prot · GA09118 · 1986-12-31 00:00:00 — Man såg tillatt de vanliga postpaketen blev försenade. Han sade att det var fråga omrättvisa. Detta var också anledningen till att jag använde ordet rättvisa i minfråga. Vi måste verkligen få en förklaring.Kommunikationsministern sade att uppgifterna i massmedia inte är korrekta ochatt postverket inte har några direktiv att försena vanliga postpaket. Svarethar kanske hängts upp på ordet /reA/Zv. Posten'har kanske utfärdat något annat.Vi har ju i TV hört hur man vill komma undan något besvärligt genomatt använda ett annat ord. År det en "arbetsorder" i stället för"direktiv" som man har använt sig av? Här har det redan sagts att defackliga företrädarna var förtvivlade. Jag tycker att det behövs ett klarläggande,inte minst med tanke på de anställda i postverket. Svenska folket har.faktisktockså rätt att få veta hur posten har fungerat och hur den skall fungera. 187 (): Jag ber att få tacka för svaret. Det var, som tidigare talare harsagt, mycket enkelt. Men jag skulle också vilja rikta ett betydligt större tacktill pressen för att verkligen i hög grad ha uppmärksammat den här frågan. Dettorde vara utomallt tvivel att grund också har förelegat för misstanken att detsystem som har uppbragt så många var tänkt att genomföras. Jag skulle bara helt kort vilja sluta mitt lilla anförandemed att säga att det tydligen fortfarände är möjligt i detta land att förhindraalltför tokiga och galna innovationer,tack vare snabba reaktioner både från pressen och från ledamöter i dennakammare. Ingen rök utan eld, brukar man säga. Det ärmöjligt att de föreskrifter som postverket har utfärdat för hur paketen skallhanteras har blivit föremålför en del missförstånd. Men när om det inte är dags att utfärda nya direktiv kan jag säga att posten,enligt de, uppgifter vi har fått, redan har utfärdat sådana föreskrifter att demissförstånd som kan ha uppstått skall vara undanröjda. Då borde väl ordningenvara återställd på det här området. är tydligen litet upprörd över att jag sägeratt massmedias uppgifter i det här avseendet inte är korrekta. Jag kan gå GötheKnutson till mötes och säga att uppenbarligen är uppgifterna i massmedia ivarje fall inte till alla delar korrekta. Jag har dess värre inte sett vad postchefen i haruttalat. Men jag kan säga så här, att om postverket i hade tänkt hanteradessa föreskrifter på ett mycket oförnuftigt sätt, hoppas jag att postchefeninte är sämre karl än att han ändrar sig och i fortsättningen tillämpar dem påett förnuftigt sätt. 189 vice talman (); Kommunikationsministern retirerade faktisktbetydligt i sitt andra anföi-ande och sade att det tydligen har kommit direktivmen att de har korrigerats med nya bra direktiv. Då vill jag fråga; Vadinnehåller de nya direktiven? Vilka garantier ger de för att det inte blirförsämringar och fördyringar? Det är faktiskt inte bara en massa oklokariksdagsledamöter som har reagerat för detta, utan det är också postmästare påolika ställen. Jag kan ta som exempel ett uttalande av postmästaren i minhemkommun. Det står så här i tidningen: Så skall posten avsiktligt försena sinpaketbéfordran. Men postmästaren i försvarar den nya reformen. Läser mansedan artikeln ser man att han försvarar den av kostnadsskäl. Det skall bli intressant att höra kommunikationsministernredovisa de nya direktiv som verkligen garanterar oförändrad och bra service. 190 (); Jag instärnmer i yttrande,att det skall bli intressant att höra kommunikationsministern berätta om de nyadirektiven. talade ju kommunikationsministern om direktiv. Om det står fel i en tidning eller sägs fel i TV brukarden som anser sig felciterad höra av sig och komma med dementier. Det finnsetiska regler för detta, och det brukar komma fram. Inga av dem som har intervjuatsi den tidning jag har refererat. , har sagt att de ärfelciterade. frågar man sig; Är det några egna påhitt av de regionalacheferna eller av chefen i , som åberopade? Eller ärdet som statsrådet säger, att man har tolkat direktiven väldigt oförnuftigt?Jag uppfattade statsrådet så. Detta är ganska märkligt. Här haglar beskyllningarna.Jag måste säga att detta börjar likna en liten Boforsaffär. 