prot · GA0928 · 1986-12-31 00:00:00 — 3 § Föredrogs och hänvisades Proposition och skrivelse1986/87:66 till skatteutskottet /87:75 till 4 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Skl03till skatteutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /87:4 6 §Anmäldes och bordlades betänkande 1986/87:7 Datafrågor 7 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpelladoner framställts 1986/87:92 av (vpk) till statsrådet om den framtida barnomsorgen: Barnomsorgen är hotad frånmånga håll, och det finns stor anledning att känna oro inför vad som kommer atthända i framdden. För det första pågår en kvalitadv nedrustning avbarnomsorger! i form av ökade barngruppsstorlekar och rieddragning av personal.Dessa kvalitetsförsämringar hänger samman med det statsbidragssystem som förnärvarande gäller. Visserligen talas det mycket om målsättningen medbarnomsorgen och om vikten av att ha pedagogiska program, men det går inte attskyla överuppenbara brister i barnomsorgen med programskrifter och fagra tal om hurviktig barnomsorgen är, om inte grundläggande kvalitetsnormer tillgodoses. För det andra byggs inte barnomsorgen ut i den takt sombehövs för att alla barn skall få tillgång till plats. Köerna är fortfarandeårslånga på vissa håll i landet. Bara vart fjärde barn har tillgång tilldaghemsplats, och bara vart femte skolbarn har omsorg efter skolan. Eftersomförvärvsfrekvensen bland kvinnor med barn i förskoleåldern och i yngreskolåldern ligger på finns ett stort behov av barnomsorg. Menhuvudskälet till att bygga ut barnomsorgen är förstås barnens egna behov avden. För det tredje angrips nu den modell som gällt ivårt land, nämligen att bygga ut heldagsomsorgen. I debatten om den framtidabarnomsorgen har förts fram tankar på att införa ett system med någon form avsmåbarnsskola i stället för daghem och att fritidshemmens funktion skall tasöver av skolan på något sätt. Med tanke på den senaste tidens debatt och med tanke på deförsämringar som rapporterats från skilda delar av landet verkar det som om detjust nu gällde mer att försvara den barnomsorg som i alla fall finns , änatt utveckla idéerna och ta vara på möjligheterna inom barnomsorgen. Med stödav ovaristående vill jag fråga statsrådet följande: Är det rimligtatt ha ett statsbidragssystem som inverkar så negafivt på kvaliteten inombarnomsorgen som det nuvarande systemet har visat sig göra? Hur skall denfortsatta utbyggnaden av heldagsomsorgen och fritidshemmen kunna garanteras,så att full behovstäckning inom dessa två omsorgsformer uppnås? Hur serstatsrådet på debatten om utbyte av daghem mot småbarnsskola? 1986/87:93 av () dll socialministern omtillgången till kvalificerad vårdpersonal inom hälso- och sjukvården: Sjuksköterskorna har en nyckelrollinom hälso- och sjukvården. Denna vikdga roll avspeglar sig knappast i deraslöne- och anställningsförhållanden, ej heller i landstingens eller riksdagenssynliga värdering av deras arbete. - då en tjänstepliktslag var aktuell - är detknappast förrän som sjuksköterskornas situation varit föremålför en mer genomgripande diskussion. Diskussionen har gällt utbildningsfrågornamen framför allt resultatet av ett avtal som uppfattas som alltför dåligt av enyrkeskår som alltför länge varit underskattad och underbetald. På den allra har vi kunnat bevittna, attsjuksköterskor gör "massavhopp" från vårdområdet. De söker sig tillhelt andra arbetsfält, bl. a. till industrin, och poängterar att de inte villha landstingen som arbetsgivare. Många söker sig till , där de får . per måriad mera i löri efter skatt äri i . Vid vårdhögskolorna står tusentals platser tomma. Den lågaansöknirigs-frekvensen har också medfört att sökande med alltför lågbetygspoäng söker sig till det såväl teoretiskt som praktiskt krävandevårdområdet. Ansvariga politiker inom hälso- och sjukvården måste seutvecklingen som mycket oroande, såväl vad gäller att rekrytera som att behållakvalificerad vårdpersonal. Jag vill fråga socialministern, som