prot · GA0940 · 1986-12-31 00:00:00 — Dettaförsöker man i företagen att lösa på olika sätt. Men vi ser med mycket stor oropå att vissa företag - Hammarplast, Telub och Wascator är några exempel -flyttar en del av sin verksamhet från länet och skaffar sig t. ex. dotterbolagpå andra håll. Detta förfaringssätt utgör en stor fara för sysselsättningen ivårt län. Det råder också en betydande brist på kvalificerade lärarei tekniska ämnen inom både högskolan och gymnasieskolan. Vi satsar nu påförsöksverksamhet i med en femårig teknikutbildning, som vi är väldigtglada för. Men för den behöver vi ju också väl utbildade och kvalificeradelärare. sade i sitt anförande att kvinnorna ären outnyttjad teknisk resurs. Det vill jag gärna instämma i. Jag hoppas därföratt också läser min motion från den allmänna motionstiden,där jag föreslår att man inrättar en särskild förutbildning för flickor somutbildar sig dll tekniklärare.Vi har tekniklärarutbildning i . Det harvisat sig att det är ytterligt få flickor som söker dll denna utbildning. Detvore bra om vi fick fler flickor där.Det skulle ge fler jobb, det skulle gemöjlighet till förebilder, och framför allt skulle det vara bra för elevernaatt få en god utbildning. Jag hoppas alltså på stöd för denna typ av förterminer, såatt kvinnorna skall kunna skaffa sig den prakdk som behövs för att de skallkomma in på tekniklärarutbildningen men som de har svårt att få. AnL 52 Arbetsmarknadsminister : Man säger att den här mässan var stödd avarbetsmarknadsdepartementet. Av det kan man få intrycket att vi hade satsatsärskilda ekonomiska medel i mässan. Det hade vi inte gjort. Jag deltog där,liksom jag deltar på väldigt många olika aktiviteter som anordnas avarbetsförmedlingen runt om i landet. Jag anser att det är en av minaarbetsuppgifter att göra det. Jag måste erkänna att jag inte har läst den motion omförteknisk utbildning som nu talar om. Jag kan därför intedirekt uttala mig i den frågan. Vi bedriver emellertid inomarbetsmarknadsdepartementet på olika sätt - bl. a. med hjälp av särskildaprojektpengar - en rad olika åtgärder för att stödja flickor att söka dllteknisk utbildning. Det är min avsikt att vi skall fortsätta att göra det på enrad olika sätt. Jag vet inte om just det som tog upp kankomma i fråga, eftersom jag inte är insatt i förslaget. I princip tycker jagatt en viktig del i verksamhet är att medverkatill att vi får tekniker som är kvinnor. Jag tror att företagen,som jag sade, där har sin främsta resurs. Jag vet, , att det är problem på många hålli landet. Därför har vi också från regeringens sida medverkat till att ökateknikerutbildningen på en rad olika nivåer. När det gällerhögskoleutbildningen, utbildningen av civilingenjörer, har vi, jämfört med hurdet var då partikamrater satt i regeringen, uppnått en i stortsett 50-procentig ökning av utbildningskapaciteten. En del av de problem som vi har på arbetsmarknaden när detgäller 60 tekniker i alla delar av landethärrör från den tid då man skar ned denna utbildning.I efterhand kan vi konstatera att det var mycket oklokt av regeringen att skäraned på dessa utbildningar. Vi har utvidgat verksamheten. Men det tar tidinnan vi får fram dessa ingenjörer. Vi försöker också på olika sätt att öka kapaciteten påandra nivåer när det gäller teknikerutbildningen. Vi försöker, som jag redovisadei svaret, att genom nya, okonventionella former, t. ex. teknikcentra, spridaden här kunskapen över landet. Vi har drygt 50 teknikcentra i olika delarav landet. Jag vet, , att är ett av de områdensom har haft problem att få de lediga platserna för tekniker tillsatta. Däremotkänner jag inte alls igen den siffra som kom med. De uppgifterjag har och som avser genomsnittet visar attdet i finns tre lediga jobb inom det tekniska arbetsfältet anmälda fillarbetsförmedlingen. Om rekryteringen av kvalificerade tekniker tillnäringslivet utanför AnL 53 (): Jag vill börja där slutade.Det var ju ett av budskapen vi fick i , eftersom man icke fick någonhjälp från arbetsförmedling