prot · GA0945 · 1986-12-31 00:00:00 — Rätten till myndighetsutövning för enprivat företagare gör att det kan vara mycket lätt för en skorstensfejarmästareellerhans företag att kliva över tröskeln, och att då varje sotningstillfällekan innebära myndighetsutövning. Jag skulle vilja hänvisa till riksrevisionsverketspromemoria. säger att fastighetsägarna inte alltid ärmedvetna om vilka sotningsarbeten som är föreskrivna i brandordningarna, ochrisken för en sammanblandning av myndighetsuppgifter och rent kommersiellverksamhet accentueras om sotningsväsendet alltmer börjar att ägna sig åtenergisparåtgärder. Vi kommer då in pä en annan punkt som den här lagenomfattar, nämligen de nya uppgifter som läggs på sotningsväsendet. Det gällerdå t. ex. att verkställa energisparteknisk kontroll, justera värmeanläggningaroch att informera fastighetsägare om brandskydds- och energisparåtgärder. Avlagkommentarerna, men ej direkt av lagen och förordningen, framgår att de tresistnämnda uppgifterna inte är obligatoriska, dvs. de omfattas inte avsotningsmonopolet. I praktiken kan det dä bli svårt för fastighetsägaren attveta vad som är obligatoriskt och vad som inte är det. Är det sä att de skallefterfråga dessa energisparande åtgärder frivilligt eller ingår de i monopolet?Sådant måste klarläggas. Vi kan inte ha denna sammanblandning i lagtexten. Avslutningsvis säger att genom att-manbakar ihop frivilliga åtgärder med monopolistiska får skorstensfejaren inomområdet en konkurrensmässig fördel gentemot de företag som erbjuderenergibe- Vi kan bara se pä elektrikerna t. ex. De har behörighet,och vi är skyldiga att anlita dem för elinstallationer, bl.a. pä grund av denbrandrisk som föreligger om vi själva skulle utföra arbetet. De arbetar medenergisparåtgärder. De säljer en viss service, och vi kan frivilligt efterfrågaden. Varför skall inte detta gå att överföra på sotningsverksamheten? Ingenting av det som står i denna promemoria frånriksrevisionsverket, som borde ha auktorisation på området, har över huvudtaget behandlats i samband med den nyasotningslagen. Det tycker jag är mycketmärkligt. Man har inte kunnat ta hänsyn till i första hand kommunmedborgarna,utan man har i stället valt att kanske tillgodose skorstensfejarmästarnasintressen på en högre nivå. På grund därav finner jag mig tvingad att yrkabifall till min egen motion 107, där jag yrkar avslag på det här förslaget.Förslaget är inte genomarbetat. Man har inte tagit hänsyn till något av det somriksrevisionsverket anfört tidigare. Räddningstjänstlag, m. m. AnL 64 (): Sotningsverksamheten tas upp i flera motioner. Jag tänkernärmast beröra de yrkanden som syftar till en översyn av reglerna och därmedocksä de s. k. sotningsfristerna. Sotningsverksamheten omfattas av en rad regler som inteanpassats efter de förändringar som skett i samhället i övrigt när det gällerbehovet av sotning. En regeltillämpning med täta sotningsintervaller är intenödvändig i värt moderna samhälle. Den undersökning som nämns i utskottsbetänkandet omsambandet mellan bränder och bristande sotning kommer med stor sannolikhet framtill att det sambandet föreligger i betydligt mindre omfattning än vad som imänga fall görs gällande. Det är därför välkommet att en sådan undersökningsnabbt kommer till stånd. Min erfarenhet av det kommunala brandförsvaret och dekontakter jag har med dem som är verksamma inom det området tyder på att enminskad reglering av sotningen på inget sätt skulle öka brandrisken. Sotningenhar i de flesta avseenden större samröre med bränsleekonomi och miljöfrågor änmed brand. Att utskottet ställer sig bakommotionskraven på en översyn av sotningsfristerna är mycket positivt. Genom attförändra sotningsfristerna och ge kommunerna ett större handlingsutrymme ifråga om sotningens omfattning skulle boendekostnaderna kunna sänkas. Detta ärinte minst viktigt i dagens läge när kostnaderna för boendet tar en allt störreandel av inkomsten. AnL 65OSWALD (vpk): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Jag skall