har ett övergripandeansvar för hälso-och sjukvården i landet; Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att 1. rekrytera flerstuderande till de medellånga vårdutbildningarna och 2. behållalegitimerade sjuksköterskor och assistentpersonal inom hälso-och sjukvården? Prot.1986/87:28 18.november 1986 1986/87:94av () till industriministern om regionalpolitiskahänsyn inom alla "politikområden"; Att kämpa mot koncentration är attkämpa för en god miljö i de stora tätorterna och för en god framtid förungdomen särskilt i de stora koncentrafionsområdena. Om man skall lyckas iarbetet för de stora befolkningskoncentrationerna förutsätter detta ettkonsekvent och målmedvetet uppträdande i den lokala planeringen men också -och inte minst - att det skapas goda betingelser för utveckling i andra delarav landet. Industriministern har bl. a. uttalat: "Syftet skallvara att man inom alla politikområden skall ta regionalpolitiska hänsyn ochmedverka till att bygga upp förutsättningarna för näringslivsutveckling i varjeregion i landet." Detta är ett bra uttalande! Det understryker detsamlade,ansvaret för regionalpolitiken. Iverkligheten går den socialdemokratiska politiken bl. a. ut på följande: Reformen med enkommunal skatteutjämning fördröjs. Skatteorättvisorna kvarstår mellan landetsolika delar. I skattetyngda småkommuner riskeras den kommunala servicen. De riktadestatsbidragen går i stor utsträckning dll de befolkningstäta regionerna.Statsbidraget till barnomsorgen är ett tydligt exempel där regeringen t.o.m.genom själva utformningen av statsbidragssystemet diskriminerar lösningar somär bättre lämpade i småkommunerna. Flyttningsbidragetär ett bidrag för flyttning till koncentrationsområdena - inte ett stöd för densom vill flytta tillbaka. Den statligaverksamheten avknoppar ny verksamhet enbart i . Stödet till denregionala kollekdvtrafiken har tagits bort. Väganslagenstyrs i allt större utsträckning till de storskaliga vägprojekten på detsekundära och terfiära vägnätets bekostnad. Det reala värdet av väganslagen harurholkats, och det pågår en omfattande kapitalförstöring i stora delar avlandet på grund av bristande underhåll. De statligamyndigheterna är regionalpolifiskt mycket okänsliga när det gäller att hanterabesparingskrav inom den egna verksamheten. Löntagarfondernaär en straffavgift på näringslivet i allmänhet och har synnerligen tvivelaktigakonsekvenser. För de regionalt utsatta orterna innebär fonderna dessutom endirekt avtappning på kapital. Löntagarfondsavgiften har en direkt negafivregionalpolitisk effekt. 12 protokoll 1986/87:23-28 Prot.1986/87:28 Den bostadspolitiska propositionsom nu presenterats tar sikte 18növerhber 1986 på att genom ytterligare insatser av skattepengar gebättre ekonomiska ., ' 7~ villkor för boendet i de orter somär mest utsatta i koncentrations- Denna lista skulle kunna göras lång och exemplen hämtasfrån samtliga "politikområden". Jag vill därför ställa följande frågatill industriministern; Vad är den praktiska innebörden avindustriministerns uttalande om regionalpolitiska hänsyn inom allapolitikområden? 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:157 av () tillkommunikationsministern om lördagsutdelningen av post; I massmedia har framskymtat attföreträdare för postverket, i besparingssyfte, lagt förslag om att postenskulle upphöra med sin lördagsutdelning, i förlängningen ocksålantbrevbärarutdelningen . I glesbygd och andra områden där distributionen avdagstidningar till hushållen sker med lantbrevbärare skulle detta innebära atthushållen blir utan dagstidning . Det skulle vidare betyda ettdråpslag mot landsortspressen. Är kommunikationsministern bereddatt medverka till att postverket bibehåller lördagsutdelningen och i synnerhetdå den via lantbrevbärare? 1986/87:158 av () till kommunikationsministernom planerna på en fast trafikförbindelse över : Enligt uppgift i pressen har Skånessocialdemokrater med knapp majoritet avvisat tanken på en fast förbindelse överÖresund. Kommer detta att påverkaregeringens tidigare positiva inställning i frågan? 