och länsarbetsnämnd och inte uppnådde någraresultat. När det gällde attrekrytera kvalificerade civilingenjörer var detinte möjligt att gå den vägen. En av anledningarna till att jag reagerade är attAnna-Greta statssekreterare i ett brev uppmanat statsråd ochstatssekreterare i finans-, utbildnings-, arbetsmarknads- ochindustridepartementet plus ett antal viktiga generaldirektörer att ta i för atthjälpa till att rekrytera tekniker från övriga landet. Både jag vet att detta leder fill att de mest tekniksvaga områdena och deföretag som är mest beroende av sina tekniker är de som råkar verkligt illa ut.Man bryter bokstavligen ryggen av regionalpolitiken och en mängd företag ochkommuner. Det är ju vad det leder till. Jag talar verkligen ett rakt språk här,och översätter vad alla de fina formuleringarna och de broschyrer som skickatsut egentligen står för. Vad det går ut på visar ju också det exempel sommässarrangörerna valt. Det är en glad flicka som säger: Jag har flyttatsöderut, jag har flyttat till teknikjobb i osv. behöver fler tekniker, men framför allt behöverlandet i sin helhet fler tekniker. Är det som säger i dennakammare värt något, att vi måste få ut tekniker och teknisk utveckling i landetom vi skall få en regionalpolitik som är värd namnet? Om jag tar honom påallvar måste jag säga att detta är en felaktig satsning. I så fall skall maninte ensidigt hjälpa till där den suveränt högsta tekniktätheten finns ochknäcka de orter som har det mest bekymmersamt. Jag ser mycket allvarligt på AMSoch länsarbetsnämnds agerande i denna fråga. Jag tycker, uppriktigtsagt, att det tyder på dåligt omdöme. Som jag tolkar det har de tydligen förstora resurser, när de kan ge sig in på sådana här saker i stället för attförsöka hjälpa de regioner i det här riket som bäst behöver hjälp. Överläggningenvar härmed avslutad. Om åtgärder mot havsföroreningar 9 § Svar på interpellation 1986/87:71 om åtgärder mothavsföroreningär AnL 54 Statsrådet : ; har frågat mig vad svenskaregeringen gjort för att minska utsläpp av föroreningar tillvattendrag, sjöar och havsområden. har vidare frågat mig om jagi arbetet på en handlingsplan mot havsföroreningar kommer att ta initiativspeciellt för att påverka föroreningssitiiationen i och södraKattegatt. har slutligen frågat om det från svenskt håll tagitsnågra initiativ i det nordiska samarbetet för att påverkaföroreningssituationen i och vilka initiativ som tagits från danskamiljömyndigheter i samarbefsor-ganen. Jag vill först understryka att regeringen ser mycketallvarligt på miljöförhållandena i våra havsområden. Föroreningssituationenhar förvärrats påtagligt trots omfattande vattenvårdsåtgärder ochinternationella överenskommelser om begränsningar av utsläpp. De senasteveckornas rapporter från om syrebristen och dioxinbelastningenunderstryker situationens allvar. Regeringen har tagit en rad initiativ föratt ytterligare minska utsläppen av föroreningar till vattendrag, sjöar ochhavsområden. Miljöskyddslagen skärptes i syfte att bl. a. komma tillrätta med vissa akuta problem med övergödning av föroreningskänsligavattenområden. Med stöd härav förklarade regeringen resp. år 1986områdena kring och som s. k. föroreningskänsliga områdenoch har anslagit medel för detta. Inom bereds för närvarandeförslag från länsstyrelserna i och Krisdanstads län om närmareåtgärder för att minska kväve- och fosfortillförseln till . I syfte att minska användningen av handelsgödsel ochbekämpningsmedel infördes en avgift på dessa. Avgiften infördes med hänsyn dll de risker som användningen innebär, och enligt uppgift har denna också minskat i viss utsträckning. Vidare beslutade i början av inneva rande år om ökade insatser för ett sammanhållet forskningsprogram om nya (produktionsformer i jordbruket. När det gäller bekämpningsmedel vill jag erinra om att regeringen har uttalat att användningen inom jordbruket bör halveras . Ett förslag till handlingsprogram för att genomföra denna halvering har utarbetats av ansvariga myndigheter