prot · GA0947 · 1986-12-31 00:00:00 — För den kommunala verksamheten gällerdessutom att de kommunala företagen är underställda kommunallagenskompetensregler. Även lagrådet har vid sin granskning funnit att dessa skälmotiverar en särregel för de offentliga företagen. Med det här anförda yrkarjag avslag på reservation nr 3. 1 reservation nr 4 yrkar de borgerliga ledamöterna atträtten till återläggning av koncernbidrag även skall gälla för s.k. slussadebidrag. Enligt utskottets mening skulle ett sådant förfarande leda tilladministrativt merarbete och en utökad kontrollapparat i stället för denförenkling av skattesystemet som vi nu eftersträvar. Jag yrkar därför avslag påreservation nr 4. I reservafion nr 5 yrkar de borgerliga ledamöterna attregeln om återläggning av koncernbidrag skall få tillämpas fr. o. m. 1987 årstaxering i stället för som utskottet förordat fr. o. m. taxering.Utskottet finner emellertid inga skäl för ett retroaktivt ikraftträdande avåterläggningsrätten, varför jag yrkar avslag på reservation nr 5. I reservation nr 6 yrkar moderata samlingspartiet ochfolkpartiet, i enlighet med m. fl. motion, att hosregeringen begär en översyn av lagstiftningen gällande den skattemässigabehandlingen av kursförluster och kursvinster på utlandslån. Yrkandet motiverasav det förhållandet att kursvinster resp. kursförluster är skattepliktiga resp.avdragsgilla i inkomstslaget inkomst av rörelse, medan motsvarande skattskyldighet/avdragsrättinte föreligger vid andra inkomstslag. Utskottet anser i likhet med reservanterna att det ärtveksamt om det går att finna en enhetlig lösning för alla de situationer därkursvinster eller kursförluster kan förekpriima. Men utskottet finner inte attvad söm förekommit i ärendet'utgör tillräckliga skäl för att nu ta initiativtill en översyn av reglerna, utan utgår från att regeringen i lämpligtsammanhang överväger vad som kan göras pä detta område. Med det anförda yrkar jag avslag påreservation nr 6 och än en gång bifall till utskottets hemställan. AnL 7MARGIT (): menar att våra motioner ickevar seriösa. Jag skulle vilja säga detsamma om lagstiftningen omvinstdelningsskatt, som vi vill ha bort. Den var icke heller seriös när den komtill, och man har icke gått seriöst till väga när man har velat rätta tillfelen. Skatten bygger på systemfel. Och därför måste den avskaffas. Vårt sättatt motionera är alltså den enda seriösa lösningen när det hävdas att man avformella skäl inte direkt kan kräva ett avskaffande av vinstdelningsskatten.Efter vad jag har hört senare har man emellertid haft ett liknande ärende ibostadsutskottet, och i det fallet var det fullt möjligt att motionera på detsätt som vi hade önskat göra i det här ärendet. Jag besvärade mig. också med att ta upp vad FAR hade sagtinnan vinstdelningsskatten infördes. FAR visade att denna skatt strider motgrundläggande redovisningsprinciper och att man kommer att beskattaorealiserade vinster. Som gammal lärare i företagsekonomi måste jag säga attdet är ett verkligt grundläggande brott mot god bokföringssed. Inflationsberäkningarna i vinstdelningsskatten är mycketegendomliga. Man har en halv inflationsjustering, dvs. man justerar påskuldsidan men inte på intäktssidan. Detta har skapat egendomliga problem ipraktiken - det medger också departementschefen. Han medger att skatten påmånga punkter är dåligt konstruerad, men han drar inte den fullständigaslutsatsen och föreslår ett avskaffande. I stället höjer man fribeloppet frän500 000 till 1 milj. kr. Skatten brister också vad gäller kostnadsneutralitet, ochdet strider mot en grundläggande regel för all god beskattning.Fastighetsägande drabbas ofta, och som jag visade kan det leda till mycketkonstiga situationer för företag om de äger fastigheter i stället för att hyradem, t. ex. i hotellbranschen. förutsatte departementschefen att mansärskilt skulle studera bl. a. fastighetsbolag för att se vilka problem dessahar fått. Detta har inte gjorts i propositionen. Även detta tycker jag äroseriöst. Sedan