prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — argumenterade för bidraget filllöntagarorganisafionerna från den utgångspunkten att det var viktigt för dematt ha dessa pengar för sin rekrytering och för utbildning av skolinformatörer.Men löntagarorganisationerna är ju inte ensamma om att informera i skolan - detgör också arbetsgivarföreträdarna; SAF svarar för motsvarande information. Mendet har tydligen inte föresvävat och socialdemokraterna att deskulle ha något bidrag till detta ändamål. Och det tycker inte jag heller attde skall ha, för de har pengar nog för att klara den här verksamheten ändå. Avsamma skäl behöver heller inte löntagarorganisationerna detta bidrag. Men vad undvek var att deklarera huruvidahan tycker att det är viktigare att löntagarorganisationerna får det härbidraget än att man har pengar till den regionala stödorganisationen för handikappadeelever. Jag för min del säger klart och tydligt att det är viktigare med stödettill de handikappade. Om tycker motsatsen, får han faktiskt sägadet och inte bara gå förbi frågan. Sedan påstår att vill höjastödet till handikapporganisationerna. Nej, vi vill bara låta dem behålla depengar de hade . Det är ni som tar ifrån dem 1,3 milj. kr. - det ärskillnaden. Jag förstod inte riktigt argumentationen kringöverlevnadsfrågorna. Om jag uppfattade rätt, sade han att SÖkanske på andra program kan fånga upp den här verksamheten. Jag vet inte vaddet betyder, men det är i varje faU inte något argument som ger underlag föratt påstå att man inte skulle behöva några resurser. Det sista resonemanget som förde förstod jaginte heller riktigt, måste jag erkänna. Möjligen betydde det ungefär följande:Om vi gör riktade insatser, om vi ger extra stöd där det bäst behövs, till deelever som är sämst ställda, som är socialt utsatta, som har ett svagtföräldrastöd hemifrån, då kan vi få bra resultat i skolan. Ja, just det, HelgeHagberg. Och det är precis vad vårens besparingsdebatt har handlat om. Det ärju det stödet som regeringen tänkte ta ifrån dem, men som ni nu är på väg attdelvis lämna tillbaka. spar man emellertid 69 milj. kr. på desärskilda åtgärderna i skolan, just de pengar som är avsedda för den härverksamheten samt när det gäller förstärkningsresursen 18 milj. kr. som ocksåskall användas för samma ändamål. Så det var en litet konstig argumentation,. 111BJÖRN (vpk) replik: Helt parentefiskt vill jag säga att jagtycker SAF borde betala skolinformationen åt de fackliga organisationerna. När det gäller behovet av konsulenter för handikappadeelever ignorerar den argumentation som han själv stod bakom iutskottet. för en inventering av behovet, säger . Jag tror i och försig att det kan finnas fler behov som behöver utredas, men jag misstror inteolika handikapporganisationer när de gång på gång stöter på mig och HelgeHagberg om behovet av konsulenter för elever med handikapp i skolan. skalljag ta upp det sista krystade argumentet som kommer med, och detskall jag göra genom att ställa en rak fråga: Har skolhälsovården i t. ex.Örebro de resurser som behövs för att ge det stöd och den information och hjälpsom handikappkonsulenter skulle kunna lämna? Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter/n. 112HELGE () replik: Får jag börja med . Han troratt man med fem konsulenter i fem planeringsregioner kan klara alla de problemsom kan uppkomma i skolan. I det här fallet rör det sig om medicinskahandikapp. Jag var tveksam när frågan var uppe, och jag är detockså . Låt oss avvakta resultatet av den utvärdering som SÖ håller på med.Då får kanske både och vi andra besked om vad som blir denbästa inriktningen för att kunna klara sådana problem som vi inte kanklara reguljärt. Enligt min mening gjorde sig i sitt förstainlägg skyldig till en väldig överdrift. Han påstod att majoriteten inte satsarpå handikappade. Jag skulle vilja säga att vi satsar mest på de elever som bästbehöver stöd. Vi försöker anpassa anslagen och olika stödåtgärder därefter.Detta är