prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — 1973 föreslog vpk i enriksdagsmotion att homosexuellas samlevnad skulle inrangeras i detfamiljeräftsliga systemet. kommer detförsta steget i ett erkänrtartde av att det finns hundratusenfals människor isamhället med homosexuell läggnirtg, som har berättigade artspråk på atf blidelaktiga i familjeräftslagsfiffningcrt. I anslutning fill detta vill jag notera aft de borgerligapartierna, som har krävt uppskov med denna reform, därmed visar ett påfallandeointresse för denna samhälleliga fråga. De visar också en påfallande okunskap.Har man irtte Urtder dessa mårtga år rtär dertrta fråga har diskuterats ochutretts förskaffat sig käuncdom om förhållanderta, lär mart irtte kuurta göradet.över den semesferperiod som stundar och som slutar . Visst är väl detta ett historiskt steg. Det är faktisktförsta gångert som statsmaktcrt i i lagstiftrtirtg förhåller sig filldef faktum atf det existerar samlevnad på homosexuell grund. Tyvärr är detta steg infe oomsfritf. Def äranmärkrtingsvärt hur de borgerliga partierna, med krystade motiveringar,försöker undvika principen och tanken atf alla former av samlevnad skallerkännas och kunrta.få lagstiftarens stöd. Def är anmärkningsvärt hur deborgerliga på olika sätt försöker skapa en klasskillrtad mellart äktenskap ochandra former av samlevnad, däribland mellan hetero- och homosexuell samlevnad. Deborgerliga partiernas framträdande är en bra vägledning för homosexuellamedborgare när de skall lägga sin röst val. Men också i utskottets majoritetsskrivningar och iproposifioncrt firtner man uttryck av bristartde kortsckvcrts och rädsla irtförtraditionella föreställningar. Man vill reservera äktenskapsinsfitufiortcrtför samlevnad mellan man och kvinna, och härtvisar bl. a. i ert något aningslösformulering till att detta tillhör bilden av normal samlevnad. Det är som omman infe riktigt förstår att ett samhälle med demokratiska institutioner måstebygga på pluralism. På samma sätt som är en mångnationell stat medstora och bestående invandrargrupper, på samma sätt som är en stat medorgartisatiortsfrihet och flerpartisystem, så måste vi erkänna pluralismeuockså då det gäller människors rätt och sätt att leva samman. Den stora vinningen med pluralism ligger just däri, attden bidrar till att bredda och fördjupa det sociala medvetartdet, berikamärtniskors sociala och kulturella existens. På samma sätt som vi börjar läraoss irtse, att invandrargruppernas kultur är en sfimulans för , påsamma sätt som vi lärt oss inse, att kvinnors jämlikhet utvecklar detpersonliga och samhälleliga livet -på samma sätt kommer jämlikhet förhomosexuella att bidra till en vidgad och fördjupad syu på scxualitetert och pådcrt märtskliga kärlekcrts väscrt. Mcrt för att de positiva rcsulfafcrt av den demokratiskapluralismen skall hävda sig fordras bl. a. att man lever upp till dess priucipoch i olika medborgerliga hänseenden skapar likställdhet. Logiken kräver därföraft man har samma lagstiftning på familjerättsområdet för alla. Till kampen för jämlikhet hör också att man akfivtmotarbetar diskriminering och fördomar. Det samhälleliga klimatet har påsenare år präglats av förstärkta konservativa värderingar på en mängd områden.Utbrott av främlingsfientlighet och hårdnartdc attityder mot fattiga pchutslagua hör till bildert. Sä har också övervåld mot homosexuella ochskadegörelse mot organisationslokaler bildat oroväckande inslag. Dettatalar för en klarare och distinktare samhällelig attityd. 