1986/87:159 av (vpk) till statsrådet om prövningen av frågan om ombyggnad av dammar i Haverö strömmar: i en ansökan orri att bygga orii dammarna i Haveröströmmar. Arbetena kommer att innebära kraftiga ingrepp, i sak jämförbara meden vattenkraftsutbyggnad. Detta har riksdag och regering tidigare markerat inte är beredd att tillåta. Tänker regeringen förbehålla sig rätten att fatta slutligtbeslut i detta ärende? 1986/87:160av () dll socialministern om dé fasta paviljongernas rollinom den psykiatriska vården: Enligt tidningsuppgifter finnsplaner inom att lägga ned de "fasta paviljongerna"inom den psykiatriska vården. Konsekvenserna av en sådan åtgärd kan bliförödande såväl för allmänheten, de vårdades anhöriga som för de vårdadesjälva. Det kan ifrågasättas om en sådan åtgärd över huvud är förenlig medprincipen om varje individs personliga säkerhet. Jag vill därför fråga socialministern: Vill socialministern klargöra sinoch regeringens uppfattning om de "fasta paviljongernas" roll inomden psykiatriska vården? 1986/87:161 av () tillkommunikationsministern om olycksriskerna med cykelhjulsreflex: har olycksriskernamed cykelhjulsreflexer påtalats. Flera olyckor har skett, med mer eller mindresvåra skador som följd, orsakade av att reflexer med endast ett fäste plötsligthar ändrat läge och låst cykelhjulet. Trots detta fortsätter försäljriirig ochmoritering av enfästesreflexer. Avser regeringen att vidta någraåtgärder med anledning av dessa olycksrisker? 1986/87:162 av ()' tillsocialmiriisterri om deri fästa paviljorigen vid : Enligt uppgifter i massmedierna anser socialstyrelsenatt den fasta paviljongen för sluten psykiatrisk vård i böravvecklas. Med anledning härav vill jag fråga socialmiriisterri: I vilken form avser regeringen ge tillfälle attpröva denna fråga? 1986/87:163 av Hans Nyhage (m) dll statsrådet det långsikdga målet för tekoindustrin: Enligt en artikel i uttalar statsrådet följande: "hade tekoindustrin över 100 000anställda, nu har den 30 000. satte regeringen upp ett långsiktigtmål att tekoindustrin skulle ha av hemmamarknaden. Det har den inte klaratav." Under förutsättning att ordet "den" ovan syftarpå regeringen, är uttalandet korrekt. Men om det,vilket troligen är meningen, avser tekoindustrin, är uttalandet högstanmärkningsvärt. har vid upprepade tillfällen gett regeringentill känna att det långsiktiga målet för tekoindustrin skall vara avhemmamarknaden. Prot.1986/87:28 Det ankommer alltså på regeringen att verka för att dennamålsättning 18november 1986 uppfylls. Meddelaride om frågor Vilkaåtgärder har regeringen vidtagit för att 30-procentsmålet skall uppnås? 1986/87:164 av Hans Nyhage (m) till statsrådet om tekoindustrins framtid: Enligt uppgift i massmedia harstatsrådet uttalat att tekoindustrin i många i-länder, bl. a. ,är gammal och behöver förnyas samt att tekoindustrin i vårt land - i motsatstill andra länder- inte förstått vikten av attradonalisera och satsa på kvalitet. Båda uttalandena, som inte har dementerats, står i stridmed vad såväl industriminister . som förutvarandeutrikeshandelsminister vid upprepade dllfällen hävdat. Anser statsrådet att svensktextil- och konfektionsindustri har sådana kvalifikationer beträffandekvalitet, design och kunnande att den har en framtid i ? 1986/87:165 av (vpk) till industriministernom verksamheten vid Mekaniska Verkstad: Vid en interpellationsdebatt den 4januari angående Mekaniska Verkstad deklarerade industriministern attde åtaganden som gjorts enligt regeringens mening innebär att företaget har attvälja mellan att fortsätta verksamheten eller ordna alternativ verksamhet ochsysselsättning. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följandefråga till industriministern: Avsåg det uttalade ansvaret endast gälla för hälften av deanställda? 