prot · GA0990 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringens förslag till medelsanvisningartillstyrks av utskottet på samtliga punkter. Utskottet behandlar också ett stort antal motioner ombl.a. hälso- och sjukvård samt läkemedelsfrågor. 1 några motioner behandlas frågor som rör denrättspsykiatriska verksamheten. I detta avseende föreslår utskottet att etttillkännagivande skall göras. Så sent som i ett betänkande 1985/86 riktadeutskottet skarp kritik mot de långa väntetiderna för rättspsykiatriskaundersökningar och uttalade att regeringen måste vidta åtgärder för attavhjälpa missförhållandena. Socialministern anser att situationen på detta område äroacceptabel, men i budgetpropositionen redovisas inga andra förslag tillåtgärder än de som utskottet tidigare ansett vara otillräckliga. Vi erinrardärför om tidigare uttalande att man måste överväga att ställa meraresurser till förfogande för den rättspsykiatriska verksamheten och uttalar attregeringen bör återkomma till i denna del. Vi förutsätterockså att frågan om i vad mån staten bör överlåta sitt ansvar för derättspsykiatriska undersökningarna till sjukvårdshuvudmännen ingående skallpenetreras i det pågående arbetet med reformeringen av den slutna psykiatriskavården. Jag skall kort kommentera de åtta reservationer som ärfogade vid detta betänkande. I en av de moderata reservationerna begärs, som vihörde tidigare här, en utredning om ett återinrättande av medicinalstyrelsen.Denna fråga har behandlats tidigare i utskottet, och vi har då menat att enoffensiv, hälsopolitik kräver en samverkan mellan hälso- och sjukvård,socialtjänst och hälsoskydd. Den helhetssyn som vi vill skall råda inom såväl hälso- ochsjukvård som socialtjänst talar för en integrering på centralt myndighetsplanav dessa frågor. Vi delar i och för sig synpunkter på deproblem som finns när det gäller tillsynsverksamheten. Det är dock så, som GöteJonsson mycket väl känner till, att denna verksamhet kommer att bli föremål fören särskild översyn. En annan moderat reservation handlar om tillsynen överlångtidssjukvården. Det är helt klart att det finns stora brister inomlångtidssjukvården, och utskottet har ingen annan uppfattning än reservanternaom det angelägna i att det på många punkter kommer till stånd förbättringarinom denna vård. har dock genomfört en mycketomfattande studie avseende tillståndet inom institutioner för äldre och ävenför handikappade i hela vårt land. Med denna som underlag har socialstyrelsennu för avsikt att intensifiera tillsynen. Även i detta sammanhang kommer denplanerade utredningen om tillsynen över hälso- och sjukvården att vara avbetydelse. Med anledning av en tredje moderatreservation, som gällerpatienternas inflytande över vården, vill vi bara erinra om att det sedan 1980finns förtroendenämnder i landstingen. Visserligen kan man med fog säga attdessa nämnder fungerar ganska olika, men på det hela taget har de inneburit enkraftigt ökad möjlighet för medborgarna-patienterna att skaffa sig inflytandeöver hälso- och sjukvården. 1 betänkandet från socialberedningen om bl. a. denpsykiatriska vården har föreslagits särskilda insynsnämnder. Vi tycker frånutskottets sida att det är rimligt att man vid beredningen inomregeringskansliet av socialberedningens betänkande också diskuterarförtroendenämnderna. Vi har också att vänta ett förslag från regeringen pådenna punkt. Folkpartireservationen gäller frågan om ett . Inte heller här finns det i sak några delade meningar,åtminstone inte annat än om på vilket sätt saken skall främjas; Vad gäller behovetav en bra hälsoupplysning, inte minst i kostfrågor, har vi inga som helstdelade meningar. Vi inom utskottsmajoriteten menar att nuvarandeorganisation, som grundar sig på det i den nya hälso- och sjukvårdslagen givnauppdraget till landstingen att bedriva förebyggande arbete i samverkan med desamhälls-och miljömedicinska enheter vilka byggts upp inom ramen försocialstyrelsens ansvar för hälsoupplysningen, fungerar bra och kan utvecklas.Vi har