inriktningen. Den enda begränsningen ligger i de ekonomiskaresurserna. På olika punkter skulle det naturligtvis behöva satsas mera. Numenar särskilt de borgerliga att det finns en motsättning mellan satsningen pålöntagarnas engagemang i skolan och satsningen på t. ex. handikappade. Detta ärju ett felaktigt resonemang. Löntagarna har fått anslag för attbedriva sin vikfiga skolinformafion och för att verklighetsanknyta skolan ochdess elever till det samhälle som finns utanför skolan. Det är viktigt att viuppmärksammar och uppmuntrar detta arbete, och det är också viktigt attlöntagarna ansvarar för denna uppgift. Representanterna för de borgerligaparfierna säger: Visst är det vikfigt att löntagarna gör detta, men de skallgöra det grafis. Det är typiskt att när man från borgerUgt håll skall göraprutningar så skall de vara riktade mot löntagarna och deras organisationer.Det gäller både löntagarorganisationernas skolinformationsutbildning och derasmedverkan i länsskolnämnderna - där skall det inte behövas några arvoden vidsammankomster.' Detta gäller även beträffande andra betänkanden, som kommersenare . Det är speciellt moderata samlingspartiet och folkpartietsom är ute för att pruta på och minska resurserna när det gällervuxenutbildningen och folkbildningen, som i hög grad är riktad till deorganisationerna. Det var kanske mera jag skulle svara på, men jag fåråterkomma i nästa inlägg. Anslag till centrala och regionala skolmy tidigheter m.tn. 113BJÖRN (vpk) replik: sade att jag var tveksamtill handikappkonsulenter. Det är inte riktigt sant. Ni pekade då på en delproblem utöver dem som redovisas i det här betänkandet. Sekretesslagen sades dåvara ett hinder, men vill ni inte beteckna den som ett hinder för attinrätta konsulenter för elever med handikapp. Jag har inte sagt att femkonsulenter skulle vara ett mirakel för de handikappade, men medge att det ärett steg på vägen och att olika handikapporganisationer inte kan hafullständigt fel i detta. Jag har inte fått något svar på frågan om skolhälsovårdeni har resurser för att tillgodose de behov som handikappkonsulenternatillgodoser för skolelever med handikapp. pekar på att det finns ett problem att lösaoch att den resurs som behövs är skolhälsovården. Man kan emellertid inteförringa problemet så som försöker göra i den senaste repliken.Helge måste ju inse att det här finns ett problem, men han väljer attpeka enbart på skolhälsovård som en möjlig resurs. Min fråga är återigen: Harskolhälsovården i de resurser som krävs för att klara dessa uppgifter? 114 () replik: Jag ber att till protokollet få upprepa deninledning som hade i sin replik . Han sade att våra anslagbygger på att man skall ge mest fill de elever som bäst behöver det. Det varmycket bra sagt, , och jag skall mer än gärna understryka det. Vifår även anledning att återkomma till den frågan under dettariksmöte. sade vidare att vi konstruerar en felaktigmotsättning mellan bidrag till löntagarorganisationerna och exempelvis stödetfill de handikappade eleverna. Varför är den felaktig? Man har här att väljamellan att ge pengar till den ena eller andra verksamheten. Det äruppenbarligen så att och socialdemokraterna tycker att det ärviktigast att ge till löntagarorganisationerna - som en uppmuntran. Är det såatt man misstänker att löntagarorganisationerna skulle utebli från skolan om deinte fick detta bidrag? De har ju faktiskt medverkat i sådant härinformationsarbete innan det över huvud taget infördes någotbidrag. Sedan säger att de borgerliga partiernatycker att det visst är bra med den här verksamheten, men att den inte fårkosta något. Men det ligger ju i organisationernas eget intresse att få kommafill skolan och informera om sina verksamheter. I ett annat sammanhang sägs att detär viktigt och angeläget med undervisning i överlevnadsfrågor, fredsfrågor,miljöfrågor och internafioneU förståelse, men den får inte kosta något. Det är,, att skapa motsättningar mellan å ena sidan löntagarnasinformation och å andra sidan ett viktigt undervisningsområde i . 