och bereds inom . ' För att minska föroreningen av och Kattegattförekommer inom den s.k. ram dllbaka ettsvenskt/ danskt samarbete. Den aktuella situationen har ytterligareunderstrukit behovet av detta samarbete. Jag har därför föreslagit dendanske miljöministern att en gemensam arbetsgrupp bildas för att skydda denmarina miljön i . Jag kan konstatera att har fattat beslutom åtgärder som är ägnade att förbättra havsmiljön. Jag kommer den 12 decemberatt sammanträffa med den danske miljöministern för att diskutera dessa frågor.Jag har redan i samma syfte inlett ett samarbete med , som redovisat ettprogram för att begränsa utsläppen till och Glömma. Även i övrigt har regeringen aktivt verkat internationelltför minskning av förorenade utsläpp. Inom t. ex. ramen för konventionen omskydd för miljö, den s. k. , harSverige aktivt medverkat i ett samarbete som syftar till att allastrandstaterna skall minska utsläppen. Beträffande kan nämnas att vidministerkonferensen om miljö i försökte Sverigetillsammans med och få igenom bl.a. ettstopp för dumpning oeh oljeutsläpp. Försöket misslyckades, men regeringen avserförsöka igen vid . Inom ramen för arbetet i den s.k.Oslokommissionen, som reglerar dumpning och avfallsförbränning i ochNordostatlanten, planeras en gemensam aktion för att få slut på förbränning avavfall på . För att ytterligare stärka det nordiska samarbetet togSverige upp havsföroreningsproblemen vid ett möte i med denordiska ländernas miljöministrar. Enighet rådde därvid om situationens allvaroch om behovet av insatser. Likaledes på svenskt initiativ fattades beslut omatt. de nordiska länderna nu gemensamt på olika sätt skall söka intensifieradet internationella samarbetet för att minska föroreningsutsläppen till haven.Bl. a. beslutades att föreslå att möte skallläggas på ministernivå för beslut bl. a. om kvantitativa nedskärningar avutsläppen fiir . I syfte att samordna och intensifiera det arbete som pågårför att skydda den miljön och pröva behovet av ytterligare åtgärderbeslöt regeringen i är att inrätta en aktionsgrupp mothavsföroreningar. Gruppen, som jag själv leder, skall ta fram en aktionsplanmed konkreta åtgärder för att komma till rätta med föroreningen av haven.Naturvårdsverket samordnar det arbete olika myndigheter nu bedriver för attfåfram denna aktionsplan. Därutöver behandlar aktionsgruppen internationellafrågor och frågor om utveckling av forskningen när det gäller,havsföroreningar. Aktionsgruppen kommer också att i kontakt med länsstyrelsernadiskutera olika regionala åtgärder som kan behövas i arbetet med att komma tillrätta méd havsföroreningar. Förslag till aktionsplan skall föreligga våren1987. Av vad jag nu har redovisat framgår att en rad aktivitetergenomförts eller pågår för att rädda havsmiljön. Särskilt intensivt genomförsinsatser för att få fram underlag för beslut om ytterligare nödvändigaåtgärder. Det är uppenbart att arbetet med att minska föroreningsutsläppen tillvåra vatten-ornråden måste intensifieras. Jag vill än en gång understryka attregeringen ser allvarligt på miljösituationen i våra havsområden. Jag kanförsäkra att regeringen avser att arbeta hårt för att rädda vår havsmiljö. Om åtgärder mot havsföroreningar AnL 55GRETHE (): Jag vill tacka miljöministern för ett bådelångt och tillmötesgående svar på min interpellation. Jag har noterat attregeringen ser allvarligt på miljösituationen i havsområdena i ,specifikt i och . Jag har också observerat erkännandet attföroreningssituationen hår förvärrats påtagligt trots pågående åtgärder ochinternationella förhandlingar och överenskommelser. Också statsrådet harblivit allvarligt oroad av de senaste veckornas allvarliga rapporter om fiskdödoch dioxinförekomster i musslor. Prot.1986/87:40 Som en följd av min första frågaredovisar ministern åtgärder . Om åtgärder mot havsföroreningar Jag vill gärna härfå sagt att skånska socialdemokrater och 1977 i frågor och motiontog upp frågan om närsaltsbelastningen i vattendragen till följd av överdrivengödsling. uttryckte jordbruksutskot--tet sin oro överförsämringarna i vattenmiljön, såsom de märktes i bl.a. och Öresund.Hösten 1983 framhöll utskottet att skyddet av våra vattendrag, sjöar och havutgör en primär miljöpolitisk uppgift. 