prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — I den citerade texten talas om en fruktbar lösning utanregleringar och om att behovsprövningen kommer att avskaffas. Men, herr talman,att införa en lag som ger trafikhuvudmännen all trafikeringsrätt och fråntardem rätten som har sådan samt förhindrar att någon efter kandriva linjetrafik i konkurrens med trafikhuvudmännen, det kallas avutskottsmajoriteten för att avskaffa behovsprövning och att införa ett systemutan ' regleringar för den lokala och regionala kollektivtrafiken påväg. Jag ställer frågan: Är detta en innovation, ?Man skulle kunna påstå att det mera är att hänföra till gamla tiders hästhandel, men jag villkalla det för ett försök att vända svart till vitt inför kammarens ledamöter, som skall ta ställning till frågan. Kammaren bör därför inte förtröttas, utan än en gång rösta för det förslag som i detta betänkande framförts i reservation'4, Det vore, under förutsättning att reservationen vinner, intressant att pröva huruvida kommunikationsministern och utskottsmajoriteten än en gång "" korrimer att nonchalera riksdagensbeslut. Vad gäller godslinjetrafiken föreslås i betänkandet attbehovsprövningen skall slopas. Det är ett steg i rätt riktning, och det tackarvi för. Trots att motiv saknas för att bibehållanågon reglering av transportförmedlingen, som också behandlas i betänkandet,föreslår majoriteten att densamma skall regleras i lag, I propositionen gårföredraganden så långt att han uttalar uppfattningen att regleringen av dennaverksamhet förkvävt fruktbara inifiativ från mindre företag. Mot den bakgrundenär det logiskt att rösta för reservation 6 i stället för att ansluta sig fillden skrivning söm majoriteten i utskottet ställt sig bakom. Genom dennacementeras ju de nackdelar föredraganden pekat på. Härmed yrkar jag bifall också till reservation 6, I det översynsarbete som pågår ikommunikationsdepartementet rörande trafiklagstiftningen har taxitrafiken gettsen framträdande roll, I motionerna 106 och 424 av m,fl, liksom imotionerna 249 av och 296 av och åtgärder som syftar till att förändra villkoren för taxiverksamheten. Genom konsumenternas alltmer kritiska inställning tilltaxis verksamhet har även regeringen kommit till insikt om att det krävs enreformering av myndigheternas styrning pä detta område. gällandelagstiftning och cementering av taxis egna regler har förhindrat taxi attutvecklas i en riktning som från allmän synpunkt varit önskvärd. Vi tvingasdock kon.statera att regeringen inte är beredd att vidta några genomgripandereformeringar av verksamheten utan förlitar sig på marginella justeringar. Taxinäringen är en betydelsefull del av kollektivtrafiken,vilken i alltför hög grad lagts under myndighetskontroll. Särskilt i storstadsområdena har kritiken mot taxis service varit kraftig. Det är hög tid att taxinäringen får utvecklas i fria former. En sund konkurrens inom näringen är till fromma för kunderna. Samhällets styrning av taxinäringen måste inskränkas till någon form av auktorisafion av förarna och fastställande av en taxikonstruktion som bättre än den nuvarande ger möjlighet till priskonkurrens. Nuvarande krav på anslutning till en beställningscentral och behovsbedömningen är exempel på olämpliga, hämmande åtgärder. Nuvarande taxiförordning bör därför bli föremål för omarbetning, ' Med hänvisning till vad jag sagt yrkar jag bifall tillreservationerna 3,4, 6, 9 och 10 och i övrigt bifall till utskottetshemställan. Vissa yrkes trafikfrågor m. m. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL77 (): En levande marknadsekonomi bygger på principen omkonkurrens och fri etableringsrätt. Rätten att starta företag och erbjudamarknaden varor och tjänster är för lika väsentlig som konsumenternasrätt att fritt välja i detta utbud, , För varje inskränkning som görs i näringsfriheten finnsdef en motivering. Politiker motiverar inskränkningar med att det i olikasarnmanhang är viktigt att "samhället" har kontroll över vissabranscher och vissa yrkesutövare. Från företagen anförs att monopol ellerkarteller är en förutsättning för att en 1986/87:46 viss verksamhet skall kunna överleva. är regleringar nödvändiga, och 10december 1986 då ställer folkparfiet upp bakom dem, men väldigt ofta tror viatt konsumen- , r-,r ' terna ochföretagarna skulle gynnas av att regleringarna blev färre och Vissayrkestrafikfragor ° "' & & m. m. Vi är medvetna om att det är svårt att avskaffa enreglering som en gång är införd. De som regleringen avser att skydda riskeraratt bli drabbade på ett eller annat sätt och reagerar därför ofta kraftigt. Den etableringskontroll som förekommer iyrkestrafiken är i princip felaktig. Denna bransch bör enligt vår mening styrasav samma regler om tillgång och efterfrågan som andra näringslivsgrenar har attarbeta ' med. Ett avskaffande av regleringen är så mycket mer motiverat som deninte förmått fullgöra sitt syfte - att förhindra överetablering och illojalkonkurrens. Den nuvarande tillståndsprövningen bör därför avvecklas och denomfattande byråkratin kring tillstånden tas bort. Att avskaffa en reglering av det slag somyrkestrafiklagstiftningen utgör kommer inte att kunna ske utan attkomplikationer uppstår. Sådana svårigheter får dock inte tas till intäkt föratt de inskränkningar i näringsfriheten som regleringarna innebär behålls. Det är angeläget att de enskilda intressenter som ärberörda av nuvarande trafiklagstiftning ges möjlighet att medverka i arbetet påatt ta fram en plan för hur avvecklingen av regleringen skall ske. Det börankomma pä regeringen att ta sådana kontakter under arbetet med att utarbetaavvecklingsplanen. Det har gått riksdagenantog principerna om den statliga trafikpolitiken. Det beslut som fattades 1979är ett bra beslut, som fortfarande i långa stycken får betraktas som en godgrund för trafikpolitiken. Sedan beslutet togs har genom en rad förslag, somhar behandlats i , både kompletteringar och konkretiseringar gjortssom varit bra för den trafikpolitiska utvecklingen, och detta har inte på någotsätt varit i strid med grundtanken i beslutet . Det är naturligt och bra aft man inomkommunikationsdepartementet bedriver olika översynsprojekt, men vi tycker nuatt tiden är mogen för en uppföljning av trafikpolitiska beslut ochatt detta sker under medverkan av parlamentariker, där även andraparlamentariker än regeringsföreträdare medverkar. Därför har vi frånfolkpartiet tillsammans med i utskottet reserverat oss för att enparlamentarisk utredning tillkallas. Bland de många angelägna uppgifterna för en sådanutredning bör i detta sammanhang främst nämnas en radikal avreglering av denyrkesmässiga trafiken. Målsättningen bör därvid vara att låta även denna näringstyras av konsumenternas efterfrågan. Utredningen bör vidare omfatta det arbetesom nu bedrivs inom på grundval av rapportenKostnader och avgifter inom trafiksektorn. beslöt detta år.att riva upp beslutetfrån angående rätten att driva viss linjetrafik. Det är anmärkningsvärtatt utskottsmajoriteten inte vill respektera ett beslut som tagits av riksdagenunder den nuvarande valperioden. Från reservanternas sida vidhåller vi attriksdagen skall stå fast vid sitt eget beslut och uppdra åt regeringen att för riksdagenframlägga förslag om upphävande av lagen om rätt att driva viss linjetrafik och den lagstiftning i övrigt avbetydelse i samband med denna lag varom beslutade . Lagen om transportförmedling bör kunna slopas i sinhelhet, och vi har i motionen yrkat på detta, bl.a. med åberopande av ettförslag från som väl överensstämmer med vår principiellauppfattning om en avreglering inom .yrkestrafiken. Situafionen inom faxinäringen är ett av de mer absurdaexemplen på vilka negativa konsekvenser den nuvarande yrkestrafiklagstiftningenmedför. Av propositionen framgår att även den socialdemokratiska regeringen nuhar uppmärksammat att taxibranschen har betydande problem, som taxisservice till allmänheten särskilt i storstäderna är dålig. har vid upprepade tillfällen krävt atttaxinäringen skall avregleras, främst genom att behovsprövningen