dessutom en del andra myndigheter som arbetar med detta, bl. a. statensmiljömedicinska laboratorium. Signering av journaler tas upp i reservation 7. Dettadiskuterade vi senast här i kammaren, och ståndpunkterna ärdesamma som . Från utskottets sida har vi sagt att den här bestämmelsenhar kommit till för att värna om patienternas säkerhet. Det vore väl underligtom inte sjukvårdshuvudmännen skulle kunna finna arbetsformer som gör detmöjligt att leva upp till det krav som har ställt. Vi uppmanar därförpå nytt landstingen att göra allvarliga ansträngningar för att se till attdetta fungerar. Vi är också medvetna om att det finns praktiska problem, menlandstingen bör göra förnyade ansträngningar för att lösa dessa problem. Innan sådana ordentliga ansträngningar har gjorts finner vi det inte meningsfulltatt göra någon utvärdering på det sätt som föreslås i reservationen. I den gemensamma borgerliga reservationen 6 tar man uppenskilda vårdhem. Detta har tidigare diskuterats, och vi har från utskottettidigare hävdat att det är rimligt att själv tar initiativ översyn, om en sådan behövs. Även i detta sammanhang är utredningen omtillsyn av hälso- och sjukvård intressant, eftersom den kommer att ta uppfrågan om tillsyn av enskilda vårdhem. Jag får också erinra om att vi väntar etthuvudbetänkande från äldreberedningen. Det är rimligt att man diskuterarhuvudfrågan först, nämligen vilken inriktning vi skall ha på den framtida äldreomsorgen,och inte börjar så att säga i bakänden med att göra en översyn av stadgan omenskilda vårdhem. Slutligen vill jag säga något om vpk-reservationen. Det ärnaturligtvis allvarliga saker som talar om. 1 sakfrågan harvi från utskottet i övrigt inte någon annan bedömning än reservanten. Vi tyckerockså att detta är ett mycket allvarligt problem. Men eftersom vi snart får ettförslag från läkemedelsutredningen - vi kan ju inte gissa oss till hur detförslaget i minsta detalj kommer att se ut, utan vi måste först få det i vårhand för att kunna bedöma det - tycker vi att det är rimligt att vänta på dettaförslag innan vi tar ställning till hur vi skall arbeta för att åstadkomma enförbättring på detta område. Vi delar oron - något måste göras åt problemen -och vi får säkert anledning att återkomma till detta när vi får sevad utredningen föreslår. Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan iutskottsbetänkandet på samtliga punkter och avslag på samtliga reservationer. 9GÖTE (): Beträffande medicinalstyrelsen vill jag förstsäga. att visst är det viktigt med en helhetssyn, men inom ramen för enhelhetssyn får det inte bli som det är , nämligen att andra delar får enalldeles för dominerande ställning. Vi märker det inom den medicinskadelen av som är satt på undantag. Vi ser det också när detgäller brister i funktioner och verksamheter i fråga om detmedicinska ansvaret. Det finns därför risk för att man hamnar i litet grand avpopulism. Det har blivit så att vissa andra ansvarsområden inom socialstyrelsenvarit politiskt mera populära än de medicinska. Vi från moderat sida menar attde medicinska frågorna är så viktiga att de inte får påverkas av vissapolitiska strömningar i tiden. Vi måste ha ett effektivt tillsynsorgan, eneffektiv myndighet som behandlar för människor så viktiga frågor som demedicinska och hälsopolitiska frågorna utgör. Beträffande de enskilda vårdhemmen kräver vi faktiskt skall kunna få samma patientgrupper som man har inom landstingsdrivnavårdhem. Vår reservation går ut på det. Det här är, som jag sade tidigare,mycket angeläget med tanke på den utslussningsprocess som pågår inom ramenför denna form av verksamhet. Det är beklagligt att utskottsmajoriteten inteser de resurser som finns inom de enskilda vårdhemmen och som kan utnyttjas påett effektivt sätt om man bara vidtar en så enkel åtgärd som att 2 protokoll 1986/87:90 Prot.1986/87:90 . Hälso- och sjukvården. ändra påstadgan, så att man får möjlighet att där placera även andra vårdkategorier änvad som är fallet. Det är beklämmande att man inte ser den resurs som bl. a.utgörs av den personal som verkar inom de enskilda vårdhemmen. 