prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta blev det stora sveket, men tyvärrinte det enda sveket mot de sämst ställda pensionärerna. De stora löftena om åtgärder för att förbättrapensionärskollektivets förmåner har visat sig i realiteten bli något heltannat. Det senaste exemplet skall vi behandla här . Det gäller löften sominte infrias. Blivande pensionärers försäkringspengar tas in till statskassanför att sedan fördelas till de s, k, sämst ställda pensionärerna. Vi anser attdet inte ens hade funnits behov av att ta dessa pengar. Vi har i ställetanvisat andra medel för att verkligen åstadkomma förbättringar för dem som hardet svårast ekonomiskt. Det högsta tillskottet kommer att gå till dem som har dehögsta pensionerna. Det är resultatet av att basbeloppet höjs. Det underlagethöjer ersättningsnivån för dem som har den högsta pensionen. Naturligtvis kanman lätt göra på detta sätt, eftersom ATP inte betalas ut över statsbudgeten,utan det är AP-fonderna som får betala dessa insatser. har man genom snabbaklipp och god penningplacering lyckats behålla fondernas storlek detta år, men införframtiden finns det orsak att se över fondernas uthållighet. Att man höjer basbeloppet brukar vara en följd av attprisnivån förändrats, så att det krävs förändringar i basbeloppssystemet somkompenserar bl. a. pensionssystemet för kostnadsökningar. Så brukar ske . frångår regeringen detta och ger ett tilläggsbelopp som skallberäknas som ett basbelopp när detta skall höjas . Effektenblir den jag påtalat: höginkomsttagare bland pensionärerna erhåller mest ochden som har enbart folkpension och pensionstillskott får minst. Från centernssida har vi i vår motion krävt en annan fördelning av de förbättringar sompensionärerna behöver. Vi ser det som den verkliga rättvisefrågan att ge demmed låg inkomst en förbättring. vill vi förbättra pensionstillskotten.Folkpensionens grundnivå bör höjas med en procentenhet till av basbeloppetoch pensionstillskottet för ålderspension till avbasbeloppet. Förtidspensionärernas pensionstillskott vill vi höja med fyraprocentenheter till av basbeloppet. Utskottets majoritet anser att vårt förslag inte skullegynna låginkomsttagare. Men sanningen är helt klar när det gäller den fördelningspolitiskaprofilen, att vårt förslag ger mera till dem som vi anser vara de sämst ställdapensionärerna. Att skatteeffekten inte skulle ge mera till höginkomsttagaretalar väl för att det är helt fel att hålla på att transportera ut stora mängderpengar som man sedan tar tillbaka. Det talar ju ännu mera för vårt förslag, attge alla en grundpension, lika för alla, och att den enskilde sedan fick taställning till ett extra stöd i form av en tilläggspension. Det vore mycket intressant att få höra socialdemokraternasdefinition av de sämst ställda pensionärerna. Det var ju de som skullekompenseras. Den kompensationen blev i stället att de skulle fråntas friåret isjukvården, vilket betyder en extra utgift på . per dag förfolkpensionärerna, aviseras först /88 somkompensation för ökade utgifter. Går dessa förslag igenom, betyder det att man helt övergerdem som förutom att de har svag ekonomi också har en svag hälsa och behövervårdas på sjukhus. År det solidaritet och rättvisa? Nej, det är det verkligeninte! Undantagandepensionärernas situation har årligendebatterats i denna kammare. Resultatet har inte varit av den arten att deorättvisa förhållandena har ändrats. T, o, m, i utredningsdirektiven tillpensionsberedningen har det angivits att någon ändring vad gäller rätten tillpensionstillskott inte bör komma i fråga när det gäller pensionsfillskott tilldem som begärt undantagande från ATP, Från sida kan vi inte finna dettaställningstagande riktigt. Det finns och fanns skäl för dem som begärdeundantagande från ATP att göra detta. Det är dessutom inte så att alla skulleha haft råd och möjlighet att betala en privat försäkring, utan den bistraverkligheten var att många inte hade råd med egenavgifter för en förmån som manvisste