prot · GA09124 · 1986-12-31 00:00:00 — En stor summa vill vi spara när det gäller stödet tillavveckling av lågproducerande bestånd, de s. k. När detta bidraginfördes ställde vi helt upp på denna tanke. Tanken var och är fortfarande bra.Det är en framtidssatsning, och den kommer att ge skog på lång sikt och skapasysselsättning. När vi fattade beslutet om detta stöd var avsikten att detskulle budgetfinansieras. I och med att kostnaderna genom skogsvårdsavgifternalagts över på skogsbruket säger vi nej. Det är en överföring av pengar frånsöder till norr. Det innebär i praktiken att skogsägarna i söder betalarregionalpolitiken i norr. Vi anser att detta är fel. Tanken bakom bidraget äralltså god, men vi kan inte vara med om att finansiera det på detta sätt. Vi har också yrkat avslag på anslaget till byggande avskogsbilvägar. Detta är en för skogsbruket och för landet mycket lönsaminvestering. Skogsbilvägar är lönsamma. Vi vet av erfarenhet att man vidanläggning av skogsbilvägar Också får fram mycket virke, och följden blirockså en betydligt bättre skogsvård. När vi måste spara för att täckabortfallet av de pertgar som skogsvårdsavgiften inbringat, måste vi spara ävenpå detta område. Byggandet av skogsbilvägar är en av näringens mest lönsammainvesteringar. Vi föreslår i stället att byggandet av skogsbilvägar stimulerasgenom att skogsägaren får göra ett direktavdrag från skogsintäkten med helainvesteringsbeloppet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 18, 24 och 25. 26LARS (); har lämnat en bredredogörelse för läget inom skogsnäringen . Det finns inte så mycket atttillägga till den redogörelsen. redovisade de problem somfinns att få till stånd tillräckliga avverkningar; byråkratin, den förändradelagstiftningen och mycket annat. tog också upp de tre borgerligapartiernas gemcrtsam-ma reservation. Även jag tycker att det är bra att dengemensamma reservationen fogats till betänkandet. Även vi har tidigare yrkat påen översyn av skogsvårdslagen. För oss är det viktigt att man i-detta samman- häng ocksåser till att naturvårdsintressena bevakas. reservationer i övrigt tar upp frågorna omskyddsbehov för fjällnära skogar, om urskogar och om avvägningen mellan detnödvändiga utnyttjandet av skogen och de skyddsåtgärder som är nödvändiga föratt bevaka naturvårdsintressena i samband med avverkningar. Vi är intemotståndare till ett rationellt skogsbruk. Vi vill underlätta ett rationelltskogsbruk, som vi vill avgränsa och säkerställa naturvårdsintressena. Jag vill beröra frågan om 5;3-bidragen, som de borgerligapartierna med olika mofiveringar vill avveckla. Miljöopinionen i landet har länge varit kritisk mot detsätt som 5:3-bidragen utnyttjas på. Dessa bidrag har bara delvis tjänat desyften som avsetts, och de. har hotat starka naturvårdsintressen. Socialdemokraterna och vpk bildar nu en majoritet för ettbibehållande av dessa bidrag. Jag vill påminna om att vpk ibland harframställt sig som en stark värnare av naturvårdsintressena. värnar vpk om5:3-bidragen och yrkar dessutom på större anslag än andra partier tillbyggandet av skogsbilvägar. Dessa bidrag har kritiserats för att de i storutsträckning används för att bygga vägar i särskilt miljökänsliga områden. Detär naturligtvis en rättighet för varje parti att ha sin uppfattning, men det ärockså viktigt att de miljöengagerade i landet får information om var de olikapartierna står. Jag skulle gärna vilja få en kommentar till dettaav . Han är visserligen ensam företrädare för sitt parti i den härdebatten, och jag vet hur det kan vara när man är ensam företrädare för ettparti i en stor debatt. Men det vore ändå intressant att få höra hur hanmotiverar vpk;s ställningstaganden i dessa frågor. vill inte stoppa avverkningen iNorrland. Vi vill tvärtom klarlägga var avverkningen kan göras. Vi vill minskabyråkratin och minska riskerna för de konflikter som ständigt uppkommer närintressemotsättningar uppstår. Vi vill att det klart skall redovisas yilkaområden som skall skyddas. Vi anser också att