avskaffas ochatt kravet på aft tillhöra en beställningscentral upphör. Det är genom en ökadkonkurrens inom taxinäringen som effektiviteten kan höjas och servicen fillkunderna förbättras. Den enda prövningen som vi anser behövs är att ägaren filltaxirörelse samt dennes chaufför är lämpliga med hänsyn till trafiksäkerhetenatt inneha tillstånd aft bedriva taxirörelse resp. köra taxibil. En slopadbehovsprövning, frihet att upprätta egna beställningscentraler och mindre gradav styrning genom kommenderingsplaner bör kunna utgöra de första stegen i enavreglering av näringen. Att avreglera taxinäringen kommer säkert att övergångsvisleda till vissa svårigheter i en del fall. Det är därför angeläget att deskilda intressenter som är berörda av nuvarande reglering av taxinäringen gesmöjlighet att medverka i avregleringsarbetet. Det bör ankomma på. regeringenatt utarbeta en plan på hur taxinäringen skall avregleras och att därvidnaturligtvis ta kontakt med berörda parter. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillalla reservationer som undertecknats av företrädare i utskottet. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. AnL78 (): I föreliggande utskottsbetänkande om vissa yrkestrafikfrågorsom vi nu behandlar i kammaren har avgivit fyra reservationer:reservation 4 angående busslinjereform, reservation 6 angåendetransportförmedling, reservation 9 angående beställnings- och turisttrafik medbuss samt reservation 11 angående taxitrafik. De tre förstnämnda reservafionerna har vi avgivittillsammans-med och , och reservation 11 står vi självaför i . Eftersom reservationerna nr 4 och 6 ganska ingående harkommenterats av föregående talare, finner jag ingen anledning att förlänga mintaletid här i kammaren med att återupprepa argumenten för dem. Vad gäller reservafion nr 9 angående beställnings- ochturisftrafik med buss borde jag inte ha behövt stå här och argumentera för enreservation, eftersom uppfattningarna i utskottet egentligen låg varandraganska så nära. Tyvärr blev vi dock inte överens. Kommunikationsministern sägerför sin del i propositionen att han i stort ansluter sig till den uppfattningom behovsprövningen som redovisas i skrivelsen från i Malmöhuslän. Prot.1986/87:46 som vi i har är att förändringar i fråga om regleringen avbeställnings-10 december 1986 och turisttrafik med buss bör ske i huvudsakligöverensstämmelse med vad i angivit. Sådant blevtyvärr inte utskottsmajoritetens förslag, och jag ber därför, herr talman, attfå yrka bifall till reservation nr 9, Vad slutligen gäller reservation nr 11, somhandlar om taxitrafik, vill jag framhålla att det är på två punkter som vi inteblivit överens med utskottsmajoriteten. Den ena gäller kravet på anslutningtill en gemensam beställningscentral, den andra reglerna för överlåtelse avtaxitillstånd, I vad avser beställningscentraler vill vi centerpartisteratt anslutning till sådana skall vara frivillig. Bekymmer har redovisats frånolika håll i landet över kravet på anslutning till en gemensambeställningscentral, och särskilt har detta varit fallet beträffandeglesbygden. Vi tror att det inom storstadsområdena kunde vara fill fördel medmer än en beställningscentral. Konkurrensen skulle då bli bättre. Vi föreslårockså detta i vår reservation. När det gäller överlåtelse av taxitillstånd är våruppfattning den att nuvarande regler är alltför restriktiva. Om t, ex, entaxirörelse som är kombinerad med en lanthandel, vilket ärvanligt ute i glesbygden, försäljs, är det naturligt att den som övertarlanthandeln också får taxirättigheterna om han så skulle önska. Vi föreslårdärför förändringar i nu gällande regler, till förmån för vad vi anfört i vårmotion. Jag beratt få yrka bifall till reservation nr 11, I reservationerna nr 10 och 11 tas i stort sett sammafrågor upp. Skillnaden mellan reservationerna ligger däri att ochmoderaterna vill gå längre när det gäller att avreglera taxiverksamheten. Attvi från sida kunnat ställa oss bakom utskottsmajoritetens skrivninghar sin orsak i att vi anser