prot · GA09135 · 1986-12-31 00:00:00 — Hon ägnade även stor möda åt att peka på denborgerliga enigheten beträffande fördelningen mellan specialdestinerade bidragoch skatteutjämningssystemet. Dessa båda företeelser visar aftfrågeställningen om vem som i uppgörelsen har fått göra de störstaeftergifterna är i huvudsak akademisk. Kvar står att den långsiktiga lösningennär det gäller skatteutjämningen inte har förts ett dugg närmare sittförverkligande genom den här uppgörelsen. Def är naturligt att behandlingen av det härärendet av kommunerna uppfattas som utomordentligt förvirrande. Jagvill därförställa några frågor fill såväl i som i derasegenskap av företrädare för parterna bakom uppgörelsen. Vad skall, och , kommunernainför sitt planeringsarbete förvänta sig när det gäller den framtida nivån påoch utformnirtgcrt av gruudgarartfin? Skall kommunerna inrikta sig på höjda,mirtskade eller avvecklade skaffeutjärnrtingsavgifter ? Hur gårdet med kompensationen för utebliven beskattning av juridiska personer - detsom nu återstår? Och hur blir def med överföringen av de specialdestineradebidragen till utjämningssystemet? Kommunerrta kan med rätta kräva en konsekvent och meralångsiktig inriktning av de stafliga överföringarna. Främst genom socialdemokraternassömngångaraktighet men också genom folkpartiefs beredvillighet att ställa uppför en tillfällig lösrtirtg har chansen att åstadkomma denna långsiktighetförsuttits för . Detta ärendes förflutna läfersig kritiseras påmånga punkter. Jag vill emellerfid nu blicka framåt. Jag vill då ge ett par rådtill i och hans partikamrater. De lyder; Dra slutsatserav den gångna handläggningen! Ta er nu samman och ta initiativ för attåstadkomma en bred uppslutning kring ett kommande kommunalt skafteutjämningssystem!En bred uppslutnirtg är rtämligen den bästa och egentligen enda garantin för enlångsiktighet i systemet. Inför det arbetet vill jag för det första rekommenderaArne och hans partikamrater atf återknyta bekantskapen med deraseget partis kongressbeslut;enbart för kommunerna opåverkbara faktorer skall utgöra byggstenar iutjämningssystemet. Jag vill för det andra rekommendera er att lyssna fill denmassiva uppslutning som alla partiers - således även socialdemokraternas -konimu-nalfolk står bakom och som gäller en överföring av specialdestineradebidragsformer till utjämnirtgssystemct. Jag kan här bl. a. hänvisa till enhälligauttalanden från företrädare för tolv sydliga läns kommuner och landsting, menockså till en PM från , välkänd socialdemokratisk kommunpolitiker fränBräcke kommun, en PM som kommit finartsutskottet fill hända. Omsocialdemokraterna är beredda att släppa loss från sin egencenfralstyr-ningsfilosofi och att visa en ärlig vilja att åstadkomma ett bättreoch mer ekonomiskt välrustat utjämningssystem, då bör utsikterna för en bredoch långsiktig lösning vara goda. I varje fall kan stöd då påräknas. För det tredje och slutligen vill jag inför detta arbeterekommendera ett studium av reservafionerna 2, 5, 11, 14, 17, 19, 22 och 24,fill vilka jag nu vrkar bifall. 154 () replik: var vänlig nog att upprepa tvåav mina slutsatser, nämligen socialdemokraternas omsvängrtirtg och dertborgerliga enigheten i fråga om specialdestinerade eller generella bidrag. Hanglömde den tredje, vilket kanske var naturligt, nämligen den att det blir enindragrting av pengar från kommunerna som är helt nödvändig frånsamhällsekonomisk utgångspunkt. sade också aft nian genom det här beslutethar försuttit chansen att få en långsikfig lösning. Som niycketväl vet fanns det inte någon sådan chans - läget i utskottet var infe sådant. 1det läget tycker jag att man kanske rent av kan ge utskottets socialdemokrateren liten eloge för att de vågade ändra sig, så att vi därigenom får dennaekonomiskt nödvändiga begränsrting av den kommunala expansionen fill stånd. Däremot menar jag att fel, när han säger atf vi inte fört frågan om skatteutjämningssystemet ettenda dugg närmare sin slutliga lösning. Jag tycker att vi faktiskt har gjortdet. Den grund som vi från , och gemensamt harkommit fram till i reservationen 19 ser jag sorn ganska betydelsefull. Jag troratt den kan vara en bra grund att bygga vidare pä. Det hjälper förmodligen intede kommunala polifiker som skall planera, för da måste de först spekulera ivalutgången. Men det är en spekulation som många politiker ofta får göra. Därfår faktiskt var och en spä själv. 