bara lämna några kommentarer till det. Jag vill ta upp en fråga som inte direkt har berörts här,enligt vad jag har kunnat höra. Det gäller utvidgningen av länsstyrelsernasansvar vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Den gamla lagen gällde endast utsläppfrån svenska kärnkraftsanläggningar. har man utvidgat lagen till att gällaockså utsläpp från utländska kärnkraftsanläggningar. Vi har tyckt att det varen bra 9 protokoll 1986/87:44-45 Räddningstjänstlag, m. m. Den infördes-också före Tjernobyl, som då närmast blev enbekräftelse på att en sådan utvidgning av lagen behövdes. kommer kritik från olika håll. Inte minst vi i vpk, somär kärnkraftsmotståndare, har blivit angripna, och det har sagts att vi intevill vara med och avveckla kärnkraften osv. Som svar på det vill jag härdeklarera att vi är verkliga motståndare till kärnkraft, om nu någon skulle habetvivlat det. Men vi har fått dessa anläggningar. Vi har dessutom fåttmängder av kärnkraftsanläggningar omkring oss ute i . Efter Tjernobyl harvi också fått - och det är väl den stora behållningen av arbetet i Energirådet- en liten inblick i vad det betyder när en kärnkraftsanläggning havererar. Omdet är något som förskräcker en så är det att få ta del av vad som har hänt ioch omkring Tjernobyl. Om någonting sådant händer; behövs hela samhälleitsinsatser för-att klara av skadeverkningarna. Därför behöver man också hapliktlagar. Det har ingenting att göra med att man skulle på det sättet varaför kärnkraft. Tvärtom bör naturligtvis kärnkraften avvecklas så fort sommöjligt. Men om massor av människor blivit strålskadade eller löper risk attbli strålskadade och måste fraktas bort väldigt snabbt från ett besmittatområde, räcker det inte med polis, brandkår och räddningstjänst, utan då måsteman mobilisera hela samhället. Det är klart att man i första hand skall lita.tillfrivillighet, men det är också sant att vi inte kan förlita oss bara på det. Vimåste också kunna ålägga folk att ställa upp med fordon och arbetskraft ochhjälpa till. Därför har vi tyckt att denna utvidgning av lagen är riktig. Vårtmotstånd mot kärnkraften kommer att fortsätta, men vi anser att beredskapenmåste höjas. Det var min första koriimentar. Min andra kommentar gällersotning som många har talat om. Det är förvisso stora brister och missgrepp närdet gäller sotningen på olika håll. Vi har fått påstötningar och besked frånKarlskrona, och andra håll i landet, där man kan påvisa storafelaktigheter i fråga om hur sotningen utförs, hur man har gjortbluffakturor-m. m. sådant. Verksamheten behöver säkert ses över och förbättras,och det är också aviserat i utskottsbetänkandet. Men vi ser ingen lösning i att genomföra något slagsprivatisering och på det sättet frånhända kommunerna ansvaret för sotningen.Vär linje har varit och är fortfarande att vi vill se enkommunalisering av sotningen liksom andra kommunala aktiviteter, där kommunernaskall använda egen personal och sköta de här sakerna, precis som när det gälltrenhållning, sophämtning osv. Tyvärr går utvecklingen i samhället åt ett annathåll. och mer och mer läggs ut på entreprenörer. Vi avvaktar översynen som skall göras, men jag är säker påatt den kommer att visa att det behövs förändringar och förbättringar på grundav ändringar i fastighetsbeståndet och andra sådana saker. Det är sant, som dethar sagts från många håll här, att fastighetsbeståndet har förändrats, liksomenergiproduktionen. Då kan män inte köra med det gamla systemet.. Slutligen, herr talman, vill jag ansluta mig till ochverkligen plädera för det särskilda yttrande som gjorts av när detgäller civilförsvarets personal. Vi behöver komma fram till en direktrekryteringav personal till civilförsvaret. Det är också en fråga som vi har drivittidigare. Jag tror att det ärnågonting som kommer och som måste komma, om vi skall få en civil räddningstjänstsom fungerar i fredstid. Då behöver vi också ha personal som är utbildad ochsom är placerad där från början. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 8 (räddningstjänstbegreppet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avGunnar i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (överlåtelse av uppgifter) Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 149 förreservation 2 av i m.fl. Mom. 5 c (avslag på propositionen såvitt den gällersotningsverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna Föl06av i mfl. i motsvarande del och Föl07 av -bifölls med acklamation. Mom. 5 d (olycks- och skadeförebyggande verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 150 förreservation 3 av i m. fl. Mom. 7 (sjöräddningstjänsten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGunnar i och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (ersättning vid ingrepp i annans rätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGunnar i m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 8 AnL 66 : Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs betänkande 12 om kollektivanslutningsfråganfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. 9 8Anmäldes och bordlades betänkande 1986/87:15 Vissavallagsfrågor, m.m. 1986/87:7Ändringar i vinstdelningsskatten, m. m. 1986/87:42 delvis) 1986/87:9Beskattning av förmån av fri bil (prop. 1986/87:46) 1986/87:12 Värderingen av aktiervid kapitalbeskattningen, m.m. (prop. 1986/87:54) 1986/87:8Verksamheten inom , m.m. (redog; 1986/87:12 och 1986/87:59) 1986/87:9 Godkännande av enöverenskommelse mellan DemokratiskaRepubliken om reglering av förmögenhetsrättsliga frågor (prop.1986/87:62) betänkanden /87:6Arbetsskadeförsäkringen 1986/87:8 Vissa tandvårdsfrågor 1986/87:9 Vissa delegeringsfrågoroch regelförenklingar på vägtrafikens område (prop. 1986/87:34) 1986/87:13 Vissa prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område (prop. ' 1986/87:65) 1986/87:9Utrikeshandelspolifiska frågor 1986/87:10Godkännande av internationella kakaoavtal, m.m. 1986/87:41) 1986/87:14 Handel med begagnade varorav ädelmetall 1986/87:5Besvärsförfarandet enligt byggnadsstadgan med anledning av nya förvaltningslagen 1986/87:6 Ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen (prop. 1986/87:37delvis) 10 8 Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1986/87:121av () till statsrådet om skogsskadorna i : Skogen i mår dåligt. I en nyalarmerande rapport från samrådsgrupp mot skogsskador klargörsdetta. De i samrådsgruppen ingående länsstyrelserna, skogsvårdsstyrelserna.Lunds universitet, domänverket. skogsägare och stårbakom den detaljerade inventeringen av skogsskadorna. I studierna av närmare 20 000 träd kan detta år för årkonstateras. drabbas till stor del av föroreningar frånkontinenten. a. konstateras att från släpptes redan 1980ut så mycket svaveldioxid som från hela . En drastisk omläggning av elenergiproduktionen medövergång från kärnkraft till olja och kol skulle ytterligare försvårasituationen. Med anledning av det ovan anförda vill jag till miljö- ochenergiministern ställa följande frågor: Vilka åtgärder avser statsrådetvidta i anledning av de nya alarmerande rapporterna angående skogsskadorna iSkåne? Vilka åtgärder planerar statsrådet med anledning av depåtalade luftföroreningarna från kontinenten? Är statsrådet beredd att ta ytterligare hänsyn tillallvaret i skogsskadorna inför beslut angående kärnkraftverket i ? 1986/87:122av () till justitieministern om sekretessskyddet: Stat och kommun insamlar i dagbetydande mängder personuppgifter om den enskilde. Detta är följden av enoffentlig sektor som inom livets olika områden går långt in i den enskildamänniskans vardag. En stor del av de insamlade uppgifterna är av den artenatt de är sekretessbelagda. Ett starkt skydd för sekretessen är enförutsättning för allmänhetens förtroende för myndigheternas handhavande avdessa uppgifter. Detta förtroende är i sin tur en förutsättning för attmänniskor skall vara beredda att lämna uppgifter till det offentliga. Dettagäller även i situationer då uppgiftslämnandet är obligatoriskt. Det är för övrigt en självklar plikt