1986/87:166 av JohnAndersson (vpk) dll statsrådet om åtgärder för att reduceracesiumhalten i fisk och kött: Av och till får man i olika tidskrifter läsa omexperiment och försök som görs av privatpersoner för att få ner halten avcesium i bl. a. fisk och kött. I en del fall redovisas resultat där uppåt 80 %av cesiumet har försvunnit. Om detta med ganska enkla medel är möjligt, skulledet vara dll stor hjälp för de människor som bor i de mest drabbade områdena.Vad människorna ställer sig undrande inför är att ingen officiell myndighettycks intressera sig för eller informera om åtgärderna för att få nercesiumhalten. Detta får till resultat att de olika privata försöken ochexperimenten skapar ännu större förvirring; Med hänvisning tillovanstående vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidta nödvändiga åtgärderför att ansvarig myndighet tar ansvar för sådana undersökningar och att dettadå följs upp med råd och information? 1986/87:167 av (vpk) till utrikesministern om visumförhållandet mellan och ; Det franska beslutet att införa viseringstvång försvenska medborgare vid besök i har med all rätt lett till starkaprotester från . Allvaret i de svenska protesterna understryksytterligare genom utrikesministerns beslut att avstå från deltagande iEuroparådets utrikesministermöte i . råder påmotsvarande sätt en ensidighet i förhållandet mellan och . Förentastaternas medborgare kan utan viseringstvång besöka medan svenskamedborgare vid besök i avkrävs visum och t.o.m. underkastas polifiskkontroll. vpk-motion till förra föreslogs att skall verka förviseringsfrihet för svenska medborgare som besöker , alternativtlikmässighet i relafionerna på det sätt att visum krävs av USA-medborgare vidbesök i . Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga fill utrikesministern: Är utrikesministern beredd att vidta åtgärder föratt avskaffa det ojämlika visumförhållandet mellan och ? 1986/87:168av (vpk) dll industriministern om beroende av detpriyata näringslivet: Industriministern har möblerat om i . Dessutom planeras att statens ägarandel i skall minskas. Detprivata näringslivets grepp över stärks därmed. En börsintrodukdon av SSABkommer att ytterligare försämra dess möjligheter att ta regionalpolitiska ochsysselsätt-, ningspolitiska hänsyn. Det kan befaras att en strukturomvandlingav och de övriga handelsstålverken medför ytterligare förlust avarbetsdilfällen inom stålnäringen. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga industriministern: Prot.1986/87:28 Är regeringen beredd att omprövaåtgärderna iriom och i stället ta iriitiativ till att miriskar sittberoeride.av det privata näringslivets 1986/87:169 av (vpk) till industriministernom i : har fått en nysartimansättning. har gått in med ett betydande belopp i . Enminskning av statens andel i har förutsatts. Dessutom har tydligen enframtida börsintrodukdon föresvävat industriministern. Men den helt avgörandefrågeställningen är: Vilken affärsidé, vilka nya produkter ochinvesteringsprogram har ägarna tänkt sig för att utveckla i ?Planeras för ett stål-, energi- och kemikombinat vid SSAB-Luleverken? Under hänvisning till ovanstående vill jag frågaindustriministerri: Är industriministern bereddmedverka till att den nya styrelsen och insatsen från kommer att innebäraflera jobb och en omfattande upprustning vid i ? 1986/87:170 av () till justitieministern omåtgärder för att skydda kvinnor som utsatts för misshandel av sina män: harmassmedia uppmärksammat oss på den situation som ungefär 1 000 kvinnor i vårtland befinner sig i - på flykt från sina f. d. män, från hot och misshandel.Många av dessa kvinnor har på egen begäran strukits ur de offentliga registrenoch flyttar från adress till adress för att om möjligt hålla sig undan de mänsom förföljer dem. Polisen säger sig inte ha några möjligheter att skyddadessa kvinnor, utom i vissa akuta situationer. Vilka åtgärder planerarjustitieministern att vidta för att hjälpa denna grupp kvinnor som lever iständig rädsla för sina f. d. rriäri? 