konstaterar man helt klart att det i fråga omkoncernbidrag finns ett systemfel, beroende på att bolagsskatten ochvinstdelningsskatten bygger på helt olika principer och så att säga skär motvarandra. Jag tycker att när en lagstiftare har gjort en lag medgrava systemfel finns det bara en sak att göra: att rätta till dem snarastmöjligt. Därför är det ett ovillkorligt krav att förändringen härvidlag gällerredan fr. o. m. taxeringen 1987. Jag vidhåller bifall till mina reservationer.I botten ligger huvudreservationen 1, att vi vill avskaffa vinstdelningsskatten.I det här fallet har vi fått göra så att fribeloppet har satts så högt att inteett enda företag i vårt land skall drabbas av dennaorättvisa.skatt. AnL 8 STIGJOSEFSON (c): Det är ett nytt inslag i debatten attutskottets majoritetsrepresentanter skall bedöma vilka frågor som skall tasupp och vara föremål för prövning i utskottet. Motionerna är väckta, godkändaoch hänvisade till resp. utskott, och dä anser jag det självklart att utskottetockså måste behandla motionerna såsom de föreligger. Prot.1986/87:47 Det gäller ju här frågan omfastställande av den nivå där vinstdelningsskat- Andringar i vinstdelningsskatten m. m. ten skall utgå. Dåmå det vara ledamöter förunnat att framföra förslag, var den gränsenskall gå. Vi har ansett att skatten inte skall finnas till, och da är det välganska naturligt att lägga gränsen pä en sådan nivå att man får den effekt somvi anser vara den riktiga, nämligen att den inte drabbar nägon alls. Jag måste säga att om det nu finns en vilja att diskuterasakinnehållet i motionerna, så borde man också kunna vara beredd att diskuterade orättvisor som skatten utan tvivel innebär. På den punkten har manemellertid varken eller tidigare varit beredd att ta upp endiskussion. Jag beklagar att man på socialdemokratiskt håll inte är beredd attgöra en justering, när man ser vilka snedvridande effekter skatten kan få i denpraktiska tillämpningen. Vidare har vi från oppositionens sida framfört krav pålikabehandling av de offentligt ägda företagen och de privata. Inte heller påden punkten har vi mött någon förståelse från majoritetspartiets sida. AnL 9 (): Jag har svårt att förstå indignationen överyrkandena i de borgerliga motionerna. Vi har ju tidigare i gemensamma partimotionerföreslagit att de kollektiva löntagarfonderna skall avskaffas, och vi hargivetvis inte ändrat uppfattning i den frågan. Jag kan försäkra åtminstone för del kan man förvänta sig en ny motion under denallmänna motionstiden med krav på att löntagarfonderna skall tas bort. kan vara lugn för att den kommer. När det gäller intressegemenskapen konstateras fortfarandeatt de statliga företagen har en annan karaktär. Problemet nr bara att destatliga och kommunala företagen skall ut och konkurrera med de privata på enmarknad där man förutsätter att konkurrens sker med en viss neutralitet. Manskall sä att säga konkurrera på lika villkor. Vad gäller slussningen tycker jag att snedvridningen ireglerna framkom ganska tydligt när uppvaktade utskottet. Denframgår också av en skrivelse som vi har fått från , där manmed praktiska exempel visar hur snett det blir mellan ett icke koncernbolag åena sidan och ett koncernbolag å andra sidan - just beroende på förbudet motslussning. Dessutom återgår man, såvitt jagförstår, beträffandekoncernreglerna till vad som gällde före ändringen 1981, då förbudet motslussning i fråga om inkomsttaxeringen togs bort. Vidare säger utskottet att Industriförbundetsförslag är förenat med sä stora administrativa svårigheter att det inte går attgenomföra. Men det nuvarande systemet är förvisso redan behäftat med storkrånglighet. Vi vill ha samma regler för vinstdelningsskatten förinkomstskattetaxeringen i det här avseendet, och kan jag inte se någraadministrativa svårigheter med det. AnL 10GUNNAR (): Jag vill påminna om vad jag sagt,nämligen att det här förslaget varit ute på remiss. Även om kritik framförts,har remissvaren i Jag tror att det hänger samman med