låg långt fram i tiden. Att det skulle införaspensionstillskott, som skulle utjämna inkomstskillnaderna, visste inte någonom. Det är i alla fall ett steg framåt som tagits i och medatt utskottet nu visar ett intresse av att undersöka hur den faktiskaverkligheten ser ut och kanske kartlägga orsakerna till och resultatet avbegäran om undantagande. Låt nu bara inte detta ta lika som det togatt utreda undantagandeänkornas Folkpensioner m. m. Prot,1986/87:105 9aprill987 situation.Pensionsberedningen bör arbeta skyndsamt med detta. Det är den bristande tilltron till regeringens välviljatill dessa grupper som ligger bakom reservation, där vi kräver etfmera handfast agerande. För här gäller det verkligen i många fall gruppen sämstställda pensionärer, som regeringen lovade så mycket. Vård av barn betraktas från regeringens sida som ettarbete som inte bör omfattas av samhällets skyddsnät. Nedvärderingen avvårdarbete i hemmet förföljer dem som väljer denna viktigaarbetsinsats. 1982 anmälde 15 250 försäkrade att de vårdat barn och därmed varberättigade till vårdar som underlag för ATP-år. är den siffranoroväckande låg, bara 3 1984. Trots utskottets och mening under förrariksmötet om ökade informationsinsatser har det inte inträffat något positivtsom skulle öka antalet anmälningar av intjänandeår. Tron på att allarättigheter kommer oss till del utan anmälan lever fast hos många ungaföräldrar. Detta vet vi med bestämdhet när vi i far upppensionsförmånsfrågor på våra kurser och konferenser. Området är problemfylltoch svårförståeligt, och det ställer stora krav på en riktig information somnår rätt målgrupper. broschyrer är inte alltid det mestlättlästa materialet, och pensionsfrågan är inte den mest aktuella frågan förnyblivna föräldrar. Det är först när kvinnor får redovisningenfrån över den framtida pensionen som detta blir uppenbart. Motionerna om retroaktivitet i ATP-poäng för vårdar är etträttmätigt krav som verkligen borde få prövas. Just dessa kvinnor tillhörgruppen sämst ställda pensionärer, och deras arbetsinsats värderas inte frånregeringens sida. Det är inte ens tal om solidaritet eller rättvisa, utan dessakvinnor får stå sitt kast i en situation där de inte hade en aning om hur det skullesluta. Därför är det så viktigt; när det nu finns en möjlighet att undvikadetta, att informationen når de grupper som bäst behöver den. Nedklassningen av vård- och omsorgsarbetet bidrar nogstarkt till den svåra personalsituation vi just nu upplever inom hemtjänstenbarnomsorgen och sjuk- och hälsovården. Inte ens utanför hemmet är det längreattraktivt att utföra detta basarbete. Det kommunala bostadstillägget betyder helt naturligtmycket som stöd för att kunna välja ett boende som är lämpligt för en äldreeller handikappad. Förslaget att styra kommunernas sätt att bevilja bostadsstödhar vi från sida kritiserat. Vi har också kritiserat beräkningsgrundenför undantagandepensionärerna i de fall de söker KBT; Deras inkomst beräknasefter en ATP som de inte får. Detta tar vi upp i en reservation som stöder våramotioner i ärendet. Att kritiken visar sig riktig är klart i och med att denaviserade kostnadsökningen förändrats på ett märkligt sätt. Visst kan politiker räkna fel. Tillhör man ett oppositionspartimed små utredningsresurser får man finna sig i att hårt kritiseras för dessafel. Att regeringen med sina betydligt större resurser nu gång på gång visarsig ha ett alltför svagt underlag för sina ekonomiska beräkningar visar välalltför väl den svaga underbyggnaden när det gäller propositionsförslaget. Ifallet med KBT så är det kommunerna som visat sig bli vinnare. Många kommunerhar betydligt högre bostadsbidrag än vad som varit statsbidragsberättigat.Nu erhåller dessa kommuner högre statsbidrag utan att de behöver höjakompensationsnivån. Tron att kommunernas situation är likartad i hela Sverigehar varit vägledande när regeringen har utformat reglerna kring KBT-systemet,Vi i tror att kommunerna själva har den största kompeterisen att