1 ställetstryper man denna form av verksamhet och tillgodogör sig inte denna resurs iett läge när vi vet att behoven är skriande och människor inom dessavårdkategorier lider just beroende på brist på resurser. 10 (): Angående patientjournallagen är det en smulabeklagligt att förefaller så låst i sin uppfattning. Viär alla överens om att vi vill göra hälso- och sjukvården bra och säker. Jagförmodar att vi också är överens om att man på olika håll brottas med storaproblem, framför allt i form av bristande resurser. Då borde vi kunna bliöverens om att beslut i fråga om kontroll av patientjournalerna intenödvändigtvis behöver innebära den absolut bästa formen och den störstasäkerheten. Vi borde i stället kunna visa en öppenhet för andra lösningar. Detär ju ändå syftet som är viktigast, inte förfaringssättet. då gör förnyade prövningar, somYvonne nämnde, vore det enligt vår uppfattning rimligt om mankunde ge dispens från signeringstvånget. Det är också rimligt att socialstyrelsenges möjlighet att medverka i arbetet för att åstadkomma någorlunda enhetiigaregler, som på ett tillfredsställande sätt kan tillgodose kravet på säkerhet. 11MARGO (vpk): Eftersom återigenhänvisar till att läkemedelsutredningen arbetar med frågor om psykofarmaka ochmenar att vi därför inte kan göra någonting , måste väl utskottet ändå hainhämtat upplysningar från läkemedelsutredningen om i vilka banor den arbetaroch hur den har tänkt - innan man så säkert kan säga att det är onödigt attgöra någonting . Jag tog upp denna fråga i en interpellationsdebatt medsocialministern . Jag fick reda på att läkemedelsutredningen,som började sitt arbete 1984, inte då hade börjat att ta tag i frågorna ompsykofarmaka. Utredningen skall vara färdig i vår. Den har förmodligenhelt arbetat med dessa frågor. Det kan tänkas att det skulle uppståproblem om vi nu skulle komma med förslag om hur tillsynen över förskrivning avläkemedel skall fungera och om vi klart skulle säga att dessa fyra tjänsterskall tillsättas och att det är de miljömedicinska enheterna som skall haansvaret. Jag har förståelse för att utredningen närmare vill se på det. Mennär det gäller behovet av utbildning till allmänläkare finns det ingen somhelst anledning att vänta. Vi vet att de inte har kompetens i psykiatri. Vi vetatt nio av tio recept på psykofarmaka skrivs ut av allmänläkarna. Det är heltklart att de inte ens ger patienter informationen att preparaten bara har enmedicinsk verkningsgrad på , utan patienter kan fåfortsätta att äta preparaten . När patienten kommer tillbaka tilldoktorn och talar om vilken ångest och vilka nervösa besvär som hon - eller han, mendet är oftast en hon - har, då får hon bara mer tabletter, fast vi nu vet attdet är tabletterna som ger henne de besvären. Då behöver vi ju inte vänta på att läkemedelsutredningenkommer att peka ytterligare på behovet av utbildning av allmänläkare. För attinte förlora någon tid måste vi påbörja arbetet med detsamma, och det äroerhört bråttom, för att inte fler människor skall rasa in i det här eländet. 12YVONNE (); Först till ; Han säger att det ärandra frågor än de medicinska som är politiskt populära. Jag har faktiskt intedet intrycket av den debatt som pågår i samhället. Finns det något som vi hardiskuterat är det hälso- och sjukvården - inte minst frågan omköerna och annat, som vi har mycket aktuella. Uttalandet får alltså stå förGöte räkning. Han säger också att det är beklämmande att majoriteteninte ser resurserna i de enskilda vårdhemmen. Men vi har över huvud taget inteuttalat oss i den frågan. Det pågår redan nu en omfattande debatt omäldreomsörgen - det är i mycket den som berörs i det här fallet. Vi kominer attfå mer bränsle till den debatten när äldreberedningen lägger sitthuvudbetänkande. Låt oss diskutera inriktningen av den här omsorgen innan vitar ställning till på vilket sätt vi skall ändra i olika föreskrifter o. d. Vimåste ha klart för oss vad