de begränsade förändringarsom föreslås i propositionen. Sedan något om synpunkter påresultatutjäinningen. Dels har man övervägt dessa synpunkter under arbetet medpropositionen, dels hänvisar man till kommittén för reformeradföretagsbeskattning, som jobbar med bl. a. dessa frågor. Men kommittén arbetarockså med frågorom huruvida inan vid företagsbeskattningen skall utgå från ettrealt eller ett nominellt vinstbelopp. Det verkar som om de som berörs har enpositiv syn på den saken. Det är uppenbarligen så, att övriga borgerliga ledamöter i utskottet hellre vill diskutera en avvecklingav vinstdelningsskatten än en utveckling av densamma. Men den frågan står intepå dagordningen och är inte heller föremål för behandling i dettabetänkande. Därför uppmanar jag de borgerliga ledamöterna att återkomma tilldetta under den allmänna motionstiden. Sedan får vi ta upp frågan. Ändringar i vinstdelningsskatten, m. m. AnL 11 (): Man kan naturligtvis läsa remissyttranden påolika sätt. Om en sak är förfärligt dålig och sedan blir en aning bättre, kanman självfallet alltid utläsa någonting positivt av det. Vinstdelningsskatten är så dålig att den bör avskaffas.Att textmassan i förändringslagstiftningen ökar visar bara att detinte finns några utvecklingsmöjligheter när det gäller vinstdelningsskatten.Därför är det helt logiskt att säga att skatten måste bort. Det är det endariktiga i en sådan här situation, och det är inte någonting som man skallhyckla med. Jag tror att tar fel ifall han tror attdenna skatt kan utvecklas så, att den kommer att stå i överensstämmelse ined deskatteprinciper som vi har och med den logiska uppbyggnad som det svenskaskattesystemet en gång hade, men som-tyvärr-nier och mer harförötts undersenare år på grund av lagstiftningen på detta område. Det är alldeles riktigt, som här säger, attvi kan återkomma till den här diskussionen i samband med. behandlingen av demotioner som väcks under den allmänna motionstiden. Men jag försäkrar, herrGunnar , att vi i moderata samlingspartiet kommer att verka för att denhär skatten skall avskaffas, eftersom den är oerhört dålig och orättvis. AnL 12 (): Realbeskattningenseffekter har ju belysts ganska så klart i den utredning som har gjorts isamband med den remissomgång som har varit. ämnar man alltså besluta attinföra delvis nya bestämmelser när det gäller vinstdelningsskatten - trots deklart negativa effekter, inte minst för nystartade företag, somrealbeskattningen kommer att ha. Jag måste säga att det inte har framförtsnågot starkt argument från sida. AnL 13GUNNAR (): Eftersom de borgerliga ledamöterna här endastvill tala om avveckling, finns det ingen större anledning att förlängadebatten. Men jag skulle ändå vilja kommentera en sak soni' togs upp här. protokoll 1986/87:47 Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. intressegemenskapenmellan och de särregler som gäller för statlig resp: verksamhet. Även lagrådet har vid sin granskning funnit att förslageti fråga var motiverat och att det är en principiell skillnad mellan offentligoch privat företagsverksamhet. Den offentliga verksamheten är ett uttryck fördet ansvar för samhällsstrukturen som stat och kommun har. Vidare är denkommunala verksamheten underställd kommunallagens kompetensregler, vilketinnebär att kommunerna bara får utöva sådan företagsverksamhet som också kanbedrivas av en nämnd eller en styrelse. Man får inte heller göra någon vinstnär det gäller den kommunala verksamheten. Jag tycker att det här föreligger en typisk skillnad somklart motiverar särregler för den kommunala verksamheten. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattades efter debatten omskatteutskottets betänkande Kammaren övergår nu till att debattera skatteutskottetsbetänkande 12 om värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m,m. Värderingenav aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. AnL15 (): Långt om länge har regeringen upptäckt att varakapitalskatter blivit rent orimligt höga. Det har behövts någrauppseendeväckande åskådningsexempel för att socialdemokraterna skulle handla,Ett sådant exempel ärdet dödsbo som trots en behållning på ca 300 milj, kr,fick se hela kvarlåtenskapen, och mer därtill, försvinna irealisationsvinstskatt, omsättningsskatt och arvsskatt, varvid ocksåkursförluster på de i dödsboet ingående aktierna bidrog. Andra exempel är de strömhopp av förmögenheter som har ägtrum till länder med en därmed rimliigare kapitalbeskattning. Denna kapitalflyktär självfallet till skada för företagsamheten och därmed också för helafolkhushållet. Självfallet tycker vi moderater att det är positivt attdet i propositionen nu föreslås sänkta skattesatser vid arv och gåva liksom etthöjt fritt grundbelopp. Det är ocksä positivt att man föreslår att hänsyn skalltas till den latenta skatteskulden vid kapitalbeskattning av börsnoteradeaktier och att av det noterade värdet skall tas upp i stället för tidigare100 %, Med det sagda som bakgrund går jag nu över till attredogöra för de reservationer där moderata namn förekommer. De tre borgerliga partierna är helt eniga om att det ärtotalt felaktigt att förmögenhetsbeskatta de tillgångar som produktivt arbetari företagen, medan improduktiva placeringar i ädelstenar och annat slipperifrån skatt. För att kunna betala den årliga förmögenhetsskatten måste oftaäven den. mindre företagaren ta ut så mycket ur sin rörelse att en i övrigtsund ekonomi på ganska kan hotas, och därmed också jobben. Det kan med fog också påpekas att hög marginalskatt ochhöga arbetsgivaravgifter i sig alldeles tillräckligt belastarfamiljeföretagen. Det arbetande kapitalet i mindre och medelstora företag börinte förmögenhetsbeskattas. Inledningsvis nämnde jag att börsnoterade aktier vidkapitalbeskattning enligt propositionen skall tas avmarknadsvärdet,.något som länge gällt för fastigheter. har vimoderater motionerat om att niari skulle ta hänsyn till den latentaskatteskulden. Den nu föreslagna sänkningen till är ett steg i rättriktning, men det är enligt vår uppfattning inte tillräckligt. skulle varariktigare, bl. a. med tanke på att denna sparform medför större risker förprisfall än vad som gäller för fastigheter och att aktiekurserna har en tendens att dra sig uppåt. Speciellt för aktier som innehafts mindre än ochdär en reavinst alltså beskattas fullt ut är högst motiverat. Denna reform bör, som vi framhåller i vår motion ochreservation, träda i kraft vid taxering vilket ursprungligen hadeställts i utsikt och inte som föreslås i propositionen. Det i särklass, mest negativa med propositionen ärförslaget om ändrade regler för förmögenhetsbeskattning av . Enligtnuvarande bestämmelser tas dessa aktier vid förmögenhetsbeskattning upp till30 % av substansvärdet. Avsikten är nu att de i stället skall tas upp till 30 %av det noterade värdet, dvs. Samma regler föreslås gälla vidarvs-och gåvobeskattning. Detta medför en lindring av dessa två skatter, somtidigare skulle beräknas efter marknadsvärdet utan någon reduktion. En ändring av beräkningsgrunderna från substansvärde tillnoterat värde medför en mycket kraftig höjning av förmögenhetsskatten förinnehavare av aktier i . Finansministern tillstår detta ipropositionen och talar där om "betydande höjning, avförmögenhetsvärdet". Litet tidigare i propositionen säger han sig viljaförhindra en "allt för dramatisk höjning av förmögenhetsvärdena". Härkan inan med fog tala om dubbla budskap. Ett stort antal familjeföretag har under senare årintroducerats på den s. k. OTC-listan, och därmed har aktierna blivittillgängliga ,för andra än de ursprungliga ägarna. Detta har varit positivt ochönskvärt både för familjeföretagens kapitalanskaffning och riskspridning ochför börshandeln som sådan. har förutsättningen förbörsintroduktion varit att förmögenhetsskatten för aktierna inte nämnvärtskulle öka genom börsintroduktionen: Om aktierna hade varit kvar ifamiljeföretagarnas ägo hade de ju beskattats méd av substansvärdet. Förslaget i propositionen innebär