155ROLF KENNERYD (c) replik; Jagskall inte polemisera mot omdet förflutna. Vem som gjort störst eftergifter och huruvida sakcu förts framåtär, som jag sade i mitt anförande, en akademisk fråga. Jag skalldäremot ta fasta på det som sade om framtiden och som jag också varangelägen om att påpeka i mitt anförande, nämligert att def som är vikfigt försaken och viktigt för kommunerna i det här läget är atf vi alla nu hjälps åtaft verkligen försöka åstadkomma etf system som har bred -uppslutning och somger förutsättningar för en långsiktighet i skatteutjämningssystemet. Prot.1986/87:135 Anf. 156 HANS i (vpk); Herr talrnan! Jag kan konstateraatt den borgerliga osämjan,har brutit ut. Man huggerpå varandra trots att man har uppnått def viktiga målet för samtliga borgerligapartier att begränsa kommunernas möjligheter att växa och att ta pengar frånkommunerna och tillföra statskassan. Ni borde vara nöjda, även om ni renttekniskt sett kanske inte till alla delar har fått igenom era förslag. Ni harju fått in socialdemokraterna i högerburen. Ni har ju tillsammans genomfört denav regeringen önskade åtstraniningert mot den gemensamma sektorn. Egentligenborde ni irtte ha så mycket att bråka om. Den tredje vägens politik och den ekonomiska filosofi somfinns bakom den går ju ut på aft i första hand begränsa budgetunderskotten ochmöjligen i andra eller tredje hand fundera över vilka effekter det får påsamhällets olika sociala delar. För att minska det statliga underskottet harrnan ju tagit pengar från kommunerna. Man använder den gemensamma sektorn somett slags tiinglas. Man bara vänder på det, och så rinner pengarna över tillden andra delen av glaset. Men ingenting har egentligen förändrats av det, omman sammantaget ser till den gemensamma sektorn. Jag menar atf den socialdemokratiska ekonomiska politikenär helt felaktig, och därför har vi försökt bekämpa nedskärningarna gentemotden kommunala sektorn. Vi anser att den kommunala sektorn har mycket storbetydelse när det gäller den sociala välfärden, fördelningspolitiken, regionalpolitikenoch sysselsättningspolitiken och kan för vårt liv inte begripa varförsocialdemokraterna kastar sig över den i första hand. när det finns så mycketrikedomar och förmögenheter att beskatta och dra in från annat håll -rikedomarsorn har skapats genom den socialdemokratiska devalverings- och lönenedpressningspolitiken,som har uppmuntrats genom den historiskt sett unika epok när de rika har kunnatskaffa sig ytterligare fördelar, när den . privata sektorn och privatakapitalister har berikat sig och den gemensamma sektorn har fått släppa till.Det är en för en sann socialist helt obegriplig ekonomisk politik som förs. Detta bekräftas redan på den första sidan i betänkandetsorn behandlar propositionen, s, 21; ""Systemet för skatteutjämning måstedärför ändras så att man inom en reducerad rnedelsram får en kraftigareutjämningseffekt pä skattesatserna,"" Då har man redan, tycker jag, omöjliggjort ett samarbetemed åtminstone kommunisterna, orn man nämligen menar att enreducerad medelsram skall vara absolut styrande. Detta var alltså huvudfråganför regeringspartiet, och det är skälet till att man slutligen har gått till deborgerliga, i stället för aft försöka genomföra ett rättvisare skatteutjämningssystemtillsammans med vpk. Vi hade varit beredda - och är fortfarande beredda, i denmån det finns intresse från socialdemokraterna - att genomföra etträttvisare skatteutjämningssystem, men vi är inte beredda att delta iytterligare nedskärningar gentemot den kommunala sektorn. Detta fr;imgickmycket klart redan i debatten , då jag sade det. Det