det måste ställas resurser tillförfogande för att på olika sätt ersätta dem som mister avverkningsrätten, bl.a. genom att utbytesmark ställs till förfogande. Domänmark kan användas förmarkbyten och i viss utsträckning utförsäljas till ägare av mindre skogsbruk.Vi vill också i Samband med den översyn av lagstiftningen som vi anser varanödvändig diskutera om inte någon del av skogsvårdsavgiften kan användas föratt säkerställa de områden som behöver skyddas. Som det är rullar regeringen ett bergav skyddsbehov framför sig. Hur tänker socialdemokraterna klara skyddsbehovet?Hur skall resurser ställas till förfogande? Hur skall vi få en utvärdering avområden över hela landet som behöver skyddas? I anser vi att visamtidigt som skogsbruket effektiviseras har råd att avsätta av skogsmarkenför skyddad utveckling. Det procenttalet är inte högt i förhållande till vad somgäller i jämförbara länder. Jag yrkar bifall till reservationerna 18, 21,23, 26, 29 och 32 och till övriga reservationer i betänkandet somrepresentanter för har undertecknat. 3 protokoll 1986/87:124-126 Prot.1986/87:124 15majl987 27JAN JENNEHAG (vpk) replik: tar upp frågan omskogsbilvägar. vill för detta ändamål anslå 40 milj. kr. och vpk 67milj.-kr. Det gäller här naturligtvis i och för sig anslagsbeloppens storlek,men det finns också en annan aspekt på. att vi hamnar på dessa olika belopp. Vi behöver skogsbilvägar om vi skall kunna bedriva ettrationellt skogsbruk. Det finns områden i där skogsbilvägnätet ärunderdimen-sionerat. Det kan då finnas risk för att det sker ett överuttag frånde skogar där man har ett nät av skogsbilvägar och att överavverkning sker ivägarnas närhet. Vi anser därför att det ur naturskyddssynpunktär bättre attsamhället går in med stödåtgärder och kontrollerar hur och var dessa vägar drasför att dessa på bästa sätt skall kunna anpassas till miljön. Grunden för 5:3-bidragen är naturligtvis hur vi skallhantera skogsvårdsavgiften. Denna avgift finns oavsett om moderater,folkpartister eller centerpartister önskar ha den eller inte. menar att de pengar som flyter in skulle kunnaanvändas exempelvis till bevarande av urskogar. Men vad vi behöver är ju enkanal för att fördela skogsvårdsavgiftens medel, för att på samma sätt som5:3-bidraget kanalisera den stora mängd pengar det är fråga om. Och tror jaginte att det räcker med ett program för urskogars bevarande. Jag vill faktiskt bolla frågan tillbaka till LarsErnestam. Varför stödde inte vpk:s motion, där vi föreslår attpengarna skall få användas till gallring och hjälpplantering? Uppgiften äralltså att hitta en kanal som på samma sätt som 5:3-bidraget förmår fördeladenstora mängd pengar som används. När det gäller naturvårdsaspekterna' menar vi att de tillstor del har tillgodosetts genom den skrivning som utskottsmäjoriteten stårbakom. 28 () replik: försvar för det ökade anslagettill skogsbilvägar är att utbyggnaden görs under statens kontroll. Det svaretär jag inte nöjd med. Jag förstår möjligen att det kan stämma med syn på statens roll. Men problemet är ju attde konflikter som vihar haft , när man byggt skogsbilvägar i mycket miljökänsliga områden,-gäller sådana vägar som har byggts under statens kontroll. håller alltså inte. Närdet gäller 5:3-bidraget ärdet riktigt att vpk i enmotion har tagit upp en del synpunkter och att utskottsbetänkandet ärmodifierat i någon ringa mån. Men kvar står att vpk har ställt sig påsocialdemokraternas sida och att vi därigenom har 5:3-bidraget kvar. Dét hadenu funnits en möjlighet att få den andhämtrtingspaus som var nödvändig för skulle kunna tillgodose skyddsbehov och annat. Sedan är det riktigt att det iframtiden också behövs insatser för skogsvård. vad som hade behövts varatt 5:3-bidraget hade försvunnit. 