att kommunikationsministern visat sig varamedveten om att man har mycket stora bekymmer inom taxinäringen, inteminst i storstadsområdena. Vi vill därför avvakta de förslag som kan kommafrån kommunikationsministern innan vi går längre. Jag vill dock här i kammarenunderstryka att vi ingalunda är nöjda inom med det sätt varpå taxifungerar, och det gäller framför allt beträffande storstäderna. Vi anser att taxiverksamheten har en viktig uppgift attfylla och att den är ett komplement till kollektivtrafiken. Men alltför mångaredovisningar kommer oss politiker till del från folk som fått vänta påtaxi eller, ännu värre, aldrig lyckats få någon. Massmedias skildringar av svarttaxiverksamhetvisar också att allt är långt ifrån bra. Enligt ett pressmeddelande frånkommunikationsdepartementet har dock kommunikationsministern nu börjat att tatag i frågorna, bl, a. i , Vi hoppas att han också fortsätter meddetta, inte minst vad gäller storstäderna, och vi avvaktar med intressefortsatt aktivitet på detta område. Med vad jag nu anfört ber jag att få yrkabifall till reservationerna nr 4, 6, 9 och 11 samt i övrigt till utskottetshemställan. AnL 79VIOLA (vpk): Jagvill börja med att försvara en vpk-motion.Jag tillhör själv dem som har undertecknat motionen. Jag vill vidare yrkabifall,till reservation nr 13, där denna motion följs upp, I motionen krävs en ändring i yrkestrafikförordningen. Detfrarrihålls att färdtjänsten är relativt väl utbyggd i landet, men att detalltjämt finns .stora variationer mellan olika orter. Det är också så att mångasom borde ha rätt till färdtjänst inte har det. Färdtjänsten syftar till att gemänniskor med rörelsehinder möjlighet att resa och förflytta sig på sammavillkor som andra. Det innebär också att de som administrerar färdtjänstenmåste vara flexibla och öppna för alternativa komplement till det normalafärdtjänstsresandet, som sker med taxi eller specialfordon. Ett sådant alternativ har prövats i min hemkommun. Markskommun, i , innebärande att ersättning ges åt en anhörig somsvarar för transporten med egen bil. Den resande har i vanlig ordning haftfärdtjänstslegitimation och efter önskemål och lägenhet kunnat välja ett annattransportmedel. Många har då föredragit att fara med en anhörig närdet varitmöjligt. Man har kunnat företa vissa ändringar i fordonet för att det skallpassa bättre både vid in- och urstigning och under själva resan. Den resandehar kunnat räkna med hjälp från en person som känner problemen väl. Möjlighetenför en anhörig att få ersättning från färdtjänsten hade utvecklats sig till ettmycket omtyckt alternativ, som dessutom blev billigare för kommunen än denordinarie färdtjänsten, I har man tyvärr tvingats upphöra med dennaverksamhet, eftersom det har visat sig att den strider motyrkestrafikförordningen, 112 8 yrkestrafikförordningen stadgas om vissaundantag, men dit hör inte färdtjänststransport. En litet märklig omständighet som jag måste nämna i dettasammanhang är att en av de borgerliga regeringarna - jag tror att det var 1982- tillförde yrkestrafikförordningen ett tillägg som gällde transport av betor.Detta låter udda och lustigt i sammanhanget. Jag kan, även om jag inte kännertill den exakta förklaringen, tänka mig att bönder tryckt på för att göra detmöjligt att frakta betor utan att detta skulle strida mot yrkestrafikförordningen.Det bar också beviljats ett undantag som rnöjliggjort detta. Redan dessförinnanhade det också tillförts en hel rad andra transportalternativ som kan utförasenligt yrkestrafikförordningen. Bl, a. är det möjligt att genom färdtjänstenfrakta döda människor - däremot inte levande människor på det sätt som viprövat i men inte längre tillåts göra. Vi vill att hos regeringen skall begära att ensådan förändring av yrkestrafikförordningen sker att det blir möjligt, i vårkommun och i andra kommuner, att från den kommunala färdtjänsten ge utersättning för färdtjänststransport till anhörig till den resande, utan att denförre annars bedriver yrkesmässig biltrafik. Jag beratt få yrka bifall till reservation 13, Jag vill också beröra de övriga yrkestrafikfrågor som tasupp i propositionen och betänkandet, I regeringspropositionen om vissa yrkestrafikfrågor sägerföredraganden att yrkestrafiklagstiftningen "skall harmoniera med den trafikpolitiska Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Prot.1986/87:46 målsättningen", att en "strävan bör vara att minskaantalet regleringar" och att utgångspunkten "börvara en friare, mer marknadsmässig utveckling". Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Beskrivningen av de senaste årens händelser påyrkestrafiksområdet handlar om "sund konkurrens", "effektivatransporter" och anpassning "i marknadsekonomisk riktning". Föredragandenbetonar att denna s, k,' utveckling bör fortsätta. Jag har citerat ur betänkandet för att ge belägg för attvpk:s kritik är riktig: vi anser att propositionen är en lovsång tillkonkurrens- och marknadsekonomin. Den föreslagna uppluckringen avsamhällsprövning och etableringskontroll leder till ökad konkurrens, men denöppnar också slussarna för ytterligare ökning av antalet överträdelser avregler, bl, a, när det gäller säkerhet, överlaster, hastighet,skatteredovisning osv. Andra negativa följder av fortsatt överetablering blirännu fler problem med arbetstid och arbetsmiljö för de anställda inomåkeribranschen. Det brukar betyda fler olyckor i trafiken, värre förslitning avvägarna och andra olägenheter. Vpk anser att vägtrafiken är ett område isamhället som bygger på osimd konkurrens. propageras från regeringen förfler steg i denna riktning. Som vi redan hört frän denna talarstol är deborgerliga ändå inte nöjda. De vill att man ännu snabbare skall gå fram i dennariktning, I själva verket är propositionen av allt att döma enanpassning till ett regelsystem som kan betyda att vi steg för steg hamnar iEG:s transportpolitiska nät. Det är lätt att känna igen vissa krav somständigt upprepas från EG-håll - sker detta också helt öppet. Påkommunikationsdepartementet finns de som betraktar den nyordning påtransportområdet som är på gång i som ett Sesam öppna dig. Enkanslichef uttalar om denna s, k, fria västeuropeiska transportmarknad att denblir en guldgruva för svenska åkare, bara man kommer loss. Den svenska åkerinäringen är redan nu utsatt för en hårdpress, vilket särskilt drabbar lastbilsförarkåren. Det behövs därför enligtvpk:s mening av flera skäl en politisk översyn av yrkestrafiklagen. Dels måsteden bristande laglydnaden behandlas, dels är en översyn viktig med tanke på debetydande strukturella förändringar som sker inom åkerinäringen. Det gällerdess villkor och förutsättningar och det gäller transportförmedlingsorganisationen.. Olika branschtidskrifter bekräftar den snabbastrukturomvandlingen. Allt färre äger alltmer och enbilsåkare slås ut.Datorisering är de storas senaste konkurrensmedel, "Häng med, ellerdö" är en talande slogan för denna utveckling inom transportbranschen. Propositionen och betänkandet innebär en ytterligareuppluckring av samhällskontrollen vad gäller transportförmedling ochgodstrafik. Behovsprövning av tillstånd för bussar i beställningstrafikföreslås bli slopad. Och vissa synpunkter på taxitrafikens effektivisering läggsfram utan några förslag till åtgärder. I propositionen görs en jämförelse med beslut Men då det gäller busstrafiken har samhället via landstingoch kommuner ansvaret för att utföra en reglerad trafik, ofta genomanlitande av enskilda bussföretag sorn entreprenörer. Vpk är inte alls "O motståndare till en liknandeordning då det gäller transportförmedling av godstrafik.Först om samhället som huvudman har ansvaret för dessa transportverksamhetergår det att göra en relevant jämförelse med busstrafiken. Vpk anser att förslaget om slopande av behovsprövningenför transportförmedling inte kan accepteras. Läget innebär att det vidsidan om de stora seriösa transportförmedlingsföretagen finns ett betydandeantal transportförmedlare, av vilka åtskilliga i sin strävan att prismässigtkonkurrera pressar "sina" åkare utan hänsyn