bedömahyresmarknaden och de behov av bostadsstöd som finns. Eller ärfrikom-munförsöken inte reellt möjliga i en socialdemokratisk framtidspolitik? Folkpensionärerna har alltså blivit de stora förlorarnanär det gäller löften från regeringens sida. Sammantaget i de förslag sompresenterats har alltför stora resurser gått till de redan välbeställdapensionärsgrupperna, under det att de soni har den svagaste ekonomin får lovatt fortsätta att kämpa med sina slantar. Jag har fått åtskilliga telefonsamtalfrån bekymrade pensionärer som inte klarar av ytterligare påfrestningar.Marginaleffekter i skattesystemet, avtrappning av KBT och höjda taxor urholkarökade inkomster. Manipulerandet med basbeloppshöjningar får många effektersom kanske inte heller klart framgår för alla. Kvinnor med löner som inte höjsi samma utsträckning får allt svårare att nå nödvändiga basbeloppsunderlag försin framtida pension. Detta gäller alla med små inkomster. När får de sinkompensation? Bra är dock att undantagandepensionärernas situation taspå allvar. Vi kommer från sida att se till att problemen inte begravsi utredningsbyråkratin. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna3,5,9,10,12, 15, 17, 18 och 19 som är fogade till socialförsäkringsutskottetsbetänkande /87:10, När det gäller röstningsförfarandet avviker det på intetsätt från det normala när fyra reservationer ställs mot utskottsmajoritetensförslag. Vi kan, som framgått av debatten, inte stödja moderatförslaget. Av denanledningen avstår vi i den sista omröstningen, då vårt förslag redan fallit.Detta innebär att basbeloppet höjs . Prot, 1986/87:105 Folkpensioner/77. 4MARGO (vpk): är det berättigat att ställa frågan:Vilka regeringslöften kan vi lita på? Alla löften är tydligen inte likaförpliktigande. Vilka förutsättningar gäller vid bedömningen om regeringen harför avsikt att hålla ett löfte eller inte? När regeringen genom lovar att även, i årkomma med synpunkter på avtalsrörelsen är förmodligen sannolikheten stor attden håller det löftet. Likaså har det visat sig att sannolikheten har varitstor för att löftena skulle hållas när det gällt att slopa mjölksubventioneroch dra in pengar från kommuner och landsting. regeringsförklaring lovade statsminister att avkastningen från engångsskatten oavkortat skulle tillfalla desämre ställda pensionärerna. Det var fråga om en mycket klar deklaration, sominte kan misstolkas. Men regeringens förslag, enligt vilket 1,7 miljarder skallanvändas till en basbeloppshöjning, är ett löftesbrott. En basbeloppshöjningger minst åt den som har bara folkpension eller förtidspension, och den som harfull ATP får allra mest. Regeringsförslaget är inte bara ett vanligtlöftesbrott; det är ettbrott mot regeringsförklaringen. Det är möjligt att regeringen gör denbedömningen att ett löftesbrott beträffande pensionärerna lätt glöms bort blandalla affärer och avslöjanden, men jag tror att det är en felbedömning. är skillnaden i pengar mellan lägsta ochhögsta pensionsbelopp . Om man tar hänsyn till skatten för denvälbetalde pensionären och plussar på KBT för den sämre ställde, finner man attskillnaden i pengar ändå blir . En basbeloppshöjning ökar skillnaderna mellan lägsta ochhögsta pensioner - med den nu föreslagna höjningen ökar skillnaden med näsfan700 kr. Basbeloppshöjningar ökar gapet mellan delågavlönade pensionärerna och de högavlönade, och det är därför som vpk avvisardet här förslaget. Den höjning av folkpensionens grundbelopp ochpensionstillskottet som vi föreslår ger motsatt effekt, dvs. gapet mellanhögavlönade och lågavlönade minskar. Enligt vår mening skall grundpensionernaoch pensionstillskottet höjas först, och därefter bör basbeloppet höjas somkompensation för devalveringen, varigenom det gamla regeringslöftet från 1982uppfylls. Regeringsdeklarationens löfte om pengar till de sämre ställdapensionärerna kan enligt vår mening inte tolkas på annat sätt än att det är depensionärer som enbart har folkpension och pensionstillskott som är de