191MARGIT (): Man skall tydligen uppfatta ord väldigtnoggrant. Vi talar inte om direktiv, har jag förstått, vi talar omföreskrifter. Det var därför svaret från kommunikationsministern kundeformuleras på det här sättet. Det var alltså inte fråga om direktiv, utan detvar föreskrifter som dessutom tydligen hade missuppfattats. Efter vad jagförstår hade de missuppfattats mycket högt upp inom postverket, för det var dentillförordnade generaldirektören som hade yttrat sig i frågan och menat.att detvar fråga om rättvisa. Jag tycker att kommunikationsministern bör klarlägga denhär frågan ytterligare. Dét är inte bra att man försöker skylla på deanställda. De har nog inte missuppfattat föreskrifterna. Posten har väl gjortett misstag. Rätta till det! Man behöver ju inte tillämpa ilbefordran inom detegna postdistriktet eftersom posten kommer fram lika snabbt ändå. Så enkelt gårfrågan att lösa. 192ANDERS (); Bara ett litet påpekande rörandekommunikationsministerns svar. Det står klart och tydligt, för alla oss som harsett det skrivna svaret, att det aldrig har utfärdats några sådana direktiv. Dåär det något märkligt att säga att det har utgått andra direktiv. 193 Kommunikationsminister : Frutalman! Några sådana direktiv som har refererats i massmedia och som skulle gåut på att paketen skulle fördröjas, så att de inte delades ut för snabbt, harinte utfärdats. Det är det jag säger i svaret. Däremot finns det föreskrifterom hur pakethanteringen skall gå till och hur den servicen skall ordnas. Det hartydligen uppstått en del missförstånd, men efter kompletterande uppgifterfungerar detta såvitt jag förstår som det skall, och det måste väl ändå varadet väsentliga även för . 194 (); I likhet med hela svenska folket kunde jaglyssna till en centralt högt uppsatt chef inom postverket - jag föreställer migatt det är i vederbörande sitter - som tog på sig ansvaret för dettaoch försvarade det. Det är ytterligt märkligt, herr statsråd, att man kanförsvara någonting som uppenbarligen har utgått från vederbörande själv men somsedan förnekas av någon instans, vilken vidarebefordrar sina synpunkter tillstatsrådet, som uttalar sig i riksdag. Här behövs klarlägganden. Just nu börjar klockan glida mot 18-slaget, och av hänsyntill det skall jag inte förlänga denna debatt. Men statsrådet och postverketsgeneraldirektör är skyldiga svenska folket - allmänheten, postens kunder - ettuttömmande svar. Det vi har fått höra är motsägelser som verkligen skaparförvirring. 195 vice talman (): Frutalman! Jag vill också be kommunikationsministern att tala om för postverketvad som gäller, så att den informationen kan spridas till deras terminaler ochkontor. Jag har , för säkerhets skull, talat med postkontorsom inte har en aning om att det är de gamla bestämmelserna som skall gälla. Dehar givit konkreta exempel på hur krångligt det är för dem, ochde har berättat att de tjuvhåller på paketen. Ge dem ett besked! Då blir vinöjda, och då har den här frågedebatten verkligen haft effekt. Jag kan inte, , ge något klarare besked än att de inte skall tjuvhålla päpaketen. Till vet jag inte vad jag skall säga för att vi skalltala samma språk.Anledningen till att vi inte talar samma språk, utan tydligen talar förbi varandra,kan kanske vara att jag inte är lika imponerad ens av högt uppsatta chefer somtydligen är. Om åtgärder för att öka tågresandet Överläggningen var härmed avslutad. 40 § Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarnatill för middagsuppehåll. 41 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. 