kan inte havarit obekant för någon socialdemokrat underden tid som har förflutit sedandess. Nuuppträder i stället som den store segraren och är näsfan sprickfärdigtav stolthet över att ha lurat in socialdémokraterrta i politik,iMan säger att det viktigaste målet var att ta pengar från kommunerna, och dethar man lyckats med tillsammans rtied socialdemokraterna-tack för det, sägernian. Ändå är man inte fullt nöjd utan skulle vilja gå ännu längre. Vi ser påförslagen från de borgerliga parfierna att de kommer att gå ännu längre. Detfinns litet olika nivåer på nedskärningarna rnot koriimuner-na, men tillsammansvill de, förutom , gä ännu längre ån regeringen. Jag tycker fakfiskt att allt det här har skett helt ionödan. Det är en politisk klantighet som ligger bakom att det nu läggs framett förslag där man har kastat bort den regionalt rättvisare profilen och istället med hull och hår svalt det folkpartistiska förslaget. Som , fanns det ju i utskottet en majoritet för den rättvisa profilen. Jaghävdade detta när vi satt vid bordet och diskuterade det betänkande som nubehandlas, har tydligare än vanligt sagt här i talarstolen attdet finns ett intresse bland tre partier, som skulle kunna vara beredda attgöra upp om en rättvis profil; , kommunisterna och möjligensocialdemokraterna, om dessa står kvar vid sitt gamla förslag, , ] Atf det sedan finns olika uppfattningar omfinansieringen och om det skall - 'vara specialdestinerade bidrag eller andrasom skall dras ner - vår uppfattning är att det inte alls skall dras ner påkommunsektorn - är en annan fråga, som hade kunnat lösas i andra hand. Man hadeinte behövt slänga bort den regionalpolitiska rättviseprofilen för att göra uppmed . Att socialdemokraterna i första hand vill ta in pengarfrån kommunerna tycker jag ytterligare understryks av det faktum att denskoluppgörelse som vi träffade , där vi ville minska de föreslagnanedskärningarna med 360 milj, kr, för att def skulle bli en bättre utvecklingpå skolans område nu upphävs. De pengarna tar mannämligen igen genom alt redan i kornplette-ringspropositionen - innan mai-igjorde upp rned - presentera förslag om att ersättningen förutebliven beskattning av juridiska personer skall niinskas med 360 niilj, kr.Det står mycket klart i kompletteringspropositionen att uppgörelsen blev sådyr att man måste ta igen pengarna från kommunerna. Det tycker jag är ett hänsynslöst sätt att försöka förapolitik - att göra upp med ett parti om förbättringar på skolans oinråde, någotsom naturligtvis inte kan ske utan att kommunerna får en bättre ekonomi. Det ärdärför rnan ökar de specialdestinerade bidragen till skolorna. Kommer manöverens om en sådan ökning menar man rimligtvis inte att samma pengar skall tasigen på ett annat konto. Då hade rnan kunnat låta bli alltihop och låtakommunerna sköta det hela bäst de ville. Då skulle man säga till kommunerna;Här får.ni de pengar som finns till förfogande. Ni får inte mer. Det äregentligen det man har sagt, när man först gett med ena handen och sedan tarigen med den andra. Detta visar att varje liten penninghög som kommer införögonen på finansministern skall dras in, oavsett vad det betyder socialt,samhällsekonomiskt eller för skolbarn eller någon annan sorn drabbas avnedskärningarna. Landsortspressen har öst sin vrede över vpk på grund avutvecklingen vad gäller den kommunala ekonomin. Utskottets värderade ordförandehar sagt, att kan liknas vid en hönsgård, där hönorna inte går itakt-det har Prot, 1986/87:135 citeratsniycket ute i pressen, I samma andetag har vpk angripits, ochsocialdemokraterna har sagt: Kommunisterna gör inte som vi vill, - Detta sägermer om synen inom socialdemokratin på parlamentets roll än det säger omoppositioncrt, sorn naturligtvis utifrån olika utgångspunkter har att vårderade olika förslagen och ställa sina egna motförslag och i kammaren rösta påsådant sätt att de egna förslagen möjligen skall kunna vinna fördelar. När vi inte motsatte oss en återremiss-somsocialdemokraterna gjorde på eget