sämreställda. Om man inte lägger in en ekonomisk värdering i orden"sämre ställda" utan i stället ansluter till talesättet om att hälsanär mera värd än pengarna, kan man hävda att det är de sjuka pensionärerna somär de sämst ställda. Innebär då regeringens förslag att man i första hand hartänkt på gruppen sjuka pensionärer? Ja, regeringen har inte glömt dem, men deskall inte få några lättnader, utan i stället nya pålagor. Pensionärernas friaår på sjukhus, som infördes , skall avskaffas. Pensionärerna kommer iframtiden att få betala enligt samma regler som gäller för yrkesarbetande medsjukpenning. Argumentet för detta är rättvisan, säger regeringen tillsammansmed och . Ett sådant rättvisekrav är det svårt att känna förståelseför; Människor som uppnått pensionsåldern har större sjuklighet än yngre ochdärmed större behov av sjukhusvård; det framgår klart av all statistik.Dessutom riskerar pensionärer med låg pension att mista sitt kommunalabostadstillägg vid längre, sammanhållen sjukdom. Därför avvisar vi bestämtförslaget om slopande av pensionärernas friar på sjukhus. behandlar vi bara förslaget om höjning avbasbeloppet och av taket för KBT, men detta är faktiskt bara en del av paketettill pensionärerna. Vid en helhetsbedömning står det klart att det blir hälsanoch - beroende på KBT-höjningarna - bostadsorten som avgör om den enskildepensionären kommer att vinna eller förlora på detta paket. Den störstaförlusten gör pensionärer med enbart folkpension som har oturen att bli sjuka.Bor de dessutom i , eller i någon annan kommun som inte berörs av höjningarnaav KBT, blir förlusten orimligt stor. Om man gör en bedömning avregeringsförslaget ur kvinnoperspektiv blir det förödande, eftersom majoritetenav dem som bara har folkpension är kvinnor. Vpk:sförslag här syftar till en utjämning av pensionerna. också våraförslag till en förändring av det nuvarande pensionssystemet. Vi avvisar ettpensionssystem som innebär att samhällets klasskillnader uttryckt i inkomsterkvarstår livet ut och att kvinnorna även automatiskt skall få lägrepensioner än männen, eftersom vi inte haren rättvis fördelning av arbete ochinkomster mellan könen i det här samhället. fattar vi ett beslut i avsikt att förabort en fråga som har fått ett orimligt stort utrymme i debatten ompensionärernas villkor. Detta beslut går ut på att pensionsberedningen skall fåi uppgift att undersöka undantagandepensionärernas behov av pensionstillskott.Beslutet är ett resultat av ett tillstyrkande av en vpk-motion. Bakgrunden tillatt vi skrev denna motion är att pensionstillskott utgår till alla som enbarthar folkpension utan att någon inkomstprövning görs och utan att någon hänsyntas till förmögenhet i övrigt. Men de som begärde undantagande från ATP fårinte pensionsfillskoffet. Det går inte att bortse från att den här frågan ocksåväldigt mycket handlar om upprörda känslor, och det kan vara förklarligt. Närvi en gång skulle införa ATP bedrev nämligen de borgerliga partierna en massivpropaganda mot en allmän pensionsförsäkring, och denna propaganda gav resultat.Många småföretagare begärde att få ställa sig utanför systemet. Vad som var denverkliga orsaken till begäran om undantagande kan inte klart fastslås. En delansåg sig inte ha råd att betala avgiften. Andra valde privata lösningar. Mendet gemensamma var att de förleddes av den borgeriiga propagandan. Visserligenkan man ha olika synpunkter på när det gamla skall vara glömt och förlåtet, menvi anser inte att felbedömningar till följd av borgerlig propaganda skall följamänniskor hela livet. När vi nu tagit första steget för att föra bort dennafråga från punkt 1 på dagordningen är det vår förhoppning att vi i ställetskall diskutera fördelningspolitiken då det gäller pensionärerna som helhet. Jag yrkar bifall fill reservationerna 4 och 16, 5NILS CARLSHAMRE (m) replik: Med Margö egna ord, fast tvärtom,vill jag säga följande: När vi diskuterade införandet av en allmäntjänstepension bedrev vpk en massiv propaganda för en