42 §Svar på fråga 1986/87:539 om åtgärder för att öka tågresandet har frågat mig om jag tänkervidta några åtgärder för att öka resandet på SJ och om en snabbtågsförbindelseLuleå-Kiruna är tänkbar i en aktionsplan för ökat tågresande. Det är riktigt att SJ:s persontrafik minskat i omfattningunder . Detta är naturligtvis inte bra. Det vore tvärtom avflera skäl önskvärt med en ökad marknadsandel för kollektivtrafik, såväl tågsom buss och flyg. Jag är av den åsikten att ett större samarbete mellan deolika trafikslagen behövs. nämner i sin fråga några förslag tillmarknadsföringsåtgärder. Sådana konkreta åtgärder ligger enligt gällandeordning inom SJ:s eget beslutsområde. Det kan inte vara rimligt att regeringeneller ger anvisning om detaljer i marknadsföringen. Däremot kanregering och riksdag medverka till att organisatoriska och ekonomiskaförhållanden skapas, så att järnvägen ges möjlighet att öka sin effektivitetoch attraktivitet. För SJ:s del har redan ett omfattande arbete med omstruktureringav verksamheten påbörjats. Som jag tidigare nämnt för kammaren pågår också ettutvecklingsarbete inom med sikte på entrafikpolitisk proposition . På frågan om en snabbtågsförbindelse mellan ochKiruna är tänkbar vill jag klargöra följande. Enligt de riktlinjer som förnärvarande gäller för järnvägspolitiken ansvarar länshuvudmannen förjärnvägstrafiken av regional karaktär och SJ för den interregionala trafiken.Detta ansvarsförhållande bör inte förändras. Prot.1986/87:118 Anf. 198 (vpk): Jag vill först tackakommunikationsministern fönsvaret. Om åtgärder för att öka tågresandet Den beskrivning som kommunikationsministern gerbeträffande hur fördelningen av ansvaret mellan de regionala huvudmännen ochstaten är stämmer förmodligen. Men det hindrar naturligtvis intekommunikationsministern, som den främste företrädaren för ägaren, attintressera sig för både strukturinsatser inom SJ och marknadsföringsinsatserinför en eventuell trafikpolitisk proposition. Vad jag framför allt tog upp i min fråga var en del olikaåtgärder som SJ skulle kunna vidta för att om möjligt ta tillbaka en delmarknadsandelar. Jag menar att det måste vara möjligt förkommunikationsministern att ta initiativ i den riktning som jag har föreslagit,nämligen en snabbtågsförbindelse. Jag undrar om kommunikationsministern anseratt ett sådant initiativ vore bra för SJ i vid mening. Jag vill precisera minfrågeställning. Avser kommunikationsministern att ta något sådant initiativ,med hänsyn till den kris som faktiskt hotar SJ och med hänsyn till deomfattande förändringar som måste ske inom SJ om SJ skall kunna återerövra sinställning? Detta är ju något som vi båda vill ur trafikpolitisk ochmiljöpolitisk synpunkt och med tanke på att man inte skall förstöra detinfrastrukturkapital som järnvägarna representerar. Bör man inte ta varje chansatt förbättra SJ:s läge? 199 Kommunikationsminister : Herrtalman! De allmänna synpunkter som anger ligger väl i linje meddiskussionerna om det trafikpolitiska arbetet just . SJ har alldeles nyligenbegärt att regeringen och gör en klarare uppdelning mellan SJ somaffärsverk och det ansvar för infrastruktur i järnvägen som SJ för närvarandehar men söm SJ anser att staten i allt väsentligt bör ha. Vi skall nu föradiskussionerna om hur denna uppdelning skall genomföras så att vi förhoppningsvisfår ett SJ som är mera offensivt än vad det är . Naturligtvis kan den härtypen av uppslag ingå i den framtida trafikuppläggningen för SJ. Som jaguppfattar det vill inte SJ att man från politiskt håll skall gå in i enskildaprojekt, utan dem bör i första hand SJ ta ställning till. Vad ägaren skall göraär att ange de allmänna ramarna för verksamheten. 200 (vpk); Självfallet kommer varje SJ-generaldirektöratt tycka att huvudansvaret åvilar oss. Men varje riksdagspolitiker medsjälvaktning kommer också att tycka att trafikpolitiken är en så viktigsamhällelig fråga att alla bör vara delaktiga i hur den löses. Jag noterar det positivamedgivandeit från , att han tycker att man kan ta detta som ettuppslag för framtiden. Jag hoppas att vi också får se konkreta resultat.Däremot tycker jag inte att man.när det gäller statliga verk och viktigatrafikpolitiska insatser skall överlämna alltför mycket åt generaldirektörerna.Även folket måste ha något att säga till om. Överläggningenvar härmed avslutad. 