115 YLVAANNERSTEDT (fp) replik: inleder med att säga attlöntagarorganisafionerna har fått bidrag . Men , detär väl inget skäl för att dessa bidrag skall fortsätta i all evighet.Organisationer som anser sig kunna ha att satsa på börsaffärermåtte väl kunna klara av att betalasina skolinformatörer i den allmänna , vilket dessutom är i deraseget intresse, som sade. Verksamheten är alldeles utmärkt. Detär nödvändigt och viktigt att eleverna får den anknytningen till arbetslivet,men det behöver inte ske med skattemedel. säger vidare att vi ger oss på arvodena tilllöntagarrepresentanterna i länsskolnämnderna. Nej, vi ger oss inte på derasarvoden som sådana, utan vi anser det principiellt fel att dessa representanterskall vara där över huvud taget med tanke på att länsskolnämndernas verksamheti viss del utgörs av myndighetsutövning. I en sådan organisation skall det intesitta representanter som företräder partsintressen. Jag skulle dessutom ytterligare vilja understryka det somockså tog upp, nämligen att säger att man isocialdemokratin vill ge mest till de elever som bäst behöver det. Hur kan nidå anse att ni kan spara 87 milj. kr. på de svagaste eleverna i menändå vilja ge 3,3 milj. kr. i statsbidrag till de rikalöntagarorganisationerna? Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 116 () replik: Jag behöver egentligen inte säga så mycket.Det som behöver sägas har redan sagts av och dådet gäller frågan om anslaget till löntagarorganisationerna. Jag kan barakonstatera att vägrar att svara på den fråga jag ställde fillhonom, men av hans inlägg framgår det ändå klart att han och hans parfi vidbesparingar hellre prutar på anslagen till undervisningen än på anslagen tilllöntagarorganisationerna. Prot.1986/87:94 . A nslag till centrala och regionala skolmyndigheter m.m. . 117HELGE () replik: Det är faktiskt så, , att ämnensom handlar om internafionell solidaritet, ekologi och naturresursfrågor ingårsom naturliga delar i både NO- och SO-ämnena i skolan. Det kan tjäna somexempel på att man visst kan ta upp överlevnadsfrågor och fredsfrågor, som varde exempel nämnde. Det är visserligen så, , attlöntagarorganisationerna föreslår kandidater vid val av ledamöter ilänsskolnämnderna, men de företräder inga partsintressen. De är dock mycketintresserade och aktiva och har möjlighet att tillföra utbildningsverksamhetenvikfiga rön och kunskaper. Från den synpunkten tycker vi frånsocialdemokratiskt håll att de spelar en stor roll och har en stor uppgift attfylla i dessa nämnder. När det gäller skolhälsovården i kan jagnaturligtvis inte i detalj svara på om man där klarar alla de problem ochuppgifter som man kan ställas inför. Säkert gör det inte det, utan det finnsbegränsningar. Men jag är inte säker på att fem konsulenter i femplaneringsregioner löser de problemen heller. Men förmodligen är skolhälsovården en vikfig resurs i vårtskolväsende, och den skall vi slå vakt om. Låt mig för tredje gångenunderstryka att vi får en utvärdering av detta. Låt oss hoppas att vi fårnödiga svar, så att vi i 10 protokoll 1986/87:94 Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. fortsättningeninte behöver "" om det här. Jag påstod att vi har ett skolväsende som ger mest tiU demsom mest behöver. Det är en socialdemokratisk uppfattning att det så skallvara. Det har länge varit så i vårt skolväsende, och det accepterades tydligenockså av de borgerliga regeringarna . Det var de som inledde sparandeti det här samhället, och de var tvungna att göra så som de hade ställt till deti ekonomin i landet - det har vi tyvärr att dras med . Ån en gång yrkar jagbifall till utskottets hemställan. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 118GUNILLA (); Mycket vackert sägs i våra läroplaner förgrundskola och gymnasium om jämställdheten. I läroplanen för gymnasieskolaningår bl. a. att skolan bör verka för jämställdhet mellan kvinnor och män inomsamhällslivet och att skolan bör orientera om könsrollsfrågan och stimuleraeleverna att debattera och ifrågasätta rådande förhållanden. Detta arbete skallbl.a. "leda till insikt om att könen måste vara jämställda". Vi kan lätt få den uppfattningen att det bedrivs ettmycket akfivt arbete för att ändra förlegade attityder och värderingar vadgäller kvinnor och män. Visst finns det exempel på att så är fallet, mengenerellt sett stämmer nog de vackra orden dåligt överens med skolansundervisning. Frågor som rör kvinnors och mäns villkor och värderingar är intenågot som bara helt naturligt kommer med i skolarbetet. Det måste finnas med ilärarutbildningen, och där måste särskilt metodiken att föra injämställdhetsfrågorna i alla ämnen särskilt studeras. För att få till stånd en förändring, som de flestamuntligen bekänner sig till, krävs medvetna, insiktsfulla och långsiktigainsatser. Med andra ord -ingenting förändras av sig självt på detta område. Läromedlenhar självfallet en mycket stor betydelse härvidlag. I mofion Ub348 har och jag tagit upp frågan ompresentationen och framställningen av kvinnor i litteraturhistorier. Vi haranfört ett exempel på en nyutkommen litteraturhistoria för gymnasiet, en bokdär författarna hävdar att de är medvetna om den rådande snedfördelningenmellan kvinnor och män. Trots detta visar en undersökning av -en uppsats på 60-poängsnivån - att de manliga författarna ges av antaletboksidor, medan kvinnorna får nöja sig . Eleverna har fråntagits många förnämliga kvinnligaförfattares liv och verk. Flickorna får nöja sig med mestadels bara manligaförebilder. Kvinnors värderingar som bygger på deras kunskaper och erfarenheterfår ingen genomslagskraft. Vi inbillar oss gärna att en successiv förbättringinträffat . Tyvärr är så inte fallet. I den nyssnämnda uppsatsen medrubriken redovisar BoelSöderbergh resultatet av de undersökningar hon gjort på elvalitteraturhistorier för skolbruk avseende kvinnliga författare och hur debehandlats. "Manväntar sig att finna att läroboksförfattarna ägnar skäligt utrymme åt kvinnorna dåjämställdheten finns inskriven som ett av målen i både gymnasiets ochgrundskolans läroplaner. Det är därför förvånande att upptäcka att kvinnornassidutrymme minskat till hälften eller mindre jämfört med äldrelitteraturhistorier som skrevs för den skola som inte värnade speciellt ompojkars och flickors lika värde och rättigheter." Vidare skriver BoelSöderbergh: "Jaghar också visat pä hur vår kvinnliga nationalskald tappatutrymme i förhållande fill vår manlige nationalskald . "Studien visar sålunda på ett övertygande sätt att kvinnor i litteraturhistoriennu erhåller ett mindre utrymme . Förebilderna för unga kvinnor blirklart färre, och kvinnors värderingar åsidosätts. Ivår motion anser vi att en effekfiv och djupgående läromedelsgranskning frånjämställdhets- och könsrollssynpunkt bör ske. Utskottet,som avstyrker motionen, hänvisar till en förestående utredning som skallkartlägga situationen på läromedelsområdet och utgår från att frågor av den artsom aktualiseras i motionen tas upp i detta sammanhang. Utredningskvarnenskall alltså mala under en oviss framtid. Dock är statens läromedelsnämndoförhindrad att redan nu utföra s. k. temagranskning av läromedel även i andraämnen än de samhällsorienterade, om man så vill. Vår motion är en del av denopinionsbildning som tydligen krävs för att så skall bli fallet. Jag anser attdet är en skyldighet att hålla i blåslampan för att om möjligt väcka dem somstillatigande ser hur kvinnor och kvinnors värderingar försvinner ut urhistorien, dvs. det lilla som kan finnas. Jag kommer med stort intresse att följa vad som sker på detta område. Anslagtill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m. m: Överläggningenvar härmed aslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetspleum.) 1986/87:11 om anslag till forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade att debatten i frågaom detta betänkande skulle vara gemensam för samtliga punkter. Anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. 