till bestämmelserna omarbets- och vilofid, belastningsbestammelser, hastighetsbestämmelser osv,, somjag tidigare nämnde. Vpk anser för sin del att det behövs enetableringskontroll. transportförmedling borde närmare utredasmed målsättningen att öka samhällets-insyn och ansvar. Därvid bör man ocksåpröva möjligheterna att söka sig fram efter samma linjer som enligt 1985 årsbeslut skall gälla för busstrafiken. Prövningen av beställnings- och linjetrafikens behövlighetoch lämplighet bör bibehållas i syfte att undvika en överetablering med denegafiva följder som vi också har nämnt i vår motion. Vad gäller den regionala busstrafiken har besluterhållit vpk:s stöd i . En onödig detaljreglering då det gällertillstånd för beställningstrafik med buss finns ingen anledning att behålla.Däremot måste vi peka på de försök som görs av trafikföretag i länen attbygga upp ett system av länsgränsöverskridaride reguljär busstrafik. Detta kanleda fill parallelltrafik med SJ och det betyder bl, a, kostsamma dubblatrafiksystem. Dessutom förekommer att bussföretag med överkapacitet utför sådan med tåg konkurrerande parallelltrafik till mycket lågapriser, dvs. bussföretaget plockar "russinen ur kakan" medan SJ fårha ansvaret för trafiken även under lågsäsong, då passagerarantalet är lågt. Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna nr1 om en parlamentarisk översyn av yrkestrafiklagen, nr 5 om behovsprövningenavseende godslinjetrafiken, nr 7 om transportförmedling,. nr 8 om en utredningav transportförmedlingsinstitutet samt nr 12 om yrkeschaufförersarbetsförhållanden, - Jag har tidigare yrkat bifall till reservation 13, I ett särskilt yttrande har jag tagit upp den angelägnafrågan om en omprövning av trafikpolitiska beslut. Vår motion i fråganhar redan tidigare passerat kammaren med majoritetens något dubbeltydigaerkännande. Vpk anser att det behövs ett åtgärdsinriktat program för trafik-och transportpolitiken. Med de tongångar om ökad harmonisering, regeluppluckringosv, som jag har försökt beskriva i det här anförandet och som vpk anser detviktigt att motverka, ser det ut som om inriktningi det pågående utredningsarbetet blir att följa marknads- och konkurrensekonominsvillkor. 1990-talets trafikpolitik inte utvecklas utan internationellahänsyn..Jag menar att politiken kan och bör inriktas på att man skall minskavolymen av tunga landsvägstransporter och gynna utvecklingen av transporter påjärnväg. Vägtrafiken står för osund konkurrens, som skapar problem förSJ och andra seriöst skötta transportföretag. Vissa yrkestrafikfrågor m. m. Prot.1986/87:46 AnL 80 (): Vissa yrkestrafikfrågor m. m. 10december 1986 Herr talman! inledde sitt anförande med vad som kanske kan kallas en ideologiskutläggning om demokratiska frågor. Jag hade faktiskt litet svårt att följa medi det resonemanget. Jag uppfattade honom så att de beslut som fattas i dennakammare där socialdemokrater och vpk har majoritet är fattade i demokratiskordning, men när de borgerliga lyckas få majoritet, då fattas besluten i någonsorts odemokratisk ordning. Jag trodde att samtliga beslut som vi fattar i denhär kammaren var fattade i demokratisk ordning! Vad sedan gäller önskemålet att vi nu skulle riva upp 1985års busslinjereform på grund av det misstag som skedde tycker jag attdet är att gå litet för långt. Vi får nu än en gång i demokratisk ordning voteraom reservation 4, som är ett återupprepande av de krav ni ställde . Vifår se vilken majoritet det blir i denna votering! måste förstå att vi inte i kanändra yrkestrafikförordningen beträffande färdtjänsten beroende på ett enstakafall i . Det är en fråga som i första hand och äventransportrådet får följa. Skulle det visa sig att det finns anledning att ändraförordningen i detta avseende får denna fråga tas upp på nytt. Låt mig övergå till propositionen. Idenföreslås förenklingar av lagstiftningen om yrkesmässig godstrafik och omtransportförmedling. Förslagen innebär i korthet att behovsprövningen vidgodslinjetrafik och transportförmedling slopas.