1986 anförde utskottet i ett särskiltbetänkande kring vattenvård: "Utskottet ser allvarligt på det snabbtförsämrade miljöläget i havsområdena, Dessa spelar från försörjningssynpunkt,från hälsosynpunkt och från välfardssynpunkt en viktig roll." Vi gav bl.a.till känna för statsrådet att har ett stort ansvar i detta sammanhangpå grund av sin långa kuststräcka och därför att urlakningen från svenskakällor är mycket betydande. Därför är det naturligtvis betydelsefullt att regeringensedan 1982 har tagit vissa initiativ genom lagstiftning och genom användande avekonomiska styrmedel för att minska urlakningen från jordbruksmark. När detgäller utsläpp från avloppsreningsverk tror jag att den stora insatsen under1960-och har lett till att fosforutsläppen har minskat betydligt.Därför har inte vi, som andra länder, också detta problem. Men tyvärr har endel avloppsreningsverk fortfarande problem med kvävereduktionen. Det bör man seupp med i kommunerna. Man får ändå fråga sig: Räcker det med löften omaktionsplaner 1987 och internationella överenskommelser 1988? Den danskemiljöministern blev mycket hårt pressad av information om fiskdöd ochdöda havsbottnar, och han lade fram en handlingsplan. Den handlade om attförbättra avloppsreningen och att begränsa lantbrukets gödsling. Han sade ocksåatt han med planen ville inspirera grannländer till en större insats. hör jag inte till dem som anser att och Norgehar varit några förridare i miljökampen - det är snarare tvärtom, speciellt närdet gäller vattenmiljön. Men den danske miljöministern blev tvingad av situationenoch av politiker i att kraftigt skärpa sina förslag och göra demmer konkreta. Han hade önskat att få ett avtal med lantbruket om en begränsningav gödslingen med till 1990. Men lantbruket sade nejtill frivilliga avtal. Enligt uppgifter från har beslutatatt utsläppen av kväve till haven skall halveras inom tre år.Socialdemokraterna i ville ha en minskning avkvävegödselanvändningen med , medan lantbruket erbjöd40 , . Oppositionen vann denna debatt i det danskaFolketinget. Därmed visade politikerna i också att man inte kan väntapå frivilliga avtal och på internationella överenskommelser utan måste börjahemmavid. I förlängningen av den danska debatten vill jag frågamiljöministern: man inte utan långa undersökningar och överväganden rättsnart besluta sig för flera föroreningskänsliga områden, t. ex. vidÖresundskusten och vid ? Kan man inte eventuellt tillfälligt skärpahandelsgödselavgiften tills man har kommit fram till de förslag som olikaarbetsgrupper arbetar med? Jag tror att det är viktigt att människor känner attdet händer något 64 konkretmycket snabbt, eftersom den situafion vi har med fiskdöd och PrOt.1986/87:40 mycket gifter i havsområdena i allra högsta grad oroar svenska folket. Om åtgärder mot havsföroreningar AnL 56 (): Statsrådet avslutade sittanförande med att understryka att regeringen ser allvarligt på miljösituationeni havsområdena. Jag har inga skäl att ifrågasätta detta uttalande. Jagförutsätter och vet att man från alla håll är medveten om problemens allvarligakaraktär. Efter att ha lyssnat till inlägg tyckerjag att det är bra att hon har redovisat vilken pådrivande rolljordbruksutskottet och har haft i denna fråga. Vi har kanske litet olika uppfattningar om de åtgärder somstatsrådet föreslår - om de är tillräckliga eller inte. Därför vill jag ställanågra kompletterande frågor i anslutning till interpellationsvaret. Jag börjar med att ta upp några av de frågor som redovisasi svaret. Sedan vill jag ta upp en del av det som jag tycker helt och hålletsaknas i svaret. Statsrådet hänvisar till skärpningen av miljöskyddslagen1984 och de möjligheter denna skärpning ger när det gäller att ingripa iföroreningskänsliga områden. ställer upp bakom denna