119 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 11 behandlas anslag fillforskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet m.m. Moderatasamlingspartiet anser att statens stöd till forskning i största möjligautsträckning bör vara fritt från statlig styrning. Det är en styrka för helasamhället att universiteten kan fullgöra sin kritiska funktion. Anslag till forskning, och centralt utvecklingsarbeteinom skolväsendet, m. m. dennabakgrund i tidigare sammanhang föreslagit att de medel som fördelas via s.k.sektorsorgan, dvs. departement och myndigheter, förs direkt tillfakultetsanslagen. Till anslaget B 7, Forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet, anvisar regeringen omkring 30 milj. kr.Av dessa medel används ungefär hälften till forskning om förskola, grundskola,gymnasieskola och vuxenutbildning. Vi anser att sådan forskning skulle gynnasav att resurserna för den på inomvetenskapliga grunder bedrivnasamhällsvetenskapliga forskningen ökas. Vi föreslår därför att 5 milj. kr.överförs från anslaget B 7 till anslaget D 19, Samhällsvetenskapligafakulteterna. Jag yrkar med detta bifall till reservation 1. , I betänkandet behandlas också frågor som rörlärarfortbildning. I motion 1986/87:Ub827 anförs mycketvälmotiverade synpunkter på fortbildningens organisation. Jag utgår från attYlva i sitt anförande närmare kommer att utveckla dessa och nöjermig därför med att här yrka bifall också till reservation 2. Slutligen, herr talman, några ord om utbildningen avhandledare för den nya grundskollärarutbildningens praktikdelar. Vi har tidigare hävdat att den nyagmndskollärarutbildningen fått en olycklig utformning. Jag skall inte här taupp en ny debatt om hur utbildningen borde varit utformad utan vill bara pekapå att systemet med s. k. senarelärare kommer att urholka lärarnasämnesteoretiska kompetens. I avvaktan på ett nytt beslut bör därför den ibudgetpropositionen föreslagna utbildningen av handledare förgrundskollärarutbildningens praktikdelar inte genomföras. Därmed kan anslaget B8 minskas med 2 milj. kr. Med det anförda yrkar jag bifall också tillreservation 3 i utbildningsutskottets betänkande nr 11. 120YLVA (): har i sin partimotion om skolanpekat på de olägenheter som den nuvarande fortbildningen med korta kurser omett par poäng, uppdelade på flera olika pass, medför för skolan. Kontinuitetenförsvinner och eleverna blir oroliga av att en mängd vikarier kommer och går iklasserna. har följden t.o.m. blivit att ansvarskännande lärareavstått från fortbildning för att inte äventyra arbetsron i sina klasser. kommer en stor grupp lärare attvara aktuell för fortbildning. Vi anser att både den nuvarande och den kommandefortbildningen måste organiseras och förläggas så att den inte kommer påschema-lagd tid. När det sedan gäller beloppet till handledarutbildning ärockså inställning till den föreslagna lärarutbildningen välkänd.Vi ansluter oss där till yrkande om avslag på de 2 miljonerna. Vi anser också att med hänsyn till detstatsfinansiella läget får utveckla prov för komvux utan fillskott av särskildamedel, lika väl som att utgifterna för det nationella utvärderingsprogrammetnästa budgetår får begränsas till 2 milj. kr. Med hänvisning till de anförda synpunkterna yrkar jagbifall till reservationerna 2, 3 och 4. 121MARGARETA (): Lät mig inledningsvis be att få yrka bifalltill utbildningsutskottets hemställan i betänkande 1986/87:11, vilket innebäravslag på samtliga reservationer. Forskningen skulle gynnas om vi tog bort 5 milj. kr. frånSÖ, säger . Med anledning av det reserverar sig ochsäger att de här pengarna skall inte SÖ styra, utan de skall hanteras lokaltute på högskolorna osv. Då skulle jag vilja fråga: På vilket sätt skulleforskningen gynnas? Det tycker jag skulle vara intressant för oss att fåbelyst. I reservation 2 har moderata samlingspartiet ochfolkpartiet pekat på en del problem - redogjorde också för dem- nämligen de olägenheter som fortbildning kan innebära för elever och lärare.Men de här problemen har ju uppmärksammats på olika sätt, och inomregeringskansliet bereder man nu frågan och försöker finna vägar för hurfortbildningen skall utformas . Som utskottsmajoriteten ocksåuttrycker det i betänkandet är det väl lämpligt att vänta och se vad man kankomma fram till för lösningar. 