43 § Svarpå fråga 1986/87:561 om en sovvagnsförbindelse mellan och har frågat mig om jag är bereddatt ta sådana initiativ att sovvagnsförbindelsen mellan och kanåterupp- rättas. .' Jag vill här först understryka att regeringen betraktargoda kommunikafio- ner sorh en viktig förutsättning för den regionala balansen. Vad gäller föi-bindelserna mellan och har också staten aktivt bidragit till en förbättring bl. a. genom Linjeflygs s. k. inre Norrlandstrafik. Vidare finns en direktbusslinje. . ' Som jag också tidigare informerat kammaren om pågår förnärvarande ett trafikpolitiskt utvecklingsarbete inomkommunikationsdepartementet. Inom ramen för detta utvecklingsarbete behandlassärskilt frågan hur norra transportförsörjning kan förbättras. Vad gäller frågan om sovvagnsförbindelsen mellan Östersundoch bör varken regering eller riksdag, med den rollfördelning som gäller,bestärrima järnvägens tidtabeller eller vagnstypér. Detta bör iställetirimligen SJ självt bäst kunna bestämma med hänsyn till bl. 202 (); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. har som sitt regionsjukhus Umeåsjukhus. Många patienter har därför anledning att besöka när dehar fått en svårare sjukdom. Självfallet finns det stort behov av så förnämligatransporter som möjligt. Då är tåg med sovvagn ett utmärkt transportmedel. Manfår en vilsam resa och kommer frami god tid . Efterbehandlingen kan man åka tillbaka. Det blir inga dyra övernattningar, ochsamtidigt blir inte resaii lika arbetsam som då man måste åka bil eller buss. När tågplanen kom 1985 reagerade såväl länslandsting som kommun. Tyvärr har det inte gett något resultat. Jag kan bara konstatera att den här frågan inte heller ger något resultat, för statsrådetbara hänvisar till att man ser över frågan och till flyget, som ju tyvärr inte ärnågot alternativ i när man skall ta sig tvärs över landet. Flyget fungerar faktiskt inte, så flyget är ingenting att hoppas på. Att koppla en sovvagn till befintliga tåg borde vara en självklar service, framför allt för de människor som är sjuka. Jag beklagar att statsrådet inte på något sätt villuttrycka några positiva synpunkter på den här frågan. Tydligen är det så attpersontrafiken ,i skall självdö genom att servicen successivtavvecklas. 203 KommunikationsministerSVEN HULTERSTRÖM; Herr talman! Jag har flera gångersagt att det inte alls är så att järnvägstrafiken i'skall självdö. SJ har ju inte dragit in en sovvagn för att försämraservicen för resenärerna, utan anledningen till indragningen är helt enkelt attdet inte fanns någon nämnvärd beläggning. Det är oftast där som det börjar närdet gäller den här Om en sovvagnsförbindelse mellan och OmLKABis kostnader för malmtransporter genom typen av försämringar. Dethar alltså inte funnits tillräcklig efterfrågan för att man skall anse detmotiverat att ha en sovvagnsförbindelse. Detär klart att om inte resenärerna efterfrågar en tjänst, då skall inte SJ hållapå hur länge som helst och bjuda ut den tjänsten. Anf.204 (): Jag skulle vilja återkomma till det svar som jag fick av statsrådettidigare. Han säger att det redan finns en busslinje, men det är inte sant, fördet finns ingen sådan. Man diskuterar möjligheten att ordna en busslinje. Mensom jag sade är det inte lika rationellt och innebär inte lika god service försjuka människor att behöva åka buss så för att ta sig fill sjukhuseti . Jagtycker att man borde haft ett positivt samarbete mellan , SJ ochÖstersunds kommun eller samtliga kommuner i . När man , somjämtarna har gjort, har accepterat att skall vara uppe i Umeåär detta nästan en förutsättning. Det är nämligen inte naturligt att åka frånÖstersund till , eftersom kommunikationerna egentligen är obefintliga.Därför borde man ha klarat ut den här frågan och åtminstone kunnat ha dennasovvagn. Det är bara att beklaga att det inte kan bli så. Överläggningenvar härmed avslutad. 