tjänstepension av justden konstruktion som vi sedan fick och än i denna dag har. Det kanskeviktigaste draget var att pension skulle utgå i proportion till tidigareinkomst, dvs, i enlighet med den s,k, inkomstbortfallsprincipen. har intressanta siffror. Effekten av hela ATP - för dem som fårallra mest av den - är runt . Men netto, efter hänsyntagen till regler om skatt, kommunalt bostadstillägg och annat, blir detungefär , . Skall vi uppfatta det så att 2 500 kr.i månaden inte bara är ett maximum utan t. o. m. för mycket som resultat av eninkomstrelaterad allmän tjänstepenr sion? Är det vi har att vänta att vpkbörjar lägga fram förslag om att trappa ner basbeloppet, sänka det år för år såatt vi minskar skillnaden mellan ATP-pensionärer och dem som inte har någonATP-pension? Skall vi kanske rent av minska det ända ner mot noll så attproblemet blir slutgiltigt löst? proiokoll 1986/87:105- lOb Folkpensioner m. m. 6MARGÖ (vpk) replik: påpekade att vpk stöddeförslaget om införandet av ett ATP-system, Det är alldeles sant. Jag kanerkänna att vi då inte kunde överblicka att ATP-systemet skulle medföra såstora orättvisor för låginkomsttagare och kvinnor som det är . Vi anseratt skillnaderna mellan de lägsta och de högsta pensionerna är alldeles förstora. Vi har som målsättning att utjämna inkomstskillnaderna mellan allamänniskor i samhället men givetvis också mellan pensionärerna. Det kan gå tillpå det sättet att man sänker de välbetalda pensionärernas inkomster. Det ärinte vår målsättning i första hand, utan vår målsättning är att höjainkomsterna för de sämst betalda pensionärerna. Anf.7 () replik: Jag vill bara notera att av de två partier,och vpk, som här till synes har ganska likalydande förslag till fördelför de s, k, sämst ställda pensionärerna, agerar på ettkonsekvent och hederligt sätt. Redan vid ATP:s införande önskade centerparfieten pension som gav ett grundskydd som var lika för alla. Vpk däremotsolidariserade sig helt med förslaget om inkomstgraderad pension. har vi fått veta att det inte skulle få sträcka siglängre än till penningvärde , . Siffrorna 80 000resp, , som brutto- och nettoresultat av ATP är uppseendeväckande. Mendet uppseendeväckande med dem är de , som ligger emellan, att dennavackra och av så många prisade allmänna tjänstepension alltså inte ger mer iden egna plånboken. 8 MARGÖ (vpk) replik: Om det är andra grupper som värna om,, dvs. de som inte har så hög ATP utan ligger strax ovanförpensionstillskottsnivån, då borde och hans parti ha verkat förlösningar som verkligen skulle gynna de grupperna. Men det gör inte en höjningav basbeloppet, utan de som ligger precis ovanför pensionstillskottsgränsen fårprecis lika litet ut av denna höjning som de som inte har någon ATP alls.Höjningar av basbeloppet har den effekten. Det är alltid de som har flestATP-poäng som får ut mest av systemet. Det är därför som vi avvisar deförslagen. 9 (); Pensionerna värdesäkras genom att basbeloppetberäknas ufifrån utvecklingen av konsumentprisindex. Basbeloppet för år 1987har fastställts till . Pensionerna för kommer därigenom attöka jämfört med pensioner. Genom den tillämpade värdesäkringsmetodenerhåller pensionärerna full kompensation för inträffade prisförändringar . Pensionärerna förklarade sig i samband med nedskrivningenav den svenska kronan villiga att bära sin del av den börda somkrävdes för att sanera landets ekonomi efter de äventyrliga år som låg bakomoss 1982. Den ekonomiska utvecklingen är nu sådan att pensionärerna liksomandra grupper i samhället bör få del av förbättringen. Därför föreslås ettextra tillägg till basbeloppet fr. o.m. vid beräkning avpensionsförmåner m.m. Tillägget föreslås bli ,. Härigenom tillförslandets pensionärer ca 1740 milj. kr., vilket för en pensionär "med genomsnittligATP innebär ca . i ökad pension. Tillägget till basbeloppet medför också förbättringar avstudiemedel, bidragsförskott och annat med sammanlagt 115 milj. kr. Jagtycker det är värdefullt att nämna detta. Det är