väsentligt ändradespelregler för OTC-företagen och försämrar drastiskt de ekonomiska villkorenför många mindre och medelstora företagare. Den ryckighet som inan länge harkunnat spåra i svensk skattelagstiftning under socialdemokratiskt styre har härytterligare understrukits på ett olyckligt sätt. Det finns tvärtom allanledning att värna om den företagsamhet som är en viktig drivfjäder förvälståndet i vårt land. Vad jag här har sagt om gäller även med sammaargument ej noterade aktier i börsbolag och OTC-bolag, Ett av skälen till att hushållens andel av den svenskaaktiemarknaden har minskat ganska kraftigt är säkerligen vår internationelltsett utomordentligt höga beskattning av arv och också av gåva. Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. förslaget är ett steg i rätt riktning men - liksom när detgällde värderingen av börsnoterade aktier - ett för litet steg. , och helst på ganska kort sikt, bör den svenskaarvs- och gåvobeskattningen anpassas till den nivå som råder i våra nordiskagrannländer. Detta är vi moderater inte ensamma om att tycka, utan liknandetankegångar har offentligt framförts från ledande socialdemokratiskt håll. Detskulle vara intressant att få veta om delar denna av andrasocialdemokrater framförda uppfattning. De skatteskalor som föreslås i reservation 8 är ett bättresteg på vägen mot den anpassning som jag nämnde. Vad slutligen grundavdraget vid gåvobeskattning angår hardet gåvoskattefria grundbeloppet legat stilla på 2 000kr, per person. För det första är beloppet alldeles för lågt med tanke påpengavärdets fall och för det andra medför det en byråkrati som knappast ens ärkostnadstäckande. Enligt nuvarande regler beskattas sålunda en gåva på 3 000kr, med ,, vilket knappast räcker till för att betala vad det kostar atthandlägga beskattningen. Enligt vår uppfattning bör det skattefriagrundbeloppet vid gåva höjas till . Med det sagda yrkar jag, herr talman, bifall tillreservationerna 1.2,4, 5, 7, 8 och 11, AnL 16BRITTA BJELLE (fp): I den proposition som vi nu skall behandlaföreslår regeringen vissa förändringar i värderingen av aktier när det gällerarvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen. Dessutom föreslås vissaförändringar i arvs- och gåvoskatteskalan. Bakgrunden är att i de flesta andra jämförbara länder ärarvsbeskattningen klart lägre än i vårt land. Som exempel kan nämnas att denhögsta skattesatsen för make och barn i är , i och iFinland . I Sverigeär den , Den höga arvsbeskattningen i förening medvärderingsreglerna för aktier som inte tar hänsyn till den latentaskatteskulden, alltså reavinstbeskattningen vid försäljning av aktier, kan geförödande resultat. Ett bra exempel på detta är fallet med kvarlåtenskapenefter , Hon efterlämnade en förmögenhet som huvudsakligen bestodav aktier. Värdet på hennes förmögehet bestämdes av det värde aktierna hadedödsdagen. När sedan aktierna skulle säljas för att betala arvsskatthade aktierna sjunkit i värde, vilket gjorde att vid försäljningen inbringadeaktierna inte tillräckligt för att ens täcka reavinstskatt och arvsskatt, I propositionen föreslås nu att man skall ta hänsyn tillden latenta skatteskulden genom att börsnoterade aktier skall värderas till av det noterade värdet vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen. Dettastår i paritet med att taxeringsvärdet för fastigheter utgör av marknadsvärdet. Vi i menar att man inte kan jämförafastigheter och aktier på detta sätt. På aktiemarknaden är kursfallsriskenbetydande och dessutom skerregelmässigt en temporär uppgång av aktiekurserna vid varje årsskifte.