1986/87:136 4junil987 De homosexuellas situation i samhället 7 proto k oll 1986187:136 De homosexuellas situation i samhället särbehandlingav homosexuella bör därför förbjudas i grundlag på samma sätt som detta nu ärförbjudet vad gäller negativ-särbehandling på grund av kön och etnisktillhörighet. Det är också nödvändigt atf förstärka skyddet på arbetsrättensområde. Def aktuella fallet vid Vasaskolau i visar på detta. Vi frårtvpk mertar dessutom, att utskottsmajoritetert tar för lätt på frågart omsamlevnadsundervisrtirtgcrt i skolart. Det är ett område som i alltför hög gradöverlämnas till lärares personliga godtycke. Både lärare och läromaterial liderav bristande kunskaper om homosexualitet. I de borgerliga partiernas'ställrtirtgstagartdert liggerert vägrart atf irtse dcrt samhälleliga och vetertskapliga verklighetcrt. Märtrtiskor föds med ett mårtgsidigt spektrum av sexuellakäuslor. Ur dessa möjligheter fastläggs irtdividens sexuella inriktrting ochbildar ett djupgående element i den psykiska pcrsonlighcfcrt. Man kan infeförföra en märtniska från en heterosexuell inriktning till en homosexuell ellertvärtom. Man kan infe genom psykoterapi eller befeendebehandlirtg förärtdra ettheterosexuellt beteertde till.ett homosexuellt eller tvärtom. Def ärförkastligt och skadligt för infegrafiortCrt i personligheten att försöka.göraså. Varje mänrtiska måste få uppleva sin sexuella identitet som posifiv ochutifrån den utvecklas känslomässigt och socialt harmoniskt. Homo- och heterosexuella har alltid furtrtits i samhälletoch kommer allfid att finnas. De finns sida vid sida i alla samhällsklasser,som medborgare och landsmän. Av detta bör statert dra dert logiska ochmoraliska konsekvcrtscrt. Den bör radera ut de svåra historiska skamfläckar somdiskriminering och kriminalisering av homosexualitet i det förflutna harutgjort. Den bör visa ett demokratiskt och humaut exempel inför den värld där på mårtga sfällcrt hets mot och mord på homosexuella återigert blossar uppi skuggau av muslimsk furtdamérttalism eller reaganifisk nykortscrvatism. Detexemplet visar mart gcrtom ätt gå in för fullständig rättslig och medborgerliglikställdhet. 75 () replik: angrep de borgerliga, och det står honom fritt. Jag vill bara göra den deklarationen inför den fortsattadebatten atf jag inte avser att polemisera med någon i detta ärcrtde. Jag harrespekt för att det firtrts de som har olika uppfattning i en fråga av denrtaart. Det är crt fråga av etisk karaktär. Till vill jag barasäga aft jag i etiska frågor icke heller tar ställnirtg med hänsyrt tillväljarnas eventuella sympatier i valet , 76MARTIN () replik: Vi kan ha olika syn på dessa frågor ochframförallt finrtsdet ingen anledrtirtg att diskutera etiska frågor. Men omviser på de praktiska frågor som lagstiftrtingen ändå måste omfatta och påverkakan vi i motsats till Svenssort inte acceptera aft all familjerättsliglagstiftnirtg skall tillämpas lika för homosexuella och heterosexuella, Aft viinte vill utsträcka äktenskapet till aft gälla homosexuella beror helt eukeltpå att det är ert grundmurad värdering i vårt land och i alla jämförbara länderatt äktenskapet irtgås av en man och en kvinna. Ätt lämna denna grundmuradeinställrtirtg skulle vara heltfrämmande för vår kulturkrets: Jag tror för resten inte att det skulle stämmaväl irtterrtatiortellt om två märt eller två kvinnor dyker upp i något land medsvertska pass och påstår atf de är gifta med varartdra. När def gäller adoptiort ser vi helt fill barrtets bästa,Barrt, även adopterade barn, skall om möjligt ha crt far och en mor och växa upp under sådäua förhållartdert. Det är ert anlednirtg. Dcrt ärtdra är rent praktisk. Inte inågot av de länder varifrårt barrt adopteras torde det tillåtas att barrt adopteras avett homosexuellt par. Det är dessa syrtpunkter vi från utskottsmajoritetert har lagt på dessa frågor. Jag skall irtte gå irt på det allmänna talet om vad deborgerliga har tyckt eller sagt: Jag har redovisat syn. Vi har enpositiv inställnirtg till att åtgärder vidtas, men vi är motståndare till attsambolagen skall tillämpas för homosexuella. De homosexuellas situation i samhället 77BENGT () replik: Jag vill bara kort säga till Svenssonatt ingen i denna kammare har anvärtt begreppet klasskillrtad i dessasammanhang förutom Jörrt Svertsson själv. Beträffande frågan om en rättslig reglering har jagtydligt sagt aft vi från önskar ert rättvis, rimlig, rättslig reglerirtg för de homosexuella. Jag hade hoppats att Jöru Svertsson