29JAN JENNEHAG (vpk) replik: är ju att vi i vårmotion hade ett villkor- att pengarna skall stanna i skogsbruket. Sä länge detinte fanns en majoriteti utskottet som tog fasta på detta och talade om hur pengarna skall användas iskogsbruket, var det i realiteten ingen majoritet för att avskaffa bidraget. Det borde, tycker jag, finnas möjligheter framöver attdiskutera hur de instrument skall se ut som kan göra att vi får slut på denhärtill synes ändlösa debatten om 5;3-bidraget, som motiverås av miljöhänsyn mensom i verkligheten också har andra aspekter. Jag tycker-att ochframför allt "hakar på" en miljöopinion. Men grunden tilldet hela är egentligen - från sida i varje fall - att man villavreglera skogsbruket i möjligaste mån. Man vill ha bort skogsvårdsavgiften ochdärmed också 5;3-bidraget. 30LARS () replik: Vi vill avregleraskogslagstiftningen, det ärriktigt. Därvidlag har vi en gemensam ståndpunkt hos de borgerliga partierna.Men har år krävt skydd för de starkanaturvårdsintressena. Och det är beträffande det kravet som jag riktarkritik mot Jän Jennehag för att ni inte har ställt upp. Den här diskussionen om att pengarna finns med i dettasammanhang håller inte. Pengarna är en sak, och 5:3-bidraget är en annan sak.Vi har visserligen sänkt anslaget med 20 milj! kr., men anslaget finns iprincip kvar. skulle jag, rried hänsyn till vår synpunkt attskogsvårdsavgiften också skulle kunna användas i skyddssammanhang, vilja frågahur ser på möjligheterna att skydda dessa skogsområden som behöverskyddas ur naturvårdssynpunkt. Tredje vice talmannen anmälde attJan Jennehag anhållit att till protokollet få antecknat att hart irtte ägderätt till ytteriigare replik. Som vi har hört tidigare från denna talarstoli dag, är skogen en av de viktigaste naturresurser som vi har i . Vidsidan om jordbruket är skogen en mycket stor tillgång för vår försörjning.Skogen är basen för den exportindustri som ger oss.de mesta pengarna för attköpa nyttigheter utifrån. Detta beror ju på att skogen är mycket väl skött. Vihar haft en skogsvårdslag som har tryggat tillväxten i skogen ochsom. har ställt krav på skogsägaren. har vi haft både dugliga ochansvarskännande skogsbrukare, som medverkat till att resultatet har blivit såhär bra. Vi har större tillväxt i kubikmeter skog än vad vi någonsin hafttidigare. Det är en bra förutsättning, som vi har att arbeta vidare med. Vad vi har diskuterat i det här sammanhanget är hur dennaresurs skall skötas, vem som skall bestämma om detta och på vilket sätt, ochhur mycket vi skall ta ut av den här nyttigheten . Det har juförekommit kritik för att man inte har huggit tillräckligt mycket, och det harockså förekommit kritik för att man inte har skött det hela på bästa sätt ialla sammanhang. Men just det faktum att vi har en så stor skogstillväxt är juett bevis för att man trots dessa påståenden har skött skogen bra. När detgäller avverkningarna och deras storlek har vi under det senaste åretkunnat se en mycket klar ökning. Det beror på att marknadskrafterna harfungerat som de rimligtvis skall fungera. När vi har ett behov av att huggamåste priserna gå upp, så att de som äger skogen får en rimlig förutsättningför att kunna hantera verksamheten. Vi har ju nu i - och i utskottet - agerat för enny skogsvårdslag, eftersom vi menar att lagen borde vara mindre detaljregleradoch ge brukarna större utrymme att spela inom. Vi ser fram mot den översyn somvi har begärt. har vi inte fått någon majoritet för den, men det är jumöjligt att detta ändras . Även majoriteten i den här kammarenkommer väl underfund med att det krävs en översyn avskogsvårdslagen för att den skall fungera på ett bra sätt. Dessutom har vi ju fått en annorlunda syn också inom deorgan som hanterar skogsvården när det gäller trädslagsblandning och annat. Vihar en helt annan och positivare syn på lövskogen än vad vi hade . Detta är ett bevis för att saker och ting är föränderliga, ochdet är egentligen någonting som vi skall vara glada över. Skogen är ju inte baraen resurs som vi tar nyttigheter ur rent ekonomiskt sett, utan skogen är ocksåen tillgång när det gäller rekreation och fritid, landskapsbild osv. Genom attvi på det här sättet har en litet mera differentierad syn på detta medträdslag, blir resultatet mycket bättre. Jag tycker