lagstiftning,och jag tycker att det är bra att den har kommit till. Statsrådet hänvisar till och . Ja,det är bra att åtgärder vidtas där. Problemet är bara, vilket har sagt, att det finns en lång rad liknande områden där åtgärder behövervidtas omgående. Hur ser statsrådet på situationen i och våraegna utsläpp i , för att nu nämna några områden? Är det inte likaangeläget att omgående vidta åtgärder där? Den byråkratiska processen tar jutid, och då räcker det inte med ett pilotfall. Statsrådet hänvisar till handelsgödselavgifterna. Enrimlig hantering och användning av dessa pengar hade gjort att de hade kunnaträcka till mycket. Tyvärr skall en stor del av pengarna användas för skogsforskning.Det är åtgärder som jag tycker skogsbruket borde betala. Pengarna från handelsgödselavgifternaborde användas för åtgärder som har samband med jordbruket. Är statsrådetberedd att medverka till att större resurser sätts in mot övergödningsproblemeni ? I många debatter i , också , har hänvisatstill utsläppsproblemen i våra grannländer och . Statsrådethänvisar fill kommande överläggningar. Jag vill ställa en fråga tillmiljöministern: det inte rimligt att miljöministern offentligt klart ochtydligt uttalar att vi i inte kan tolerera att våra danskavänner i har ett reningsverk som inte fungerar tillfredsställande ochatt det, med tacksamt noterande av det fattade beslutet i ,också är viktigt att detta beslut verkligen ger resultat? Detvore mycket betydelsefullt att statsrådet snabbt gjorde mycket klarauttalanden om att vi förväntar oss det av . I är man inte räddför att göra uttalanden om anläggningarna i . Den stora miljökatastrofen i berör oss alla. Är detinte nu hög tid att verka för en liknande den som finns för ? 5 protokoll 1986/87:39-40 Om åtgärder mot havsföroreningar ärnågonting som vi från begärt . Apropå motsvarande problemi vårt eget land: Kan statsrådet ge garantier för att liknande miljökatastroferinte kommer att inträffa hos oss? Hur är det med beredskapen inomräddningstjänsten? Det har varit stora utsläpp i t. ex. . Finns deten klar beredskap och resurser för att sätta in om en liknande, eller även enmindre, händelse av den här arten skulle inträffa i vårt land? Arbetsgruppenför en handlingsplan för havsföroreningar skall redovisa sitt förslag våren1987, säger statsrådet. Våren är nära. Arbetet måste, om det skall kunnapresenteras så snart, ha kommit ganska långt. Finns det inte anledning, för attstilla litet av den oro som finns, att redan nu presentera några av de konkretaåtgärder som statsrådet är beredd att föreslå? - Slutligen, herr talman, villjag ta upp ett problem som hör samman med naturvården. I svaret finner jag attdet helt saknas förslag och synpunkter vad gäller de utrotningshotade djur- ochväxtarterna. Kommer statsrådet även i fortsättningen, som , att nästanuteslutande förlita sig på enskilda insatser, hur värdefulla de än är, frånVärldsnaturfonden och andra? Jag tror inte det räcker, utan staten måste tasitt ansvar även här. I svaret redovisas utöver besked om den orosom statsrådet känner och besked om pågående utredningar och internationellakontakter, faktiskt ett enda konkret förslag, nämligen de redan kända insatsernai . AnL 57JENS (): Statsrådet har lämnat ett långt och utförligtsvar på interpellation. Av svaret framgår att statsrådet sermed stort allvar på dagens situation för våra hav. Man har länge blundat förverkligheten, eller kanske trodde inan inte att man kunde döda och ödelägga såstora hav som , , och ändå är. hartydligen allt fler insett detta, och man angriper problemen från flera håll.Det är hög tid, och det ärbra att så sker. Det är vi börjadetala om förstörelse av . Men så mycket mer har det faktiskt ännu inteblivit. Fjorden har varit död , och förstörelsen sprider sigallt längre söderut längs . salar håller på att dö. Manförbjuder skyddsjakten på säl, men det löser inte problemet. Stora områden iKattegatt är döda och tomma på liv. Statsrådet talar i sitt svar ingående om problemen medhandelsgödseln. Ingen