uppmärksammat detta. Det kau irtte betraktas som rtyartserat att buuta ihop alla de tre borgerliga partierrta i dertrta fråga. ' 78 (vpk) replik: Det är rtågot märkligt rtär två borgerligatalare till förmårt för sirt negafiva inställrtirtg åberopar sig på'det dekallar grundmurade föresfällr nirtgar. Tärtk, Martirt Olssort och Per-OlofStrirtdberg, så mårtga gruudmura-de föreställningar som har störtats i grus ochaska under historiens gång! Det var inte så lärtge sedart - bara några decennier - somdet här i var en grurtdmurad irtställrtirtg atf homosexualitet varnågontirtg föraktligt. Går vi tillbaka hets, rtär storarespektabla tidrtirtgsorgart förföljde och hetsade mot homosexuella, då var deten grurtdmurad inställning. Men dcrt gruudmurade inställnirtgcrt har fallitdärför att märtrtiskor dess bättre fostrar sig själva, avartcerar i socialtmedvetartde och inser att ganila gruudmurade föreställrtingar bör förkastasdärför att de är föraktliga, orättvisa och odemokratiska. Så kommer det ocksåatt vara med den irtställrtirtg ni har redovisat här . Utvecklingert gårdess bättre på ert del områdert framåt. Vad beträffar avsikt att infepolemisera med mig hade hart bättre uttryckt deuna avsikt om han över huvud taget iute hade replikerat. Slutligcrt, : Det är naturligtvisriktigt att ni vill ha crt rättslig reglering, men ni vill inte ha den på likavillkor. Ni vill fortfarande klassa olika typer av samlevnad på olika sätt. Nidelar också den uppfattnirtg som är gemensam för de borgerliga partierna, attdet finns en bättre, högre eller mera befrämjansvärd form av samlevnad och atfde homosexuella infe De homosexuellas situation i samhället skall fåvara delaktiga i dcrt. Det är det jag polemiserar mot. Den inställningen äri längden ohållbar i ett civiliserat samhälle. 79 () replik: Det kärtrts något onödigt att återigertbehöva upprepa vad jag sagt. Både jag och , gör irtga klassrtingarav detta. Det är fortfarande Jörrt Svertssort som driver diskussiouen om klassningav människor. Jag återupprepar och finrter det nödvändigt aft än en gångsäga exakt vad jag sade tidigare: Naturligtvis saknas varje anledning att göradirekta jämförelser mellan skilda parrelationer. Varje parrelatiort har sirtsärställning och en självklar rätt till crt rättvis reglering i etfrättssamhälle som vårt. Det tycker jag är en riktig syn i ett samhälle sompräglas av pluralism och som talar och värrtar om irtdividcrt utart atf göranågon värdering åt det crta eller artdra hållet. Jag uppfattar det rtästart somatt Jörrt är fångad i sin egen värdering. 80 (vpk) replik; Jag vet inte om Bcrtgt Hardirtg Olsort äroffer för illusiortcrt att det firtns en värderingsfri lagstiftrting. Def ärjust i lagstiftningen som staten uttrycker en social värdering. När statenbehandlar olika kategorier medborgare olika i den menirtgcrt atf somliga gessämre förutsättrtingar och andra bättre har staten naturiigtvis gjort ettklassificerande ställningstagande. Jag kan däremot infe acceptera att crtsamlevnadslagstiftning som ansluter till praktiska förhållandert som är likaoch gemertsamma för alla former av samlevnad skall ha en skillnad iklassificeringen. Den uttrycker, vare sig man vill erkänna det eller ej, en dunkelföresfällning om att det finns något som är bättre och något som är-sämre isamlevnadsförhållandert. Så är infe fallet. vice talmannen anmälde aftBengt arthållit att till protokollet få artteckrtat att hart inteägde rätt fill ytterligare replik. 