inte att det stora bekymret när det gällerskogen ligger på det här planet. För mig är det stora bekymret miljöns påverkanpä skogstillväxten - och även . Jag var för inte så länge sedan påen konferens i om luftföroreningar och försurningsproblem. Manredovisade där situationen i skogen, framför allt för våra barrträd men ävenför lövträden, som ju också är drabbade av miljöskador. Jag var kanske intemest chockad av de resultat vi fick se i det sammanhanget, eftersom det juegentligen inte var fråga om några nyheter. Men där bekräftades det som vilänge har trott och i vissa fall också vetat, att barrförlusterna på vårabarrträd är ganska stora och inom vissa områden mycket stora. På ,framför allt i stråk från in mot landet och från , ärbarrförlusterna mycket stora. Det här leder utan tvivel till minskad tillväxt. lutar man sig mot det faktum att vi har en störreskogstillväxt än vi någonsin har haft. Men den beror på, som jag inledningsvisnämnde, att det finns fler träd i än . Vi harplanterat skog på kalmarker och ljunghedar, och vi har tagit bortskräpskog och planterat nya träd. På det sättet har vi fått väldigt många trädsom växer och väldigt många träd som är i den ålder att de växer väldigtmycket. Men tittar vi på det enskilda beståndet eller t.o.m. pådet enskilda trädet, kanske inte bilden är riktigt lika positiv. Denmiljöpåverkan som sker och som har skett innebär ju att träden har tappat barreller löv och inte skjuter skott på det sätt som de skall göra. Det innebärofelbart att de växer sämre. Nej, det jag var mest chockad över på den här konferensenvar egentligen att man från regeringens och ansvariga myndigheters sida intetar detta problem med det allvar som man borde göra. Man gjorde precis som jagsade, man lutade sig mot det faktum att vi har en större tillväxt i skogen änvi någonsin har haft, och med det ville man bevisa att bekymren inte är såstora. Experterna som deltog i konferensen redogjorde dock på ett mycket klargörandesätt för att de här problemen finns. Jag tror alltså att det är viktigt att vigör någonting och att vi gör det mycket snabbt. Det är egentligen detta som jag tror är det storabekymret. Sedan tvistar vi då här om olika sätt att hantera pengar som vi hartill skogsbruket. En sådan sak är skogsvårdsavgiften, som vi i villskall tas bort, för den avgiften är en beskattning av skogsbruket och inte baraen omfördelning av pengar för att skapa nyttigheter för skogsbruket. Som konsekvens av att vi vill ta bort skogsvårdsavgifternakommer en del av de bidrag som betalas med dessa avgifter också att försvinna.Det har vi då reserverat oss för. Ett sådant bidrag är 5;3-bidraget, som vi hardiskuterat här i kammaren. Det är ingen tvekan om att det sättpå vilket pengarna har använts har lett till att en hel del känsliga marker harförsvunnit som kanske borde ha varit kvar. Det är ett av motiven till att vi nu föreslår attskogsvårdsavgifterna tas bort. En hel del hagmarker kommer då att bli kvar, menskall hagmarkerna vara av intresse krävs det också att de sköts. Jag tror attdet behövs betande djur i dessa marker för att de skall vara till den nytta ochdet nöje för oss som vi vill att de skall vara. Det har diskuterats skogsbilvägar. Jag tror attskogsbilvägar är någonting väldigt viktigt för att vi skall få ut något avskogen. Därför står vi bakom att det skall ges anslag för byggande avskogsbilvägar. Det är i de glesbygder där problemen är störst somskogsbilvägarna är till mest nytta. Naturligtvis skall man vara försiktig när man byggerskogsbilvägar så att man inte förstör, men det har också utskottet uttalat, ochpå den punkten har vi varit eniga. Däremot har vi från reserveratoss mot att man skulle bygga sådana här vägar ovanför skogsodlingsgränsen, i defjällnära skogarna där de utan tvivel kan skapa problem. Där skall vi vararnycket försiktiga med att hugga, och mau bygger ju inte vägar om man inteockså skall hugga. Från sida har vi också när det gäller defjällnära skogarna krävt att få en naturvårdsgräns, så att det