1986/87:171 av () till jordbruksmiriisternom en undersökning om jägarnas inställning dll generell älgjakt: hade jag endiskussion med den dåvarande jordbruksministern angående älgjaktens framdda utformning.Dåvarande jordbruksministern sade då bl. a. att en allsidig och objektivundersökning om jägarnas inställning till samordnad resp. reglerad älgjaktskulle genomföras. och forskriingsgruppen för samhälls- ochinformadons- studier har undersökt den enrriansutredning som bl.a. ligger till grund för den lagrådsremiss som utarbetats beträffande framtida jakt. skriver om utredningen: "- hör till de mer allvarliga exemplen på misshantering av statistik som jag kommit i kontakt med." Vidare:"Den enkät som enligt utredningsuppdrag skall belysa generelljägarnas jaktmöjligheter har inte riktats dll dessa jägare utan till lokalarepresentanter 152 för , vilkaalltså ombedes försöka avge bedömningar å deförras vägnar i en fråga där de kan ha en motsatt grundinställning". Är jordbruksministern beredd attlåta göra en ny undersökning angående jägarnas inställning till generell jakt? 1986/87:172 av () till socialministern omden fasta paviljongen vid : Vårdformerna för särskilt farligamentalpadenter som vårdas för svåra våldsbrott har länge varit underdiskussion. Några beslut om förändrade vårdformer har emellertid inte fattats. Trots detta håller tydligen på att i smygoch utan diskussion avveckla den enda kvarvarande fasta paviljongen i landetsom finns vid . Av en enkät bland 32 av landets chefer förpsykiatriska och rättspsykiatriska kliniker framgår att 24 av de 29 som svaratanser att fasta avdelningen i bör vara kvar. Motbakgrund härav vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avsersocialministern att vidta för att bevara fasta paviljongen vid Västervikssjukhus? 1986/87:173 av () till justideministern omregeringens prövning av verkställighet av domstols utvisningsbeslut: När utländska medborgare begårsvåra brott i ; kan ett domslut innebära att ifrågavarande personerutöver ett långvarigt fängelsestraff döms dll utvisning ur landet för allframtid. Ofta händer emellertid att den dömde, när fängelsestraffet avtjänats,vänder sig till regeringen och begär att utvisningsbeslutet ej skallverkställas. Medanledning härav vill jag fråga justitieministern; Vilken praxisdllämpar regeringen när det gäller att upphäva domstols beslut om utvisning? I hur mångafall, absolut och procentuellt, av inkomna nådeansökningar har regeringen underde upphävt domstolsbeslut om utvisning? 1986/87:174 av () till bostadsministern ombostadsstyrelsens besked till låntagare om ändrade räntesatser; Först erhöllfastighetsägare från besked om att den garanterade räntan å statligalån höjts (efter riksdagsbeslut ). För många villaägare innebärbeslutet en krafdg utgiftsökning , och man har uttryckt storförvåning över att man inte tidigare erhållit besked om hur omfattandehöjningen blir i det enskilda fallet, så att man kan anpassa sinbudget med hänsyn till de ökade utgifter som uppkommer. Många villaägare ställsnu inför stora svårigheter att på kort dd lägga om sin budget. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga: 1986/87:28 Ärbostadsministern beredd att medverka till att snabba- re gersiria låritagare besked om äridrade räntesatser och därigenom bättre ., . . , 7 - r tillgodoser det krav på ökad service som denstatliga verksamheten ålagts? Meddelande om frågor ° ' ° 1986/87:175av () till finansministern om avsikten med den s. k.engångsskatten: I en helsidesannons i den 18november skriver LO att regeringen skall använda engångsskatten tillatt sänkabudgetunderskottet. Enligt regeringens proposition om en tillfälligförmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag m. m. föreslås att de medel somhärigenom inflyter tillförs en ny inkomstdtel på statsbudgeten, från vilkenmedlen skall överföras dll i syfte att minska statsskulden. Med hänvisning dllovanstående vill jag därför fråga finansministern: Har regeringen ändrat uppfattning i enlighet medinformationen i LO:s helsidesannons, eller har LO missuppfattat regeringensförslag till hur den tillfälliga förmögenhetsskatten skall användas? 