81 (); Förslagen i regeringens rtu aktuellapropositiort ligger väl i lirtje med lagutskottets uttalartde atthomosexuell samlevnad är en frårt samhällets syrtpunkt fullt acceptabelsamlevnadsform. Propositionert är också etf led i det arbete som harirtifierats av . Sålunda har i sin rekommendatiortrtr 17 frårt 1984 rörartde homosexuella rekommcrtderaf mirtisterrådet atf irtomramcrt för gällartde lagstiftrtirtg i de Crtskilda lärtderrta gcrtomföraforskrtings-, utrednings- och upplysnirtgsarbcfc beträffande de homosexuellassituation. I rekommendafiortcrt artges ävcrt att möjligheterna att upphävalagstiftning som diskriminerar homosexuella, liksom att genom lagstiftnirtgfrämja homosexuellas likaställrtirtg och ge skydd mot särbehartdlirtg, böruudcrsökas.. I har, efter gcrtomförd parlamerttariskutredrtirtg, utvecklingen nu kommit så lårtgt att riksdagert föreslås anta ensärskild lag som har rubriken lag om homosexuella sambor. Frånufskottsmajoritefens sida anser vi atf detta ären riktig utveckling och vi anför följande motiveringar som stöd för våruppfattrtirtg. Antalet berörda människor är mycket stort, froligertstörre ärt vad vi i allmänhet föreställer oss. De homosexuella finns inom allayrkesgrupper, såväl inom rent intellektuella arbeten som inom yrken med någortannan karaktär, t.ex. verkstadsindustri, byggrtadsbrartschcrt,artläggningsarbeten och harttverksyrkcrt. Arbetsuppgifterna finns inom såvälstatlig och kommurtal verksamhet som irtom-det privata närirtgslivet. Liksom de flesta andra mänrtiskor utför även dehomosexuella sina arbetsuppgifter med iakttagande av plikttrohet och ansvar. Vimåste alla lära oss inse att det i vårt gemensamma samhälle alltid kommer attfinrtas en relativt stor grupp av människor som har en homosexuell läggning.. Samhällets syn på homosexualiteten har utan tvivel urtdersertare år blivit öppnare. Men frårt majoriteterts sida artser vi ärtdock attdet är angeläget att vidta åtgärder för aft förändra de homosexuellas situationoch bl. a. underlätta för dem att leva i stabila parförhållartdert. Dert av riksdagert arttagrta sambolagcrt, somträder i kraft dcrt 1 jartuari 1988, är till för aft skydda den svagare parfeni ett samboförhållande och för att ge vägledning när praktiska problem avjuridisk natur skall lösas då ett samboförhållande upplöses. De frågor som då äri fokus är fördclrtirtgcrt av bostad och bohag som har artskaffats förgemertsamt bruk och rättert att mot ersättrting överta dcrt andra sambonsbostad och bohag samt efferlevan-deskyddet i fråga om det gemensamma hemmet. I homosexuella parförhållandcrt uppkommer ofta sammakäuslomässiga rclafiortcr som mellart parterrta i heterosexuellasamboförhållanden. Den ekonomiska sammanfläfrtirtgcrt mellart två homosexuellasom varaktigt bor tillsammarts är i allmärthet densamma som i heterosexuellaförhållandert. Det kart med fog hävdas atf samma typer av problem uppkommerrtär ett homosexuellt parförhållartde upplöses sorn vid andrasamboförhållandcrt. Behovet av lagstiftning för homosexuella sambor är likastort som för andra sambor. Från ufskottsmajoritefens sida anser vi aft det är båderimligt och logiskt aft riksdagert nu antar dcrt särskilda lagcrt omhomosexuella sambor.. Med härtvisrting till att ert del tidigare talare haruttryckt oro över att den föreslagna rtya lagstiftrtingen skulle kunnamisstolkas - det finrts en sådan oro . i rtågra av reservatiorterrta - vill jagå utskottsmajoriteterts vägnar anföra följande. I både propositionen och utskottets betänkande framgår attsamma slags omständigheter skall vara vägledande när mart bedömer om det föreliggerett heterosexuellt eller homosexuellt samboförhållartde, Familjelagssakkurtnigauttalade i sitt betänkande att det i det heterosexuella samboförhållandet måstefordras att båda,parterna samicver helt frivilligt, och det bör krävas att bådahar den rtödvändiga rättsliga handlingsförmågan, så att inte ett obehörigtberoendeförhållande föreligger. Det får infe heller enligtfamilje-lagssakkurtrtiga vara fråga om parter mellart vilka sexuellt umgänge ärstraffbelagt. Som jag ser saken ligger det i kravet påäkfertskapslikrtartde förhållande att det skall vara fråga om vad som allmäntär accepterat som ett parförhållande De homosexuellas situation i samhället Prot.1986/87:136 4junil987 De homosexuellas situation i samhället och alltsåinte sådanaförhållandcrt som samhället genom sfraffbcsfämmclscr försökermotverka, Familjelagssakkunniga nämnde som exempel att etfsamboförhållande i lagens mening irtte kart föreligga vid samboende mellanföräldrar