har väl någon annan åsikt än att användningen avhandelsgödsel skall skäras ned så långt det är möjligt. Det är därfördllfredsställande att konstatera att det danska folkednget har beslutat om enkraftig minskning av användningen av handelsgödsel. Det är befogat, eftersomanvändningen där är nästan dubbelt så stor som i och i merän dubbelt så hög. Även naturgödseln är emellertid ett problem. Urlakningenblir alltför stor därför att gödseln sprids under olämplig årstid. I syfte attmotverka detta föreslog moderata samlingspartiet attpengar från handelsgödselavgiften skulle få användas för att ökalagringsutrymmet, men majoriteten förkastade det förslaget. Det var synd, i ensituation då varje åtgärd för att minska den skadliga urlakningen frångödslingen bör tas till Mankan också fråga om beslutet om trädesbruk var förnuftigt. Det ökar jugenomsläppet av näringssafter och fosfor. Man får inte heller bortse från svavel- och kväveutsläppenfrän de kommunala reningsverken. Lika oroande är utsläppen från en del av våraindustrier. släppte ut natriumklorat, vilket ärminst sagt skrämmande. Längs våra kuster finns ett pärlband av industrier som varoch en har tillstånd att släppa ut vissa mängder gift. Det dumpas i havet, detspills olja från oljeutvinningen i , och det spills olja ute till havs. Man kan ändå vänta förbättringar på en del områden.Avgasreningen, som vi just diskuterat i jordbruksutskottet, kommer attinverka, men det sker och inte . Miljöministern har stora och viktiga arbetsuppgifterframför sig. De medför stora krav på insatser och åtgärder. För mig, som i merän har tagit min bärgning ur havet, och för mina kolleger som gör det är situationen mer oroande och skrämmande än för de flesta andra. Vi har från fiskets organisationer begärt att få träffamiljöministern och diskutera dessa problem, och vi har erbjudit oss att ingå iden aktionsgrupp som miljöministern har tillsatt. Jag vill påstå att vi har endel att tillföra om vi kan få den möjhgheten. Vi har inte ännu fått något svarfrån miljöministern, men jag hoppas att det skall bli ett positivt svar. Om åtgärder mot havsföroreningar AnL 58LENNART BRUNANDER (c): De svenska närhaven är utsatta för ettkontinuerligt riiiljöhot. Utsläppen av försurande ämnen och naturfrämmandeämnen samt tungmetaller hotar havsmiljön. Vi har redan upplevt effekter avdetta genom . minskade skaldjurs- och fiskebestånd, utslagen bottenfauna ochgiftig algblomning. Det är exempel på vad som händer när detta får ske. Alltför länge har man trott att haven varit enavstjälpningsplats som man skulle kunna använda i obegränsad utsträckning.Miljöministern tar också upp frågan om dumpning i havet och bränning avskadliga produkter till havs. Det är egentligen fruktansvärt att dettafortfarande kan ske. Vi vet ju aU detta på lång sikt och ganska snabbt förstörvåra möjligheter att få ett rent och riktigt hav. För att lösa de här problemen krävs det att vi börjar sepå orsakerna. I det svar som har fått finns det, som har sagts,många ord, men det finns ganska få exempel på hur man skall bete sig och vadsom har gjorts. De åtgärder som har vidtagits kan räknas på ena handens fingrar- de är inte särskilt många. De gäller också endast en mycket liten del avorsakerna fill vad som händer i haven. Koncentrationspolitiken har åsamkat oss stora problem. Nudiskuteras en fast förbindelse över samt Link. Detta kommer attinnebära ännu större problem och ännu större utsläpp. Energiframställningen, trafikpolitiken,läckaget från marken och luftföroreningarna över huvud taget är andra sådanaproblem. Vill man göra något åt detta måste alla åtgärder vidtas,vilket definidvt inte har gjorts. Jag tror vi måste ändra på våravfallsstrategi. Allt som blir avfall i vår verksamhet kommer förr eller senareut i naturen. Vattendrag o. d. för ju Om åtgärder mot havsföroreningar Prot.1986/87:40 avfallet ut till haven. Vi måste få en förändrad strategi sominnebär att vi får så litet avfall som möjligt. Annars kan viinte minska föroreningarna.