44§ Svar på frågan 1986/87:565 om kostnader för malmtransporter genomNorge 205Kommunikationsminister : Herr talman! har, medhänvisning till ;s höga fraktkostnader, frågat mig om jag är beredd attuppta överläggningar med min norske kollega i syfte att få till stånd enreducering av de fraktkostnader som erlägger till den norskajärnvägen. . Det är riktigt att har högre kostnader för sina transporterän konkurrenterna. Jag anser det därför angeläget att alla tänkbara åtgärdervidtas för att effektivisera och förbilliga malmtransporterna. När det gällerdirekta åtgärder från min sida vill jag dock erinra om att medanledning av den debatt som tidigare förts om enskilda avtal slagit fast attvarken regering eller riksdag bör ingripa i enskilda prisöverenskommelser. Jagtycker att denna princip är riktig. Jag förutsätter att parterna med sittgemensamma intresse tillsammans kan komma fram fill rimliga överenskommelsersom möjliggör en fortsatt utveckling av :s viktiga gruvverksamhet iNorrbotten. 206 (): Jag skall be att få tacka statsrådet för svaret. Jag är väl medveten omvad har fastslagit, men den här frågan går utanför vad den svenskalagsfiftande församlingen har sagt. Det gäller förhandlingar mellan ochden norska järnvägen. Vad jag vill är attkommunikationsministern skulle försöka övertyga sin norskekollega och den norska regeringen om behovet av att få till stånd rimligafraktkostnader även på den norska sidan av . Läget för är ytterst bekymmersamt. sägerman att man måste rationalisera bort av sina kostnader. Derafionaliseringarna skall väl inte gå ut över de anställda i Sverigeoch i malmfältskommunerna, utan alla måste ställa upp. Enligt de uppgifter som framkommit arbetar företagsledningeni dag med två alternativa strukturplaner, en optimistisk och en pessimistisk.För mig förefaller båda alternativen mycket pessimisfiska. har gott om pengar, men de pengarna måsteanvändas till investeringar för framtiden och inte för att täcka omotiverathöga fraktkostnader. En sådan kostnad är för transporterna på den norskasidan, där man betalar mer än dubbelt jämfört med vad man betalar på densvenska sidan, räknat per tonkilometer. Om ökad säkerhet vid oljetransporter tillsjöss Överläggningen var härmed avslutad. 45 §Svar på fråga 1986/87:569 om ökad säkerhet vid oljetransporter till sjöss har frågat miljö- ochenergiministern om de stora oljeskadorna i Gävleområdet föranleder någon åtgärdfrån regeringen i syfte att skärpa kraven på säkerhet vid oljetransporter fillsjöss. Frågan haröverlämnats till mig. refererar i sin fråga till haveriet medThuntank 5. Vid olyckan läckte 150 å olja ut. En del kunde tas upp isamband med olyckan. Sjöfarten är en internafionell näring. I den mån sjöfartenmedför miljörisker av fartygstekniska skäl måste dessa risker i första handbearbetas i internationella sammanhang. Så sker också fortlöpande inom bl. a.den internationella sjöfartsorganisationen . Ett betydelsefullt arbetebedrivs också inom den s. k. . Där tar arbetet särskiltsikte på de specifika förhållanden som råder inom . Under dethär året har det väckts förslag om att åtgärder skall vidtas för att höjasäkerheten . En åtgärd som diskuteras är hur mankan förhindra att olja läcker ut från ett grundstött fartyg. Arbetet harpåbörjats, och det pågår för övrigt ett möte i i där frågandiskuteras. I viss mån påverkas miljöriskerna av farledsåtgärder, kravpå lotsning m. m. , som är den ansvariga myndigheten, serfortlöpande över detta. Beträffande olyckan med Thuntank 5 vill jag nämna attsjöfartsverket sammanställt en haverirapport. Den utvärderas för närvarandeinom verket. Om verket finner att ytterligare åtgärder bör vidtas för attförhindra att olyckan upprepas utgår jag ifrån att verket kommer att vidtasådana. Frånregeringens sida följer vi naturligtvis utvecklingen, och tjänstemän Prot.1986/87:118 från berörda departement deltar i det pågående arbetet inomHelsingfors- _ ... , ... , ., Jag vill också nämnaatt jag redan i mitt svärden på okad säkerhet vid , ' j p Claessonsfråga om myndighetsansvaret vid oljeskador underströk att jag tillsammansmed försvarsministern och miljö- och energiministern kommer att