vi vill innan vi börjar vidta några åtgärder. Till : Jag är inte låst i min uppfattning, ochdet är inte utskottsmajoriteten heller. Men jag tycker fakfiskt att landstingenkunde försöka lösa de här problemen med litet större engagemang än vad dehittills har visat. När de väl har gjort det får vi väl fortsätta diskussionen.Då kan vi börja se pä hur det hela fungerar. Det är kontrollen av journalanteckningarna som är viktig.Den som står för anteckningen måste ju kontrollera utskriften, och då kan detju inte ta så mycket tid att signera den i samband med detta. Egentligen är detalltså inte signeringen som sådan som är det intressanta utan kontrollen.Signeringen är bara ett bevis på att kontrollen är utförd. Slutligen till Margö ; Att vi hänvisar tillläkemedelsutredningen beror på att den har i uppdrag att behandla frågor somrör såväl förskrivning av läkemedel som behov av information till patienter,läkare och annan sjukvårdspersonal. Att vi vill vänta på utredningen beror påatt vi ser mycket seriöst på den här frågan. Vi har för vana i det härsamhället att vara mycket noggranna när vi bedömer hur vi skall åtgärda olikamissförhållanden, och utredningsinstitutet är till för att ge oss dennoggrannhet, den kartläggning och den bakgrund som gör att vi kan fatta bra ochvettiga beslut som får den verkan som vi har avsett. Det är alltså skälet. beträffande utbildning av läkarna inomprimärvården: Det finns ingenting som hindrar landstingen från att i dagbedriva utbildning för sina läkare inom primärvården, och utskottsmajoritetenser naturligtvis mycket positivt på att landstingen vidtar sådana åtgärder. 13GÖTE (): Vad jag sade var att somsocialstyrelsen har verkat har vi varit inne i perioder där det funnits andrafrågor som varit mer politiskt populistiska än sjukvården. På grund av denbrist- och krissituation som vi befinner oss i nu är den frågan en av de storapolifiska frågorna . Men det kan ju till viss del bero på att justtillsynsmyndigheten inte har fungerat och varnat för den utveckling somvi hamnat i. Hade vi i stället haft en väl fungerande medicinalstyrelse skulleen sådan tillsynsmyndighet ha kunnat se till att vi inte hade hamnat i denkrissituation som sjukvården befinner sig i . Det är för att undvikasådant som vi enligt vår mening måste ha en fungerandemedicinalstyrelse. Vi kan inte bara hänvisa till landstingens ansvar när detgäller hälso- och sjukvården. Vad sedan gäller de enskilda vårdhemmen är den fråga vihar tagit upp inte någonting som enbart berör äldreberedningen. Även andrapatientkategorier vårdas och behandlas inom ramen för enskilda sjukhem. Detgår alltså inte att hänvisa till äldreberedningen när det gäller de enskildavårdhemmen totalt sett, eftersom där vårdas också andra viktigapatientkategorier. 14 (): Jag vill påstå att det är en smula magstarktatt kräva av sjukvårdshuvudmännen att de skall ta itu med ett svårlöstadministrationsproblem, när de brottas med långa vårdköer och andra problem.Man har helt enkelt fått lösa detta genom att anslå avsevärd tid tillatt kontrollera och signera patientjournalerna, tid som i stället skulle kunnaanvändas för patientkontakter. I mitt inledningsanförande underströk jagemellertid att det mera handlar om kontrollen än om själva signerandet. Sedan undrar jag varför tror.att manfår den säkraste kontrollen av att journalen överensstämmer med det somursprungligen har intalats på band - vilket är det vanligaste förfaringssättet- om läkaren utför uppgiften. Som det fungerar går det i många fallåtskilliga dagar från det att läkaren har talat in journaluppgiften till dessatt han eller hon har möjlighet att kontrollera att det utskrivnaöverensstämmer med det ursprungligen intalade. har läkarenbehandlat många fall. Att då begära att han skall kunna utföra den härkontrollen är nästan orimligt. Jag vidhåller att frågan borde kunna lösas påett bättre sätt. borde medverka till att den blir löst på ett seriöstsätt. 