och barn eller mellan helsyskon. Det ligger i sakens natur attdetsamma gäller när det är fråga om fall där någon utan att släktskapföreligger sammartbor med rtågort artrtart person som inte fyllt , alltsåi fall där det sexuella umgänget mellan parterna är straffbelagt. Detta gällernaturligtvis i både heterosexuella och homosexuella förhållandert. Till urtdvikärtde av alla missförstånd bör det ocksånämnas att skillnaden mellart uttrycket äkfertskapslikrtartde förhållande ochuttrycket homosexuellt förhållande är att det första avser en heterosexuellrelatiort, medan det andra avser en homosexuell relatiort. I övrigt harutfryckert samma innebörd och avser ett känslomässigt förhållande där parterrtahar gemcrtsam bostad och ekonomi. Något direkt krav på sexuellt umgänge i detcuskilda fallet uppställs varkert för att ett heterosexuellt samboförhållartdeskall föreligga eller för att ett homosexuellt parförhållande skall föreligga. Mot den här bakgrurtden är det svårt att förstå att crttillämprtirtg av sambolagcrt på homosexuella parförhållartdert skulle irtnebäraatt samhället på 'rtågot sätt främjar eller uppmuntrar straffbara förhållandertmed minderåriga. Om det mot all förmodan skulle förekomma att det finnsparförhållanden där den ena parfcrt är urtder är sambolagen infefillämplig. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i alla delar och avslag på' reservationerna. Jag yrkar även avslagpå det yrkartdc Svenssort har framfört under överläggnirtgert. Med hänsyrt till att vissa tidigare talare har sagt attmart bör avstå från replikväxling i en sådan här etisk fråga, avstår jag frånreplikväxling i denna omgång. Skulle def däremot seuarc bli crt fortsatt debattmed anledning av de olika reservationerna, skall jag gärna delta i dcrtdebatten. 82MARTIN () replik: Eftersom detta ärcrtde tyvärr skall avgöras nuoch inte , som vi ville, får vi korta ner debattiden. Jag vill bara med Lennaft ta upp frågan om har uttalat. Lenrtart sade ungefär samma saker somstår i majoritetens skrivning på s. 9 i betänkandet. Detta kan ge intryck avatt vi som motsätter oss att sambolagen skall gälla homosexuella iute skullefölja Nordiska rådefs rekommendationer. Vi eftersträvar så lårtgt möjligt en nordisk rättslikhetinom familjerätten. När det gäller sambolagen har vi i vårt land gått före' deövriga nordiska länderna. Jag vill dock betona att det av Nordiska rådefsrekommcrtdatiort irtte framgår aft dcrt skulle innebära någon rekommcrtdatiortför oss att införa någon sambolag för de homosexuella. Det är den delcrt vi hargått emot frårt certterns sida. I övrigt stöder vi propositionen, både den del sombehandlats i lagutskottet och den som behartdiats i socialutskottet. Därmedmotsvarar vårt ställrtingstagande väl de rekommendatiorter som har gjorts . 83BENGT () replik: Jag tänker inte avstå frårt replik, eftersomdet är crt så pass viktig lagstiftningsprodukf vi nu diskuterar. Denna debattfår nog faktiskt ta den tid den far, även om slutet på den här vårsessionenbörjar närma sig. Jag noterar med tacksamhet att hartagit upp frågan om lagens irtrtehåll och dess tillämpning. Han säger atf detinfe firtrts någon oklarhet! lagstiftningen, ochdet låter ju tacknämligt: Menhan slutar inte sitt anförartde där, utan konstaterar därefter attpropositionen och dess skrivning infe räcker till för aft mart skall kunnaförstå lagstiftnirtgert.. Dert måste därför hämta extra stöd i förarbetenagenom att man går till familjelagsakkurtrtirtga. Det låter sig ju göras. Meutydligert måste det vara på det sättet. kommer dessutom med egnatolknirtgsbidrag. Jag tycker atf det är bra. Jag hade dock naturligtvis hoppatsatt denrta lagstiftrtingsprodukt från början skulle ha tagit ställrting tillfrågan om rättslig handlirtgsförmåga och hur man skall se på kriminelltkönsligt umgänge. Men har vi i varje fall ord på detta,ochdet är ju bättre än inget. Prot.1986/87:136 4juni1987 De homosexuellas, situation i samhället 84LENNART () replik: Jag vill först rikta några ord