1 stället föreslår reservanterna att fortbildningen skallförläggas till andra tider. Det kommer naturligtvis att medföra andra problem.Skall fortbildningen ske eller skall den ske under ferietid? Dåkommer givetvis krav att resas på ersättningar till personalen, vilket i sintur föranleder ökade kostnader. Den frågan tycker jag att reservanterna bakomreservation 2 bör belysa för oss. Sedan är det det här konstiga med lärarutbildningen. Jagskall instämma i vad sade - vi skall inte ta någon debatt om den.Men faktum kvarstår ju, och jag tycker att moderata samlingspartiet ochfolkparfiet någonstans måste upptäcka att vi här i riksdag har fattatett beslut om en ny grundskollärarutbildning som träder i kraft . Jag vet inte vad ni förväntar er av ett regeringsskifte1988. Skulle ni meddela elever som eventuellt har kommit in på gmndsskolläramtbildning-enatt den inte kommer att se ut som den de har sökt till, för nu har ni tagitöver och då skall den se ut på ett annat sätt? Det får ni väl först diskuteramed i en regeringsöverläggning. Men bör inte de elever som skall tas in på den härutbildningen, lärarkandidaterna, få möjlighet till en god utbildning? De skallju komma ut och ta ansvaret för den utbildning som barnen skall hai . säger ni att de inte kommer att få en tillräckligt brautbildning. Men det är inte det vi skall diskutera här, utan vi diskuterar detfaktum att utskottsmajoriteten föreslår att de här kandidaterna skall hautbildade handledare som kan ta vara på dem när de börjar sin utbildning så attde får en bra praktik och får goda kontakter med skolan och den undervisningsom där bedrivs. Jag tycker det är en mycket underlig reservation ni haravgivit i avvaktan på nya beslut. Beslutet har ju redan fattats här iriksdagen. I sina ansökningar om medel för ett provprogram inomkomvux och också ett nationellt utvärderingsprogram har SÖ begärt 7,3 miljoner.I budgetpro- Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. 11 protokoll 1986/87:94 Anslag till forskning och centralt utvecklingsarbeteino/n skolväsendet, m. m. positionenföreslås en nedskärning av det beloppet till 5,3 miljoner. föreslår reservanterna i reservation 4 en ytterligareneddragning med 1,5 milj. kr. när det gäller utvärderingsprogrammet. I dettafall står för reservationen och vill dessutom skära ned med 2 milj.kr. när det gäller möjligheten att söka samråd mellan komvux-utbildningen ochgymnasieutbildningen. Det har diskuterats tidigare vilka ekonomiska insatser sombehövs och vad som kan göras utan tillskott av ekonomiska medel. Jag måste sägaatt om kraven från bifalls, kommer SÖ att förlora 5,8 milj. kr.utifrån de anslagsäskanden har gjort för det nationellautvärderingsprogrammet. Då blir det inte mycket pengar kvar. Man kan då frågasig om över huvud taget vill att man skall ta itu med detta.Folkparfiet säger dessutom rent ut i reservation 4: Att utveckla prov förkomvux bör kunna lösas utan tillskott av särskilda medel. Vi kanske kan fånågra förslag på hur det skall ske. 122 (): undrade hur i all sindar forskningen skulle gynnas om man plockade bort 5 milj. kr. Först och främst, , plockas intenågra 5 milj. kr. bort från forskningen. Däremot sade jag att den fria ochobundna forskningen skulle gynnas om dessa pengar flyttades över till anslagetför de samhällsvetenskapliga fakulteterna. Det är detta som är poängen,. 123 (); När det gäller synpunkterna på fortbildningentycker att vi skall vänta och se vad arbetsgruppen somarbetar i departementet kommer fram till. Vår inställning är att inriktningenpå dess arbete skall leda till att fortbildningen läggs på icke schemabundenfid.