gentemot den enskildemedborgaren att insamlade uppgifter förvaras under den sekretess som ärutlovad. Sker inte detta kränks den enskildes integritet i betydandeutsträckning. Osäkerheten om var lämnade uppgifter finns och om vilka som hartillgång till dem skapar dessutom ett ännu större intrång i den enskildesintegritet. Åtskilliga företrädare för myndigheter och regering harunder de senaste årens integritetsdebatt avfärdat sådana intrång i integritetensom "massmedial hysteri" och oberättigad oro. Detta är fel. Den enskilde medborgaren har i allra högstagrad anledning att känna oro för sin integritet. Den ständigt ökande mängden avinsamlade personuppgifter och nya dataregister är några skäl till detta.Myndigheternas bristande förmåga att upprätthålla ett fullgott sekretesskydd ärett annat. Det finns många exempel på denna bristande förmåga. Sårbarhetsberedningen har i sinslutrapport visat på svårigheterna med att upprätthålla ett gott sekretesskyddför information som lagras på ADB-medium och som finns tillgänglig idatoriserade informationsnät. Förutom brister i det tekniska skyddet blirbehörighetskontrollen lätt illusorisk när den inte är individuell. Det storaantalet behöriga användare av vissa delsystem urholkar i praktikensekretesskyddet. Trots delta fortsätter uppbyggnaden av stora dataregister medkänslig och sekretess-belagd information. Sårbarhetsberedningenhar vidare visat på att sekretesskyddet drabbas genom spridningen avinformation samt den växande möjligheten att med nya programmeringsspråk ochinformationssökningssystem ta fram helt oförutsebara konstellationer av data, ien miljö där medvetenheten om skyddsvärdet är lågt. Trots detta fortsätterstaten med att aktivt sälja insamlade personuppgifter. Enligt förslag fråndata- och offentlighetskommittén kommer försäljning även fortsättningsvis attske ur de register som det säljs mest ur. Det sker enständig planering av nya och stora personregister med känslig information.Socialstyrelsens planerade slutenvårdsregister är ett exempel,socialdatautredningens förslag om en ständig lagring av personuppgifter förmedborgare födda den 5, 15 och 25, eller i , är ett annat.Uppbyggnaden av dessa register leder till att allt fler får tillgång tillkänsliga uppgifter. Härigenom urholkas den enskildes sekretesskydd. Uppbyggnaden avstora personregister syftar ofta till någon typ av användning som står utanförden enskildes förmåga att själv känna till och kunna kontrollera. Forskning ochstatistik, t. ex. som i fallet riied Metropolit, är några exempel. Den enskildemedborgaren har genom denna registeruppbyggnad ingen kontroll eller kunskap omvilka och hur många som under sekretesskydd har tillgång till de egnapersonuppgifterna. Det förekommeratt myndigheter inte respekterar det befintliga sekretesskyddet. Medregeringens goda minne bryts t. ex. sekretesskyddet inom hälso- och sjukvårdenregelbundet. Data- och offentlighetskommittén har påvisat att en stor del avdet uppgiftslämnande som sker från kliniker till landstingenspatientdatabaser och därifrån till saknar stöd'i gällande lag.Trots detta fortsätter uppgiftslämnandet. Metropolitregistretsinnehåll visar klart att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut från myndigheterutan att det finns stöd för detta i sekretesslagen. Uppgifter från hälso- ochsjukvården och från får inte - i enlighet med vad data- ochoffentlighetskommittén påvisat - lämnas ut, utan att det görs én skadeprövningi det enskilda fallet. Så har inte skett. Trots dessa överträdelser övervägernu regeringen ett förslag från data- och offentlighetskommittén som innebär attsekretesslagen luckras upp för att möjliggöra uppgiftslämnande inom hälso- ochsjukvården till för ändamålen forskning och statistik. har detgenom kontroll avslöjats att - trotslöften om motsatsen - har lämnat ut sekretessbelagda uppgifter till utomståendedataföretag, utan erforderliga sekretessförpliktelser. Trots bristande förmågaatt leva upp till sekretessbestämmelserna gör anspråkpå att få bygga