initiativ - tänkte vi: använder välsocialdemokraterna sitt vänster-medvetande. De har ju fått så mycket strykinternt, tänkte vi, när det gäller sin profil i detta sammanhang ochnedskärningarna beträffande kommunerrta. Det finns en märtgd kommurtaltfotfolk i det socialdemokrafiska partiet ute i kommunerna, som mår illa avregeringspolitikcrt. Socialdemokraterna borde rimligtvis försöka lindra ochförbättra för kommunerna, beskatta storfinansen och kapitalet och genomföra enrättvis fördelningspolitik, - Så tänkte vi. Jag måste säga att det överträffade de allra värstafarhågor när regeringen under fiden som gick efter återremissen inte lyfte ettfinger för klara av frågan om den regionala profilen utan sprang direkt in ifolkpartiefs famn och svalde det gamla systemet - bara för att komnia åtpengarna. Det visar sig nu att socialdemokraterna tillsammans med folkpartiethar uppnått en besparing på 1,7 miljarder, vilket var precis det regeringen villei budgetproposifionen. Därvidlag har alltså socialdemokraterna lyckats. Detta visar att det är socialdemokraterna som ärvågmästare i politiken. Politikens utveckling är beroende av åt vilket håll devänder sitt ansikte. Socialdemokraterna hade här möjlighet att tillsammans medkommunisterrta gertomföra en rättvis fördelning, aft åstadkomma en rättvisprofil. Hade de sedan velat pungslå kommunerna, trots detta, finns ju tre andrapartier som inget hellre vill. De är snabba att gripa in om det gäller att plundrakommunerrta. Där firtrts det allfid hjälp aft få för socialdemokraterna. Jagförsfår infe varför ni sålde bort fördelningsprofilen i onödan. Jag sade redan i debatten aft viville ha en omarbetning av förslaget när ärendet skulle gå tillbaka tillutskottet. Jag läser direkt iir protokollet vad jag då sade:""Jag vill mycket starkt understryka att vi är intresserade av ettnytt skatteutjämningssystem, som inte är kopplat fill härda ekonomiskanedskärningar mot kommunerna. Ett sådant förslag skulle fa kommunisternas stöd.Vi vill skapa större rättvisa"", Def gäller naturligtvis för framtiden också, eftersom viär anhängare av en statskommunal enhetsskatt, ett systcrti där kommunerna skallfå riktade bidrag utifrån sina behov av utbyggnad inom olika vikfiga socialasektorer. Vi anser att skatten skall vara lika oavsett var rnan bor i landet.Det är en ganska enkel och grundläggande rätfvisetanke. Man skall inte ha enmycket högre skatt sammantaget därför att rnan bor i en viss kommun, utan detskall finnas en garanterad rättvisa. Utifrån detta är det klart aft jag är mycket glad atf deti utskottets betänkande ändå görs skrivningar som visar att utskottsmäjoritetenär intresserad av att skydda de specialdestinerade bidragen. Sådana bidrag ärju en förutsättning för att man skall kunna använda en statskommunalenhetsskaft pä riktigt sätt. Vi har utvecklat våra tankar och våra förslagrnycket konkret i de reservationer sorn vi har fogat fill betänkandet, och jagyrkar alltså bifall till samtliga vpk-reservationer, 157 i (s); När detta ärende behandlades i kammaren den24 april redovisade jag sammanfatfartde utskottets betärtkande, och det överensstämdei allt väsenfligt med förslaget i propositionen. Förslaget innebar attinriktningen för skatteutjämnirtgert lades fast för ,Det har här uttryckts vissa bekymmer för kommunernas planering, och jag kan ioch för sig ha viss förståelse för det. Det ursprungliga förslaget och detbetänkande som behandlades hade dock en mera långsiktiginriktning. Vi föreslog också under utskottsbehandlingenkorrigeringar, så aft kommunerna och landstingen icke skulle drabbas i sammaomfattning som propositionsförslaget innebar. Vi satte ett tak för varderalandsting och kommuner på per skattekrona, som maximalt skulle drabbadem i dessa sammanhang. Vi angav också i riktlinjerna att def extra skatteutjäm-ningsbidragetskulle öka, för att stötta upp de mest utsatta kommunerna. Det visade sig i kammardebatten aft utskottsbetänkartdetirtte skulle vinna gehör och inte få majoritet, och då yrkade jag på