåning,när jag vid ett besök - också det för en månad sedan - på i Visbyblev klar över att man där visste lika litet om Gotlandstrafikens framtid somsjöfolket, serveringspersonalen och biljettförsäljarna. Herr kommunikationsminister!Hur skall kunna planera för länets framtid när man saknargrundläggande fakta om vad som skall hända med livsnerv om niomånader? "Affärsmässiga skäl", säger somförklaring till att avtalet mellan staten och rederiet kan offentliggöras. Vad då för affärsmässiga skäl? Pågår det nya affärerbakom kulisserna? -fick jag höra att harförklarat att man har svårt att ta över Gotlandstrafiken från nyårsafton. Ärdet riktigt, och när är i så fall bolaget berett att gå in? ,det här handlar om näringslivet och människorna i ett helt län. , till jul? Kommunikationsministern säger att trafikentill också fortsättningsvis skall bedrivas på en nordlig och en sydliglinje i ungefär samma omfattning som . Det beskedet räcker inte långt.Förberedelserna turistsäsong är redan långt framskridna både härhemma och internationellt. Men hur skall kunna planera om det intefirins tillstymmelse till tidtabell, bara ett rederi som saknarpassagerarfartyg? Hur många turister, framför allt från utlandet, har Gotlandredan nu förlorat säsong? Detta är förödande för ett län som merän något annat i är beroende av turismen som helt avgörandenäringsgren. Många hundra människor på är beroende avGotlandstrafiken för sin försörjning. Det är mycket för ett län som Gotland.Det är ungefär som i , i eller varvet i Uddevalla.Vad skall hända med alla dessa människor? säger att har en viljeinriktning beträffande anställandet av gotländskpersonal. Vad betyder det - att högeffektiv personal i de bästa åren kommer attfå behålla jobben? Och hur går det i så fall med övrig personal? Vad sägerpersonalen på det rederi där tänker chartra båtar - fördet måste man väl göra någonstans? Ja, frågorna är många, och jag begär inteatt här och skall räta ut alla frågetecknen. Men nog är detrimligt att begära litet klarare besked och viljeyttringar från kommunikafionsministern. Som bekant har vi i vpk i långliga tiderkrävt ett förstatligande av Gotlandstrafiken. Den trafiken måste varasamhällets ansvar i lika hög grad som järnvägstransporterna på fastlandet.Självfallet är det alltså inte Gotlandsbolaget som jag talar mig varm för. Åandra sidan kan vi inte bortse från de stora framgångar som personalen därlyckats uppnå efter många års hård facklig kamp. Det gäller inte minsthyttplatserna för de ombordanställda. Hur skall det gå med alla dessa fackligaframsteg när trafiken förs över till ett nytt och oprövat bolag, som aldrig harsysslat med passagerartrafik men som gärna seglar under bekvämlighetsflagg?Måste facket börja från noll igen? Jag beklagar, herr talman och herr kommunikationsminister,att frågorna blivit många, men jag tycker inte det är helt och hållet mitt fel. 10INGRID (); har tagit upp den bristandeinformationen kring den kommande Gotlandstrafiken. Jag har på flera punkterstor förståelse för att han påtalar den ovisshet som råder och hade väl liksomhan hoppats på ett mer klarläggande svar. Jag vill ta upp ytterligare en frågadär ovissheten är stor, nämligen sommarlinjen . Regeringen gav ett nog så fördröjttillstånd till Gotlandsbolaget att driva trafik . Bolaget har därefter,trots att mer än en månad gått, inte lämnat besked om huruvida man avserbedriva trafiken eller inte. Det vore ett stort avbräck för turismen på öarna om dennatrafik, som togs upp igen , inte får kontinuitet. Man fårhoppas att det nya rederiet ser mer positivt på denna linje än vadGotlandsbolaget tycks göra . Det är också på sin plats att återigen säga något omtonnaget på Oskarshamnslinjen. Jag hoppas verkligen att Gutes ringa utrymmeinte blir normgivande för linjens framtida kapacitet. Så sent som i går fickjag höra hur svårt det är att få plats på och att man fått välja den 35mil längre vägen över för att kunna komma över på önskad dag. Företrädare för turismen på ser optimistiskt påsommaren 1987 men vill gärna ha det stöd som en ö-fill-ö-trafik innebär. Jag ärövertygad om att den gotländska turistnäringen delar den synpunkten. Men ännuviktigare för gotlänningarna är trafiken på övriga hamnar: , Västervikoch . Det kommer att bli mycket intressant att följa utfallet avsommarens turlistor. Näringens önskemål om att mera få deltaga itrafikplaneringen har bl. a. tagits upp i en motion, som ochjag undertecknat och som handlar om ett kommunikationsråd för Gotlandstrafiken. Statsrådet säger i svaret till : "De närmareformerna för hur sådana önskemål skulle kunna fillgodoses på ett smidigt sättövervägs inom ." Jag vill fråga om är beredd att ge några besked om hur dessa önskemål skall tillgodoses. 11Kommunikationsminister : Herr talman! Med anledning av BoHammars inlägg tycker jag faktiskt att det finns anledning att påpeka att vadvi nu diskuterar är inte trafiken till utan trafiken tillGotland . Vi är naturligtvis väl medvetna om att turistbranschenoch en del andra har behov av långa planeringstider. Men man har ju faktisktinte heller förut fastställt turlistorna för Gotlandstrafiken förrän på höstenåret före det år då listorna skall gälla.