upp ytterligare dataregister utan datainspektionens tillstånd,med motiveringen att SCB:s uppgifter är sekretesskyddade. Det är väl käntatt obehörigt utnyttjande av sekretessbelagda uppgifter är vanligt förekommandeinom ett antal skilda.offentliga verksamheter. Sekretesskyddet fungerar inte idet dagliga arbetet. Den möjliga tillgången på känsliga uppgifter gör .ialltför många fall att nyfikenheten vinner över sekretessbestämmelserna. Uppgiftslämnandet mellan olikamyndigheter innebär en allvariig upp- PrOt. 1986/87:45 luckring av skyddet försekretessbelagda uppgifter. Trots detta sker ingen egentligkontroll av att detta uppgiftslämnande sker i enlighet med sekretesslagensbestämmelser. Den enskilde är gentemot demyndigheter som behandlar sekretessbelagda uppgifter i praktiken rättslös.Det' finns t. ex. ingen möjlighet att överklaga beslut om att utlämnasekretessbelagda uppgifter från en myndighet. Det finns heller ingenkontinuerlig övervakning av att myndigheter följer sekretesslagensbestämmelser, motsvarande den verksamhet som genomför i formav övervakning av hur SCB hanterar folk- och bostadsräkningen. Det vore angeläget med en besvärsrätt för den enskilde.Det vore vidare väl motiverat med en kommission, motsvarande ,med uppdrag att granska myndigheternas efterievnad av sekretesslagen. Mot dennabakgrund vill jag fråga justitieministern följande: Arjustitieministern beredd att lämna förslag som innebär att denenskilde ges besvärsrätt över myndigheters beslut att lämna ut sekretessbelagdauppgifter? Arjustifieministern beredd att tillsätta en särskild kommission för att utredahur sekretesskyddet fungerar i praktiken och hur sekretesslagen efterievs inomolika myndigheter? 118 Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1986/87:251av () till socialministern om förtidspensionärerriassjukvårdsavgifter: Regeringen har aviseratförslag som bl. a. skulle innebära att det avgiftsfria året i sjukvården för ålders-och förtidspensionärer tas bort fr. o. m. . Detta har väckt stororo bland de handikappade. Visserligen har från regeringens sida uttalats attvissa grupper av förtidspensionärer, främst handikappade, inte skall berörasav förslaget. Men någon precisering har mig veterligen inte gjorts. Vilka förtidspensionärer kommer attundantas, och vilka kommer inte att undantas i regeringens förslag omupphävande av det fria året i sjukvården? 1986/87:252 av () till finansministern omviss skrivelse rörande i ekonomisk vetenskap: Årets pris i ekonomisk vetenskaptill minne har tilldelats professor , . I ettofficiellt brev har planeringschef till en rad tjänstemäni , fill riksbanks- Prot.1986/87:45 chefen och till några fristående forskare och journalisterkommenterat valet och bifogat en starkt kritisk uppsats,skriven av en docent i filosofi vid . Med anledning av att planeringschefens brev skrivits påfinansdepartementets brevpapper och följaktligen i tjänsten, på ämbetets ochdepartementets vägnar, vill jag fråga finansministern: Överensstämmer denna form avmeddelande med rutiner, och har finansministernsanktionerat förfarandet eller är finansministern beredd medverka till attliknande förfaranden ej upprepas? 1986/87:253 av () till socialministern omvisst stimulansbidrag inom studiestödet: Inom studiestödsområdet finns ettsärskilt stimulansbidrag, s. k. timersättning, för vissa grundläggande studieroch för studier i svenska för invandrare. Detta är avsett som en stimulans åtgrupper som annars är svåra att nå. På många håll har kommunerna i de fallen person uppbär socialbidrag gjort avdrag på detta socialbidrag. Osäkerhet råder om vad som är gällande rätt, varför jagvill fråga socialministern: Skall stimulansbidrag räknas av mot socialbidraget? 1986/87:254 av () till statsrådet om den svenska skolan i : Svenska skolan i hadeföregående läsår statsbidrag till två lärartjänster. Under innevarande år harskolan fått statsbidrag till endast en tjänst, trots att elevantalet äroförändrat. Orsaken uppges vara en förändrad ålderssammansättning avelevgruppen. Skolans ekonomiska situation är nu så dålig att man starktöverväger att lägga ned verksamheten fr. o. m. nästa hösttermin. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Är regeringen beredd att ge extraresurser till svenska skolan i för att garantera dess fortbestånd? 1986/87:255 av () till statsrådet om arbetsförhållandena vid Bai : Skogsarbetarnas sociala miljö ochanställningsvillkor vid Vinh-Phu-pro-jektet (Bai ) har varit föremål förmånga debatter i . Bakgrunden till detta är en socio-ekonomisk studiesom genomfördes på initiativ av SIDA. Författarna till studien, Birgegårdoch , hävdar att skogsarbetarna tvångsrekryteras, att de har småmöjligheter att få sluta eller bli förflyttade före pensioneringen, att lönernaär otillräckliga och att de tvingas arbeta och leva under svära materiella ochsociala förhållanden. 1biståndsdebatten 1985 lovade det ansvariga statsrådet att regeringen skulle faupp frågan med den vietnamesiska regeringen och kräva att 1-7S ° tvangsrekryteringen skulle upphöraoch att löner och andra förhållanden slöt avtal med om stöd tillskogssektorn. SIDA föreslog ettårsavtal. Regeringen beordrade femårigt avtal.Förlängningen skall vara beroende av "att väsentligaförbättringar" genomförts för skogsarbetarna . Vidbeihandlingen av fortsatt stöd till skogsprojektet i SID har Jan-ErikWikström avlämnat ett särskilt yttrande och anfört "frågan om huruvidatvångsrekrytering fortfarande äger rum har inte tillfredsställandebesvarats". Jaganhåller att statsrådet besvarar följande fråga: Anser statsrådet att förhållandenaför skogsarbetarna numera väsentligt förbättrats, och har tvångsrekryteringenupphört? 1986/87:256 av () till justitieministern ombemanningen av polisdistrikt: polisdistrikt är 20 millångt och , vilket innebär . Bemanningsmässigt hör polisdistrikt fill deminsta i landet. Trots förstärkning med tre polismän från polisskolan så finnsuppenbara svårigheter att klara av den jourtjänstgöring som krävs. Efterframställan till har övertidsramen för distriktet höjts från1 400 fimmar för /87. Nödåtgärder harvidtagits för att klara jourberedskapen, men detta är åtgärder som inte kanfortgå i längden. blir det svårigheter att upprätthålla erforderiigberedskap utan att komma i konflikt med gällande arbetstidslagstiftning. Med hänvisning fill ovanstående vill jag ställa följandefråga till justitieminister : Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att minimiberedskap skall kunna upprätthållas i Härjedalenspolisdistrikt? 1986/87:257 av () till statsrådet om vapenexporten till : Enligt uppgifter i massmedia harregeringen 1986 godkänt vapenexport tillSingapore för 270 milj, kr. har man, enligt vad jag erfarit,godkänt export av ett stort antal fartygskanoner från till Singapore.Krigsmaterielinspektören har tidigare fill uppgivit att det såldes 22 armékanoner tillSingapore. har en mycket begränsad flotta. Det ligger nära till handsatt antaga att fartygskanoner har vidareexporterats från . Jag villmot denna bakgrund fråga utrikeshandelsministern följande: Hur många svenska fartygskanonerhar exporterats till under olika år , och vart har dessaleveranser tagit vägen? Prot.1986/87:45 9.december 1986 1986/87:258av (m) till utbildningsministern om ett befordringssystem förhögskolelektorer och högskoleadjunkter: Meddelande om frågor gav,då frågan om en ny arbets- och tjänsteorganisation föi" lärare i denstatliga högskolan behandlades vid /85, regeringen till känna,att det för högskolelektorernas resp. högskoleadjunkternas vidkommande bordeinföras "någon form av befordran och stimulans utöver det som ligger isystemet méd lönefält och de reguljära eller extra tjänsterna somprofessor", t. ex. titelbefordran. I budgetpropositionen 1986,bil. 10(s. 293)stårdet:"Regeringen härmed anledning av beslut givit UHÄ i uppdrag attutreda frågan om ett befordringssystem för. innehavare av tjänster somhögskolelektor resp. högskoleadjunkt. UHÄ har redovisat ett förslagtill befordringssystem. Förslaget bereds iregeringskansliet".