fill MartirtOlssort. Såväl under behandlingen i utskottet som uu i debattert sägerMartirt Olssort att mart frårt sida håller sig inom ramen för dertrekommcrtdatiort som har arttagit och att irttehar sagt att vi skall utsträcka sambolagcrt till att ävcrt omfatta dehomosexuella. Nej, har inte i detalj sagt på vilket sätt varjeenskilt lartd skall lagstifta - det är riktigt. I rekommertdationen står emellertid att mart skallurtdersöka möjligheter na atf upphäva lagstiftning som diskriminerar homosexuella, att man gertom lagstiftning skall främja homosexuellas likaställnirtg och ge dem skydd mot särbehandling osv. När vi nu skall främja de homosexuellas likaställning, är det väl naturligt aft vi i nuvarande läge i fattar beslut omsambolagen. Inget annat parti har kunnat presentera någon annart lagteknisk lösrtirtg som skulle vara sambolagcrt överlägsen. När säger atf certtern har accepteratpropositionert i alla andra delar utom när det gäller sambolagen, låter det jubra. Sambolagen är emellertid verkligen ett av de centrala avsniffcrt ipropositiortert. Säger mart nej till den så säger man också nej.fill gartskastora delar av propositionen i dess helhet. kritiserar propositionen för att varaofullständig på, någon punkt. Jag kan då notera att det är först nu närdensärskilda lagen om homosexuella sambor publiceras som man frårt ett par andraparfier börjat ta upp den här aspektert om att formuleringarna kurtde ha varittydligare. När vi behandlade sambolagen för heterosexuella i sambandmed äkten skapsbalken vär def däremot ingcrt som tog upp motsvarartde diskussiort, trots aft man kan säga att det rertt lagtekniskt är samma sak. Jag kan inte frigöra mig frårt tartkert atf de härsertaste debafterrta är eri konstruktion. Jag tror infe att det bland våradomstolar och våra jurister i 1986/87:136 allmänhet råder någon oklarhet omvad man avser vare sig med sambolagen eller med dén särskilda lagen förhomosexuella samboende. Dehomosexuellas situation i samhället 85 () replik; Jag vill bara kortfattat notera aftinförandet av en lag, som gör att sambolagen skall tillämpas även på de homosexuella,fjärmar från den lagstiftning som gäller i övrigaländer. Vi från centerrt är för förslagcrt som skall hindradiskriminering av homosexuella och öka förståelsen för de homosexuella. Men viär emot att sambolagen skall gälla för dem. 86NIC GRONVALL (m): Mirt märtrtiskosyrt bygger på tvågruudprirtciper som jag betraktar som heliga för mig själv. Den första är atfenvar individ har rätt att fritt besluta om sitt livs utveckling och sitt livsrelationer - till människor, ideologier, organisatiorter eller vad det ärt måvara. Den andra principen är att i den märt en individs val irtte leder fillannarts nackdel eller till intrång i någort artnans frid, har dcrt individenrätt aft påräkna andra individers och samhällets respekt. Lägg fill dessa två grundprinciper min övertygelse attäktenskapet är en institutiort som bygger på kristna värderingar, som tillkomför att värna familjen som vårdform och som central institution isamhällsbyggnaden. Då faller mitt ståndpurtktstagande mycket enkelt på plats,med självklarhetens befrielse. Med dessa utgångspurtkter är det klart att det firtrtsmänniskor som inte vill ingå äktcrtskap och att det firtrts mänrtiskor förvilka äktenskapet inte passar som samlevnadsform. Men eftersom de totaltdominerande många i vår kultur och i vårt samhälle vill leva i ett sexuelltparförhållande, vare sig det är homosexuellt eller heterosexuellt, måstesamhället enligt min uppfattning anordna så, lagstifta så, att den frihet förindividen att välja relationsform som jag först talade om respekteras ilagstiftrtirtgen. Lagstiftrtirtgcrt måste åstadkomma irtstifufiortcr där allairtdividers samlevnadsformer utfryckligen-och öppet respekteras. har nyligert antagit en sambolag som jag liksomandra moderater har varit djupt kritisk mot. Vi måste konstatera attsambolagen, tillämpad på homosexuella förhållandert, år ert ärt sämrelagstiftrtirtgspro-dukt.