Årsskifteskurserna ger därför en något överdriven bild av den verkligaförmögenhetssituationen. Detta gör att värderingen av aktier bör sättas någotlägre procentuellt sett än beträffande fastigheter. Vår bedömning är därför attbörsnoterade aktier skall värderas till av marknadsvärdet. Jag yrkardärför bifall till reservation 2, har taxeringsvärdet vidkapitalbeskattningen av och andra inofficiellt noterade aktier varit30 % av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattning och av marknadsvärdetvid arvs- och gåvobeskattning. För icke noterade aktier i såväl börsbolag som OTC-bolaghar taxeringsvärdet varit av substansvärdet, I propositionen föreslås nu att alla noterade OTC-aktieroch alla inofficiellt noterade aktier skall värderas till avmarknadsvärdet. Vidare föreslås att alla aktier i ett bolag i vilket något aktieslagär börsnoterat eller föremål för annan regelbunden notering skall tas upp tillsamma värde som de noterade aktierna. Dettaförslag innebär en kraftig skärpning av kapitalbeskattningen, 1982 tillskapades den s, k, OTC-marknaden för aktier i smäoch medelstora företag för att dessa företag, som i huvudsak ärfamiljeföretag, skulle kunna skaffa riskkapital på marknaden för fortsattexpansion. Introduktionen på OTC-marknaden skedde under förutsättningen attförmögenhetsbeskattningen inte skulle nämnvärt förändras. Mot den här bakgrunden är det oriktigt att nu ändraspelreglerna på sätt som sker. De föreslagna värderingsreglerna ändrardrastiskt de ekonomiska villkor som utgjort en mycket väsentlig förutsättningför introduktionen. Vi i föreslår i stället att nu gällande reglerför förmögenhetsbeskattningen inte förändras. anser vi det motiveratatt samma regler gäller vid arvs- och gåvobeskattningen som vidförmögenhetsbeskattningen. Jag yrkarbifall till reservationerna 5 och 7, Vid utformningen av förmögenhetsbeskattningen måstesärskild hänsyn tas till de mindre företagen. Kombinationen av högförmögenhetsskatt, hög marginalskatt och arbetsgivaravgifter tvingar ofta denmindre företagaren att ta ut betydande belopp ur rörelsen för att kunna betalasin förmögenhetsskatt. Vi i menar att det är orimligt att på dettasätt beskatta maskiner, varor i lager och övriga tillgångar i företagen somskapar sysselsättning, arbetstrygghet och ökad produktion. Vi har därför föreslagitatt förmögenhetsbeskattning på arbetande kapital i mindre företag skallslopas. Jag yrkarbifall till reservation 1, I propositionen föreslår regeringen att detskattefria grundavdraget vid arvsbeskattningen för efterlevande maka och barnfördubblas till 100 OfJO resp, . Vidare föreslås en sänkning av dehögsta skattesatserna vid arvs- och gåvobeskattningen så att skatteuttagetbegränsas enligt förslaget till i klass I och i klass II,Inriktningen på denna reform är välkommen. Det gåvoskattefria beloppet har varit nominellt oförändratunder flera decennier. Det är alltjämt , per person, I skiktet närmast2 . Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. blirskatteintäkterna inte ens tillräckliga för att täcka kostnaderna för skattenshandläggning och indrivning. Vi i anser därför att grundavdragetbör höjas från , till . Jag yrkarhär bifall till reservation 11, Regeringen föreslär att de nya reglerna i propositionenskall gälla fr, o, m, , Finansministern uttalade att de lättnader iförmögenhetsbeskattningen när det gäller börsnoterade aktier som föreslåsskulle träda i kraft redan under innevarande år. Propositionen har visserligenkommit sent. men för vår del anser vi att det inte finns någon anledning attskjuta upp ikraftträdandet. Vi menar att värderingsreglerna för börsaktierborde träda i kraft redan vid taxering. Jag yrkarhär bifall till reservation 4, Avslutningsvis vill jag sammanfatta: yrkarbifall till reservationerna 1, 2, 4. AnL 17STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 12 behandlasproposition nr 54 om värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, 1propositionen föreslås att aktierna skall värderas till av det noteradevärdet. För och andra inofficiellt noterade aktier föreslås envärdering till av det noterade värdet. Reglerna skall gälla såväl vidarvs- och gåvobeskattningen som vid förmögenhetsbeskattningen. Vidare föreslås vissa justeringar av arvsskattereglernavad gäller de högsta skattesatserna samt en fördubbling av grundavdragen förmaka och barn. Däremot sker ingen förändring av grundavdraget vidgåvobeskattningen.