blir klarlagtvar någonstans det egentliga skogsbruket tar slut, och man måste ha en annansyn på hur man skall hugga och hantera skogen. har ju varit uppe och tittat på defjällnära skogarna, och det har lett till mycket skarpa skrivningar från utskottet som vi har varit eniga om. Jag tror att det varit nyttigt att vi varit överens därvidlag, mendet tar inte bort behovet av en naturvårdsgräns, för måste detta ut. ' Med det här vill jag yrka bifall till dereservationer som representanter i jordbruksutskottet haravgivit till betänkandet. Det är reservation 18 om en översyn avskogsvårdslagen, reservation 20 om skogsvårdsbidrag, reservation 22 omnaturvårdsgränsen, reservafion 27 om bidrag till skogsvård och reservafion 34om vägar ovanför skogsodlingsgränsen. 1986/87:124 . 32JAN (): Skogsnäringen är av grundläggande betydelseför landets ekonomi och välstånd. Det har sagts förut, och det är vi överensom. Prot.1986/87:124 . avexporterade skogsprodukter ärca . Många orter i vårt land ärhelt eller till stor del beroende av skogsindustrins utveckling. En fungerandeskogspolitik är därför ett av de viktigaste medlen för att få landets ekonomi ibalans och'för att trygga sysselsättningen för mänga människor och iframtiden. en naturresurs som måste vårdas med ansvarför kommande generationer. Det är i och för sig ett synsätt som präglatskogspolitiken alltsedan skogsvårdslagens tillkomst i börjart av . Med dagens kunskaper om samspelet i naturen vet vi att detär nödvändigt att anpassa skogsmarkens utnyttjande som virkesproducent efter delagar som är naturgivna. Men skogsmarken skall inte bara producera virke. Imålet för skogspolitiken ingår också hänsyn till andra viktigasamhällsintressen. Medborgarna i värt land skall ha tillgång till en godskogsmiljö för rekreation och friluftsliv. Värdefulla naturtyper måste bevarasför eftervärlden. Miljöer som säkrar fortlevnad av hotade arter av växter ochdjur skall bevaras. Andra intresscrt som måste tillgodoses är bl. a. rennäring,kulturminnesvård och turism. Därför har slagit fast attprincipen om mångbruk skall vara vägledande för skogsbrukets metoder. Ipraktiken har det också visat sig vara möjligt att förena virkesmålet mednaturmålet. Framtiden för skogsnäringen rymmer både hotoch möjligheter. Från allt fler platser i vårt land rapporteras allvarligaskador på skogen. Luftföroreningarna är ett övergripande hot som bara kanmötas.genom internationella överenskommelser och kraftfulla åtgärder härhemmaför att minska utsläppen. Inom regeringen pågår också arbetet med ett nytthandlingsprogram.mot luftföroreningarna och försurningen. Möjligheterna ligger i ett fortsatt ökat virkesuttag somär väl förenligt med ett långsiktigt och uthålligt skogsbruk. Tillväxten ärbetydligt större än avverkningen. Det är glädjande ätt notera att de skärpningar avskogsvårdslagen som gjorts och de särskilda resurser ochåtgärder som sattes in från regeringens sida för att stimulera tillökad avverkning nu ger effekt. Vi har den högsta avverkningen på mångaår, . Lorentzon sade att vi inte vet orsaken, men han instämmeri bedömningen att utvecklingen går åt rätt håll. Jo, det finns faktiskt enutvärdering som har gjort. Vad som är intressant i denutredningen är, med tanke pä vad Lorentzon säger om prisets betydelse, att merän hälften av skogsägarna inte anser att virkespriset har någon avgörandebetydelse för avverkningsbeslutet. Den helt avgörande faktorn är de samladeåtgärder som har satts in från samhällets sida, inte minst de kontakter somskett direkt med de skogsägare som visat låg avverkningsbenägenhet. Prognosen framöver ser också positiv ut, förutsatt attskogsbruket och skogsindustrin tar ett gemensamt ansvar förvirkesförsörjningen. Den avverkningskampanj som genomförs avskogsvårdsstyrelserna, där 30 000-35 000 skogsägare med lågavverkningsbenägenhet skall kontaktas, har-rönt ett bra gensvar blandskogsägarna. har varannan rådgivning lett till hyggesanmälan, och merän var fjärde rådgivning har lett tillbeställning av utsyning. Kampanjen bedöms kunna ge perår i uthållig avverkningsökning. Regeringen föreslår för nästa budgetårfortsatta ökade insatser frän statens sida för information, rådgivning ochöversiktliga skogsinventeringar. 