densocialdemokratiska gruppens vägnar återremiss av ärendet. Det är alltså detärende vi nu har att behandla. Jag beklagar atf det inte gick att nåuppslutning kring förslaget. Och när jag hör inläggen i debatten funderarjag över varför det egentligen blev som det blev. Jag skall återkomma fill det. Statens transfereringar till kommunerna har enutomordentligt stor betydelse. Det nuvarande skatteutjämningssystemet harökafstatens kostnader ganska markant , och det har också medverkattill att spännvidden mellan kommuner och landsting har ökat starkt. Den utvecklingenkan icke få fortsätta. Socialdemokraternas uppfattning om nödvändigheten av ettbättre utjämnande bidragssystem gentemot kommunerna har i sak inte ändrats. Vianser att det inte är rimligt atf skillnaden i kommunalskatt kan vara upp till6 kr, per beskattad hundralapp. Vi anser atf ett reformerat skatteutjämningssystem skulleunderlätta för de regionalpolitiskt mest utsatta omrädcua i landet, exempelvisNorrlands inlartd, Bergslagert, Blekirtge och Goflartd, Jag har också uppfattatatf talarna här delar uppfattningen att det är nödvändigt att åstadkomma ettbättre utjämningssystem när det gäller statens transfererirtgar till kominuneroch landsting. Oppositionen och vpk har presenterat mer eller mindrespecificerade förslag i motioner från den allrtiänna motionstiden i år.Förslagen skiljer sig högst väsentligt på flera punkter. Ambitionerna ochinriktningarna i förslagen varierar. Vid den tidigare behandlingen av dettaärende hade de dock blivit överens på en punkt, nämligen om att regeringensförslag skulle avslås. Hur ett alternativ till regeringens förslag skall se utfår man egentligen ingen uppfattning om, I det läget hade det varit rimligt attriksdagen hade 12 Riksdagensproiokoin986/S7:!35 fattatbeslut enligt det korrigerade förslag sorn utskottsbetänkandef innefattade. Jag förutsätter atf de borgerliga partiernas uppfattningorn nödvändigheten av att justera transfereringarna till kommunerna liggerfast. Jag hoppas också att med stor uppslutning under nästa riksmötekan fatta ett beslut om skatteutjämningssystem till gagn för samhällsekonomin isin helhet och till lättnad för de mest utsatta kommunerna och regionerna ilandet. Det betänkande som vi nu behandlar löser inte problemetmed de ökade spännvidderna mellan kommuner och landsting, I betänkartdetföreslår utskottet att skatteutjämningsavgiftert höjs med perskattekrona för både primärkommuner och landsfing. För kommunerna föreslåsdessutom att kompensationen för slopad företagsbeskattning reduceras med ,per invånare. Sammantaget minskas det finansiella utrymmet inom kommunsektornmed ca 1,6 miljarder. Moderata samlingspartiet, och vpk reserverar sigmot förslaget vad gäller skatteutjämningsa-vgiften och kompensationsnivån förden slopade företagsbeskattningen. Utskottet avstyrker dessutom ett antalmotioner som överlämnats under den allmänna motionstiden och som innefattarförslag om ändrad fördelning mellan de specialdestinerade bidragen ochskatteutjärnningsbidragen. Moderater, folkpartister och centerparfister reserverarsig här gentemot utskottets beslut. Jag har också några synpunkter méd anledning av de inläggsom har gjorts, inledde, och han sade att jag har redovisat vad detförslag som föreligger skulle innebära för kommunerna, I slutomgången nämndehan visserligen totala förslag, men det moderata förslaget skulleinnebära enormt mycket mer pålagor och neddragningar för primärkornmu-nerochlandsting än både det förslag som presenteras nu och det ursprungligaregerirtgsförslaget. Han beklagar också aft socialdemokraterna har gjort uppmed . Egentligen beklagar jag att oppositionen inte kan samla sigfill ett alternativ. Man vet ju inte vilken av inriktningarna som skulle hakunnat bli följden. Det är helt oklart. Ni har inte samlat er och sagt att det ärdetta vi vill. Här finns fyra olika alternativ till regeringsförslaget. De synpunkter har redovisat övercnssfänimermed den inriktning som betänkandet nu har. Vi är inte frän vår sida