gåigenom erfarenheterna av Thuntank 5:s haveri vad gäller bl.a. samordningenmellan myndigheterna och informationsflödet. Inomdepartementet förbereder vi också en allmän undersökning av transporterav farligt gods. 208 HANS (): Jag tackar statsrådet försvaret. Vi härikammaren alla de tre statsråd som kan vara berörda av min fråga. Jag inser attkommunikationsministern är ansvarig så länge oljan är i båten. När den harrunnit ut är det miljöministern som har ansvaret. Vi är nog litet chockade inom Gävleområdet. Man sade att200 ton olja inte skulle kunna leda till så mycket, men det är alltså norraUppland, hela Gästrikekusten och en bit av södra som drabbats hårt. Jag har ingen invändning emot något av det som statsrådetsade, men jag vill gå in på en fråga - navigationen. På den här båten påstår man att man har förväxlat enlotsbåt med ett grund. Sedan körde män på grundet. Man hade dåligt med bestick.Enligt en uppgift hade man'tänkt navigera utifrån positionen för en annan båt -och så flyttade den sig. Radarn fungerade inte i det mycket dåliga vädret. I hamn vet man precis var båtarna är, och manhar en väldigt fin kontroll på dem. Man kan till båten säga; Du är på fel.väg.Det är klart att detta är svårare att göra utefter hela kusten, men vad viönskar är naturligtvis att få hjälp av teknisk utveckling, kunna hitta navigationssystemsom ger en större exakthet. Det finns naturligtvis nu nya saker somtröghetsnavigering, satellitnavige- ring och annat. Det är klart att dessa system är svårare att ordna utefter hela kusten än i närheten av hamnar: Min extra fråga till kommunikationsminis tern är:- '...;'.. Finns det tankar om när nya system kan komma, och är det iså fall rimligt att säga att de skall först in på tankfartyg? Det går iframtiden med ny teknik att komma väldigt långt i fråga om att veta precis varman är. Är det någonting på gång här för att man relativtsnart.skall kunna ställa krav på att just de fartyg som har svåra miljöriskerombord verkligen har goda navigationssystem? Jag kanske inte kan ge något exakt svar påHans Lindblads frågor, men vad jag vet - bl. a. efter ett besök på navigationsskolan i rätt - är att den tekniska utvecklingen på detta som på så många andra områden går ganska snabbt.. Min förhoppning är att den skall bidra till att risken elimineras för den typ av förskräckliga olyckor som har drabbat Gävlékusten i det här fallet. Det är.en väg att gå. 110 £11 annan-väg att gå är att vidtaåtgärder på fartygen, exempelvis genom dubblabottnar, men det blir svårare att styra internationellt. På svenska fartyg hardubbla bottnar blivit vanligare och vanligare. Där hänvisar jag återigen tillatt det behövs internationella överenskommelser för att komma till rätta medproblemen den vägen. Jag kan också tillägga utöver det som jag nämnde i svaretatt den här frågan varit uppe till diskussion mellan miljöministrarna pånordisk nivå och att man där mycket engagerat följer dessa frågor och försökerpåverka utvecklingen, så att sådana här olyckor inte skall behöva hända. 210 HANS (): På den här båten fungerade inte radarn i detmycket dåliga väder som rådde. Då försökte man att titta, vilket naturligtvis är väldigtsvårt i storm. Man försökte titta efter den båt som visade sig vara ett skär eller tvärtom. Vad man behöver är minst två navigationssystem. När deinte stämmer överens är det farligt, och då måste man vara mycket försiktig.Man har inte den tekniska utrustningen , men jag är övertygad orn att denkommer. Det är naturligtvis dyra system i början, men det är mycket viktigt gör saker och ting på det här området. Låt mig göra en korhmentar till detta med dubbla bottnar.Vi talar ofta om tahkfartyg, och man tänker sig då tusentals ton olja. Här vardet olja som läckte ut och ledde till stora problem. Nästan vartendafartyg har sin egen bunkerolja på ibland bortåt . Där har man intedubbla bottnar. Miljöriskerna finns alltså inte bara med tankbåtar. Det somhände vid kunde ha hänt med vilket fartyg som helst som tappat sinbunkerolja.