80-taleis skogspolitik har i många avseenden varit framgångsrik,även om det fortfarande finns betydande eftersläpningar i skogsvården.Återväxten har förbättrats. Röjningarna har faktiskt mer änfördubblats. Skogsskyddet i vårt land håller enutomordentligt hög standard.' En bättre naturvårdshänsyn har uppnåtts genombetydande satsningar på utbildning och information i fauna- och floravård och iskogsekologi, som genomförts bland skogsvårdsorganisationens personal,skogsarbetare och skogsägare. Det förtjänar att i det sammanhanget ge ett erkännande fördetta goda resultat till den personal inom skogsvårdsorganisationen som har attverkställa beslut i detta sammanhang. Men det måste också sägas att landets skogsägare harställt upp skogspolitik. Det visar inte bara den ökadeintensiteten i skogsvården utan även den ökade avverkningen, och det bådar gottför framtiden. Skogsägarna ställer alltså upp skogspolitik,men de borgerliga partierna här i gör det inte - jag höll på att sägaatt de snart är de enda som inte gör det. De återkommer med en tennsoldatsståndaktighet med samma reservationer år när vi behandlar budgeten förskogsbruket, helt obekymrade över att verkligheten för länge sedan har sprungitifrån dem. kommer i ett senare inlägg att ta uppfrågorna som rör det fjällnära skogsbruket. Själv skall jag kommentera någrafrågor som har tagits upp i tidigare inlägg och som återfinns i reservationer ibetänkandet. Jag skall först kommentera det gemensamma borgerligakravet på en översyn av skogsvårdslagen. Jag förstår mycket väl den glädje somSven uttrycker över att man har samlats i det borgerliga lägretefter fyra . Jag konstaterar att nu har anslutit sig till de gamlamoderata kraven. har verkligen bytt fot i den här frågan. Jagrekommenderar den intresserade att ta del av den debatt som nyblivneutskottsordförande förde just i denna fråga med företrädare idenna kammare. Läs denna debatt, och bedöm sedan ställningstagande närdet gäller att nu ansluta sig till en gemensam borgerlig reservafion i vilkenman kräver en översyn av skogsvårdslagen. Jag vill fråga inte minst representant: detinte bra att avverkningarna ökar? Är det inte bra att det röjs och gallras mer?Är det inte bra att man allt bättre hanterar frågorna om naturvårdshänsyn? Vadär det egentligen ute i verklighetens skogsbruk som motiverar en översyn avskogsvårdslagen? Jag vill ställa en fråga direkt till : Påvilket sätt skall naturvården stärkas i skogsvårdslagen? Den andra frågan som jag vill ta upp gäller 5:3-bidraget.Det är 111 milj. kr. som anslås för bidrag.till skogsodling efter avverkning avlågf)roduceran-de bestånd. Bidraget syftar till att stimulera till ökadskogsproduktion och fill att stärka underlaget för sysselsättning och service iskogsbygderna. Redan då detta infördes framhölls det att hänsynmåste tas till naturvården. Utskottsmajoriteten har i ett uttalande ytterligareskärpt dessa hänsyn genom att undanta lövskogsdominerade igenväxta hagmarker isödra från bidrag. Det är en marginell del i och för sig, men det är enmarkering. Om man nu från de borgerliga partiernas sida inte tyckeratt satsningen på 5:3-bidraget är en samhällsekonomiskt riktig investering förframtiden, dvs. för att utnyttja skogmarkens produktionsförmåga, borde man ändåfrån sida - jag vänder mig då till - vara lyhörd förde indirekta positiva effekter på sysselsättningen som detta har i Norrlandsinland. av bidragen går ju dit. Jag vet inte om har nåtts av énskrivelse från verklighetens . Jag har en skrivelse här som fyraföreträdare för skogsbruksområdena inom Mellanskog har ställt till samtligariksdagsmän i , och . Jag skall citera någradelar ur denna skrivelse: "För vore det katastrof om stödet tillrestaurering av § 5:3 skog skulle försvinna. Katastrof inte bara förprivatskogsbruket utan för hela bygden."