benägna attutveckla ett systern som skall göra saker och fing krångligare, tvärtom. Jagvill påstå att det tidigare regeringsförslagét hade en positiv inriktning i detavseendet att tillämpningen i mänga sammanhang skulle ha blivit enklare. Manhade då också motverkat den snedvridning som håller på att utvecklas. Jag blir litet förvånad över att talarom af t det fanns en utvecklad vilja. Jag ifrågasätter det. Det fannsmöjligheter att redovisa den viljan i utskottet i tidigare skeden, I varje fallkunde inte jag uppfatta någia sådana viljeinriktningar. Jag skall inte gå in pådetaljer, men jag var själv i den situationen att jag gav vissamöjligheter till diskussion, men det tillfället ville han inte ta i akt. Därförär jag litet förvånad över hans resonemang i talarstolen . Faktum är attinriktningen i inlägg är sådant att den lovar möjligheter föross att diskutera fram ett förslag som gagnar bidragen till kommunerna, i påstår att vi nu skall ta ifrån kommuner- Hanglömmer atf de samlade överföringarrta frårt statert till kommunerna rör sig om60 miljarder kronor, man ser det totalt justeras överföringarna nu genomatfkommunerna i rurtt fal får 1,6 miljarder mindre i bidrag: Man kan väl intetycka att detta är en särskilt stor belastning i ett kärvt statsfinansielltläge. Utvecklingen i kommunerna har i långa stycken haft en positiv inriktning.Det finns många och markanta undantag, det vill jag understryka, men i stortsett anser vi det angeläget att göra justeringar för den överhettning somfaktiskt finns i många kommuner. Vi hade också i det ursprungliga förslaget deninriktningen att vi skulle medverka till att lätta trycket i de mest utsattaområdena i landet, som jag fidigare nämnt, men tyvärr ville inte Hans Peterssoni medverka i dert riktrtingen. Han beklagar nu att man sålde bortden regionalpolitiska profilen, men jag kan inte erinra niig atf Hans Peterssonlade fram förslag som skulle ha inneburit att man hade klarat denregionalpolitiska profilen i dessa sammanhang. Jag yrkar bifall fill finansutskottetshemställan i betänkande 29 och avslag på samtliga til! 158 (): Jag skall i mitt svar till iGamleby försöka fatta mig kort, men jag vill säga att han uppträdde sorn entypisk representant för en minoritetsregering som inte tar sitt ansvar utanbara följer minsta motståndets lag. Som det har omvittnats från flera håll svävar kommuner ochlandsting nu i ovisshet om vad som kommer att hända efter 1988, Def ärnödvändigt för deras långtidsplartcring att veta något sä när vad rnan har atthålla sig till, men det finns inte med i uppgörelsen, och regeringen har inteheller någon kraft eller något intresse av att visa vad det är man syftar tilllängre fram, alltså efter 1988, Vad gäller förslag är det helt rikfigt, somArne säger, att vi vill gå längre med besparingar på den kommunalasektorn. Jag vill bara säga välkommen, , Vi har under de senasteåren noterat att socialdémokraterrta har crt tcrtdcrts att traska patrull. Detvi föreslog 1985 karakteriserades av socialdemokraterna som social nedrustning,1986 lade ni kalkerpapperef på och framförde flertalet av våra förslag ipropositionerna, och detta har följts upp 1987,1988 kanske ni har hunnit ifattoss till den ståndpunkt vi har . Det är helt nödvändigt, ArneAndersson, atf minska på utgifterna i den kommunala och landstingskommunalasektorn. Vi- vill göra det via de specialdestinerade bidragen, och vi villsamtidigt mirtska på antalet förordningar och reglementen-som i sin turinnebär att man kanske får en onödigt dyr och ineffektiv förvaltning.Det skulle vara att stärka den kommunala självstyrelsen om man gick denmoderata vägen. 159ROLF KENNERYD (c); i noterar atf deffanns en långsiktig inriktning i budgetpropositionens förslag. Det kan intebestridas. Men vi anser att den i väsenfliga stycken var felaktig, främst rtärdet gäller den Prot,1986/87:135 ekonomiska nivån i utjämningssystemet. Som jag tidigare påpekatfanns det ocksåacceptabla inslag, t, ex, väsentliga delar av den regionalpolitiska profilert,