bara pensionerna som reglerasgenom basbeloppet. För bidragsförskott och studiemedel måste man stifta en lagi särskild ordning baserad på det basbelopp som gäller för pensionerna. Jag vill också nämna de kommunala bostadstilläggen. Denövre hyresgrän-sen i bestämmelserna om kommunalt bostadstillägg tillfolkpension föreslås höjas från . för ensamstående och . Det innebär höjda kommunala bostadstillägg för pensionärernamed . ändrasreglerna så att det blir ett åliggande för kommunerna att utge kommunaltbostadstillägg. Dessutom medför förslaget en betydande utjämning avbostadstillägget mellan pensionärer i olika kommuner. Som lägst kan enpensionär ha . totalt , medan andra har . omåret i kommunalt bostadstillägg. Vi har konstaterat i pensionsberedningen att förpensionärer med grundpension och pensionstillskott är storleken av detkommunala bostadstillägget helt avgörande för hur deras ekonomi ser ut. Därförär det förvånande att man från sida säger nej till att ha etttvingande kommunalt bostadstillägg. Det gläder mig att man ifrån de andrapartierna inser värdet, av det kommunala bostadstillägget och vikten av attkommunerna inte skall kunna avstå från att utge bostadstillägg. Jag skall , fru talman, gå över till att bemöta var ochen som varit uppe här i talarstolen. sade att de fyra partierna i utskottet äreniga om att pensionärerna skall få en höjning av pensionerna men att det baraär olika metoder som man väljer. Men det är ju fem partier i utskottet, och detär beklämmande att kunna konstatera att på tre rader i enpartimotion anger att man inte kan vara med och höja pensionerna över huvudtaget - man har ingen modell alls. Man vill i stället diskutera en fråga sominte hör hemma i vårt utskott, nämligen engångsskatten, som man har diskuterattvå gånger i denna kammare efter beredning av skatteutskottet. Men även i dennareservation har man med vad man vill göra med de pengarna. De skall enligtreservation 2 in på konto i och inte användas utan kunna betalastillbaka efter en valseger 1988. Det skulle göra en återbetalning möjlig, stårdet. Men detta var inte vad man enades om när det ärendetdiskuterades i skatteutskottet. Jag tror inte att jag skall beröra den härfrågan mer än så, eftersom den inte hör hemma i socialförsäkringsutskottet. Jag har respekt för uppfattning att om vinu har en bestämmelse om att basbeloppet skall höjas en gång , då börockså den extra höjningen träda i kraft . Men villjag till den stora gruppen pensionärer säga att vi socialdemokrater håller fastvid att höjningen skall utbetalas från , eftersom vi anser attdet är Folkpensioner m. m. lämpligtatt tillföra pensionärerna ett tillskott . Vi har även tidigare lagt på ett extrabelopp med 300 kr.Det var när vi hade den metod som nu tar avstånd från, nämligendå man började "peta i basbeloppet", och vi fick, som det hette, ettrensat konsumentprisindex. Det lät ju bra, men det skulle urgröpaATP-pensionerna, minska värdesäkringen. När vi kom tillbaka i regeringsställning1982 och skulle återställa basbeloppet - vi hade då nämligen inget annat än ettpolitiskt basbelopp - gjorde vi en uppräkning och lät pensionärerna i förskottfå kompensation för den prisökning som kunde förväntas. Man kanske kan kallaäven detta för att "peta i basbeloppet", men en sak är alldelessäker: om man har ett pensionssystem som är uppbyggt på värdesäkring efterprisutvecklingen och vill tillföra det systemet en förbättring, då gör man detbäst genom att lägga tilläggsbeloppet till basbeloppet. Detta följer med isystemet , och det innebär att basbeloppet ökar mer än vad det skullegöra med en koppling till prisutvecklingen. 1 likhet med kan jag konstatera att vpk engång sade; Tillsammans med oss kunde socialdemokraterna införa allmäntjänstepensionering. Jag visste inte att man i vpk nu har kommit därhän vill ha en fullständig utjämning av pensionerna. Jag trodde inte heller attvpk hade uppfattningen att det var pensionssystemet som skulle utjämna deolikheter som finns på arbetsmarknaden.