15MARGO (vpk): Först vill jag bestämt understryka att jagaldrig har anklagat utskottet för att inte arbeta seriöst medläkemedelsfrågorna. Jag tror verkligen att utskottet gör det. Vad jag diskuterar är huruvida det inte finns skäl attgöra någonting , trots att en utredning arbetar inom området. Om mansom utskottsföreträdare hänvisar fillen utredning, då måste man ha någrakunskaper om vilka frågor utredningen, som i det här fallet är i slutskedet,har arbetat med. Man har ju då åtminstone vissa aningar om inom vilka områdenutredningen kommer att lägga fram förslag. Enligt vad jag har inhämtat harutredningen inte arbetat med de beroendeframkallande läkemedlen förrän just påslutet. efter deninterpellationsdebatt i ämnet som jag hade med . Jag haremellertid inte kunnat finna att våra krav strider mot de förslag utredningenkommer att lägga fram. Beträffande utbildningen säger attdet är fritt fram för landstingen att sätta i gång med att utbildaallmänläkarna. Naturiigtvis kan de göra det, men vetprecis lika bra som jag att så länge inte kan samla sig ochkomma ut med allmänna råd och riktlinjer - de må vara hur kortfattade somhelst, men någon signal måste man ge - känner sig inte landstingen tvingadeeller skyldiga att göra någonting. Vi vet också att den utbildning om läkemedelsom våra allmänläkare på vårdcentralerna får är helt och hållet styrd av läkemedelsindustrin.Det är läkemedelsindustrin som utbildar våra läkare om läkemedel. Denutbildningen är säkert både korrekt och bra, men läkemedelsindustrin harsjälvfallet inte samma intresse som vi av att utbildningen skall leda till enminskning av förskrivningen. Det är där en del av konflikten ligger, och därförär det viktigt att vi gör någonting. Eftersom av olika skälinte har förmått att ta tag i detta måste det til syvende og sidst ankomma påregeringen att ta initiativ till åtgärder som minskar läkemedelskonsumtionen. Hälso- och sjuk vården 16YVONNE (); Han säger atttidigare har man haft åsikter för att de har varit politiskt populära. Jagdelar inte den uppfattningen. Alla de undersökningar som har gjorts genom årenom vad folk sätter främst när det gäller samhällsinsatser visar nämligen atthälso- och sjukvården ligger i topp. Det är hälso- och sjukvården somengagerar människor allra mest, och det är till den man är mest villig attbetala skatt för att få samhällets tjänster. Det är inte bara äldreberedningen som är intressant, menden är en mycket stor del av det här området. Därför är det rimligt att väntapå den diskussion som kommer att följa på den utredningen. Till vill jag säga att jag kanske har en annanuppfattning än hon om hur mycket landstingen orkar med. Jag tror att de orkarbåde att ta itu med vårdköerna och att fundera över hur man skall lösa detproblem beträffande journalerna som har tagits upp. Jag inte bara tror utan ärganska säker på att man med de stora resurser som finns på landstingssidanklarar av det. Vi har ju också i tidigare betänkanden visat hur man på ettsmidigt sätt skall kunna gå fram för att finna lösningar på det här problemet.Jag har inte någon pessimistisk inställning till landsfingens möjligheter i detavseendet. Detsamma gäller egenfligen det som Margö tarupp. Hon förefaller också vara nästan överdrivet negativ när det gäller dekunskaper som våra allmänläkare inom primärvården besitter. Mina erfarenheterav den gruppen läkare är mer positiva än Margö . Primärvården är justadd i väldig utveckling över hela landet. Det förs en mycket intensivdiskussion om hur man på olika sätt skall jobba inte minst med de förebyggandeinsatserna. Jag tror att det är att gå till överdrift att så kategoriskt somMargö påstå att våra allmänläkare skulle vara okunniga på det härområdet. Jag har större förtroende för den gruppen än vad MargöIngvardsson har. Jag tror att dessa frågor diskuteras mycket mer ute ilandstingen än vad vpk gör gällande i sin motion. Man har uppmärksamhetenfästad på problemet. Det hindrar inte att mer måste göras, men de uppgifter somutskottet har fått om vad läkemedelsutredningen håller på med har gett ossanledning att uttala att vi kan vänta på utredningens betänkande för att sevilka förslag utredningen presenterar. Sedan kan vi diskutera dem och kommafram till effektiva och bra lösningar som kan sättas in för att bekämpa det härmissbruket. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om socialutskottetsbetänkande 17.) Kammaren övergick till attdebattera socialutskottets betänkande 17 om anslag till arbetsmiljö m.m.. 17INGVAR (); I socialutskottets betänkande 1986/87:17behandlas budgetpropositionen och ett antal motioner på arbetsmiljöns område.Utskottet har avstyrkt samtliga motionsyrkanden. har ställt sig bakom regeringens propositiondå det gäller arbetsmiljön. i har emellertid i en motion,So710, tagit upp det förhållandet att många asbestskadade ställs utanför dentrygghet som en mellan arbetsmarknadens parter träffad överenskommelse givit dådet gäller arbetsskador. bör därför bifalla reservation nr 12, somgår ut på att regeringen skall pröva möjligheten att förbättra situationen fördem som i arbetet har fått asbestbetingade sjukdomar, om skadan konstateratsföre . Detta är en bortglömd grupp. Den är kanske inte såstor, men det är ändå en grupp som fått det allt svårare. Dessa personer kommer- om ingenting görs - att få det värre och värre. Därför tycker vi från moderatsida att det är angeläget att försöka hjälpa dem. I en motion av hemställs att hosregeringen skall begära en översyn av förordningen med syfte att undanröjahinder för ungdomar att få arbete. Utskottet delar inte motionärensuppfattning att de särskilda skyddsreglerna för minderåriga ungdomar skullevara för restriktivt utformade, vilket motionären har framhållit. Moderaternai utskottet har reserverat sig i reservation nr 17 till förmån för motionen ochframhåller där att det givetvis behövs vissa bestämmelser i arbetsmiljölagstiftningensom tar sikte på att skydda minderåriga. Det får dock inte vara så, attarbetsmiljön blir så genomreglerad att ungdomar fråntas en mängd möjligaarbetsuppgifter. Det vore därför riktigt om regeringen gjorde en utvärdering avarbetsmiljölagstiftningens effekter då det gäller just möjligheterna att ge deunga meningsfull sysselsättning. Vi vill alltså ge regeringen detta till känna. Jag vill, herr talman, yrka bifall till reservationerna 12och 17 i betänkandet; Anf.18 (): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 3 och 13. Reservation 3 handlar om gravida kvinnors rätt tillomplacering eller att vara hemma med ersättning från på grundav att omplacering inte har kunnat ordnas på arbetsplatsen. De här kraven harett visst stöd i arbetsmiljölagen också. 1 det fallet handlar det emellertidbara om hänsyn till de kvinnor som arbetar direkt med bly. menarutskottsmajoriteten att dessa frågor bör kunna lösas genom samråd mellanarbetsgivare och fackliga organisationer på arbetsplatserna. har det dockvisat sig att detta inte fungerar. Man måste då kräva att dessa kvinnor skall fåett mycket bättre skydd än vad de har . Det finns ju mängder med faktorersom kan påverka fostret. Utskottet skriver: "Utskottet anförde vidare att ävenom det inte fanns vetenskapliga bevis för att bildskärmsarbete leder tillgraviditetsstörningar bildskärmsarbetande kvinnors oro borderespekteras." Detta är ju det viktiga. Om man kan misstänka att det finnsavigsidor med detta arbete, måste man också se fill att de här kvinnornaslipper utföra ett arbete där de känner oro eller där de misstänker att arbetetkan ge problem. Jag tycker att utskottet skulle ha gått betydligt längreoch krävt verkliga åtgärder, så att gravida kvinnor kan få arbeta under tryggaformer på sina arbetsplatser. Om detta inte skulle gå att ordna skulle de istället ges möjlighet att få vara hemma med ersättning från . I mofionen tar jag också upp några aspekter på attyrkesinspektionen nu övertar en del av det som den kommunala tillsynen tidigarehar omfattat, och jag kräver en utvärdering och uppföljning . Det tycker inte utskottet. I och för sig har vi kunnat accepteradetta, eftersom den nya ordningen gäller fr. o. m. .