1986/87:176av Per Stenmarck (m) dll statsrådet om förbud mot sandsugningutanför Falsterbonäset: Geologiska Undersökning (SGU) har sagt jadll ett uttag av sand utanför Falsterbonäset. Dettaligger långt över den tillförsel av sand som sker. Sandsugningensker trots stora protester och trots att man inte vet vilka konsekvenserna blirnär det gäller naturen. Är regeringen beredd medverka till attsandsugningen utanför Falsterbonäset förhindras? 1986/87:177av () till industriministern om betydelsen av ledningsbytet i SSABför utvecklingen i Domnarvet och : Strukturomvandlingen har hårtdrabbat såväl som Bergslagen i övrigt. Utvecklingen har emellertid inneburitatt en viss optimism nu kan skönjas. I detta läge går dock regeringen in ochbyter ut ledningen i utan en fullständig redovisning av bakomliggandeorsaker; Oron för framdden är därför stor bland anställda och i länet. Detlokala inflytandet har också helt åsidosatts. Mot denna bakgrund villjag fråga industriministern: Vilka intentioner har regeringen när det gällerbytet av ledningen för , och vilka konsekvenser kommer det enligtregeringens bedömning att få för utvecklingen i Domnarvet och Sitiedjebacken? 1986/87:178av () dll statsrådet . Å. omkvalitetskontrollen på importerade livsmedel: Enskild konsument har rätt att kräva att ettlivsmedel håller samma höga 164 kvalitet vare sig det importerats eller produceratsi landet. Tveklöst kan vi i dag konstatera attkontrollen av inhemskt producerade livsmedel är avsevärt mer kvalificerad ochingående än kontrollen av importvarorna. Svenska konsumenter kan lita på attsvenska hvsmedel inte innehåller i förbjudna bekämpningsmedel eller attdjuren fötts upp på i förbjudna substanser. När det gäller importeradelivsmedel intygas endast att de är tjänliga som människoföda. Samddigt ökarandelen livsmedel sorii importeras till landet. Densvenska konsumenträtten är väl utvecklad och utgår från att alla konsumenterhar rätt dll information om varornas innehåll och kvalitet. Detta måsteinnebära att konsumenterna har rätt att kräva att saluförda livsmedel inteinnehåller substanser vilka kan vara eller är skadliga för människor. Nuvarandekontroll av importerade kött- och fläskprodukter är otillräcklig ochotillfredsställande. Analyser utförs endast i viss begränsad omfattning och dåför att påvisa förekomst av vissa för människan hälsovådliga mikroorganismer.Detta är en fara för konsumenterna. majoritet har avvisatett centerförslag med innebörden att endast livsmedel som producerats på ett ivårt land godtagbart sätt får importeras. Mot bakgrund av detta villjag fråga löneministern: Avser löneministern att vidta åtgärder så attsvenska konsumenter dels kan garanteras samma höga kvalitet på importeradeprodukter som de inhemskt producerade livsmedlen håller, dels får informationom skillnaden i svensk och utländsk livsmedelsprodukdon? 1986/87:179av () till försvarsministern om bemanningen vidsambandscentralen i : sambandscentral i , Östergötlandslän, har diskuterats i . pågår en"försöksverksamhet" med så gott som total avbemanning avifrågavarande sambandscentral, vars uppgifter enligt bör kunnaövertas av en regional ledningscentral placerad i . Liksomså många civila instanser finner också militära myndigheter utvecklingen i Grytmycket negativ. Försvaret har fått ökade uppgifter i Östergödandsskärgård. "Att i denna situation.få uppleva att en statlig myndighet meduppgifter inom totalförsvaret vidtar åtgärder som försämrar möjligheterna tillsnabb lokal och regional rapportering och överblick är självfalletalarmerande", skriver försvarsområdesbefälhavaren. Mot denna bakgrund villjag fråga försvarsministern: Kommer regeringen att beakta de försvarspolitiskaaspekterna vid sitt ställningstagande dll fortsatt bemanning vidsambandscentralen i ? 1986/87:28 9 §Kammaren åtskildes .