prot · GA0946 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen har i propositionen tagit viss hänsyn till deproblem som skulle uppstå och föreslagit att dessa traktorer under entreårsperiod undantas från huvudregeln. har såväl i motion som i reservation krävt attdenna dispensmöjlighet inte skall tidsbegränsas. Detta skulle innebäramöjlighet att tills vidare få använda de en gång godkända A-traktorerna förjordbrukets transporter utan nya och betydligt högre skatter, I en på mångasätt bekymmersam tid är detorimligt, ja för att inte säga hänsynslöst, att belasta jordbruket med nya högaskatter. Utskottsmajoriteten har inte tagit någon hänsyn till de problem somkommer att uppstå för en del jordbrukare utan troget följt regeringens förslag. Det fanns då man i utskottet kunde diskutera och fåförståelse för sådana här problem. Tyvärr verkar det som om nu ärförbi. Mot bakgrund av vad jag nu anfört yrkar jaghärmed bifall till reservation 2, AnL 38BRUNO POROMAA (s): Erfarenheterna från de.ca 15 år som denuvarande bestämmelserna för beskattningen av traktorer har gällt visar attreglerna är svåra att tillämpa. I många fall har det visat sig svårt att avgöra tillvilken av de två skatteklasserna en traktor skall hänföras. Länsstyrelserna harockså bedömt dessa frågor olika. I det betänkande som nu behandlar tillstyrker enmajoritet av skatteutskottet regeringens förslag om en ändrad och framför alltklarare gränsdragning mellan trafiktraktorer.och jordbrukstraktorer. hänförs en traktor till klass I förtrafiktraktorer om den används för transport av gods på allmän väg. Traktornfår dock hänföras till klass II om transporterna är begränsade tillgodsbefordran vid passage över väg, befordran av gods som är lastat på traktornoch befordran vid färd till eller från arbetsplats av bl. a. redskap som skalldrivas med traktorn, drivmedel eller reservdelar för traktorn eller redskapet.Detsamma gäller om transporterna avser produkter från eller förnödenheter förlantbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässigt fiske. En traktor somundantagsvis används för transport av annat som jag nämnt får också hänförastill klass II. föreslår regeringen att i princip samtliga traktorersom skall användas på väg som inte är enskild skall hänföras till klass I.Traktorer som uteslutande, eller så gott som uteslutande, används för transportav produkter från eller förnödenheter för lantbruk, skogsbruk, yrkesmässigväxtodling eller yrkesmässigt fiske skall enligt regeringens förslag hänförastill klass II, Andra särskilt angivna transporter på allmän väg skall också fäske med traktor som hör till klass II, Därutöver skall traktorer med entjänstevikt om högst hänföras till klass II oavsett användningssätt. Regeringen föreslär också att bilar som byggts om tilltraktorer, s, k. A-traktorer, alltid skall beskattas enligt klass 1, således isamma skatteklass som trafiktraktorer. A-traktorer som används bl, a, inomjordbruk skall dock av få tillhöra skatteklassII, Till betänkandet är två reservationer fogade, I den förstareservationen yrkar och avslag på hemställan ibetänkandet med anledning av propositionen, medan i den andrareservationen yrkar att de s, k. A-traktorerna, som i huvudsak används inomjordbruket, även i fortsättningen bör få tillhöra klass II, I båda reservationernaframhåller reservanterna att många jordbrukare kommer att drabbas av enavsevärd skattehöjning om A-traktorer skall beskattas enligt klass I, I denförstnämnda reservationen föreslås också att frågan om en eventuell justeringav beskattningsreglerna för traktorer bör anstå med hänsyn till det pågåendeöversynsarbetet inom . Som jag framhöll inledningsvis är de nuvarandeförhållandena när det gäller traktorbeskattningen inte tillfredsställande. Detär därför av största vikt att vi får till stånd en gränsdragning mellantraktorklasserna så att en enhetlig och korrekt tillämpning av bestämmelsernablir riiöjlig. Det förslag om gränsdragning som här föreligger är enligt utskottsmajoritetensuppfattning rimlig och ägnad att underiätta tillämpningen och kontrollen, I fråga om de s, k. A-traktorerna anserutskottsmajoriteten det angeläget att bestämmelserna för traktorbeskattningenfår en sådan utformning att skatten blir enkel att administrera ochkontrollera. Många av dessa fordon används av ungdomar för rena nöjeskörningaroch skulle därför rätteligen redan nu vara registrerade som trafiktraktorer.Den skattehöjning som jordbrukare kommer att drabbas av bör enligt utskottsmajoritetensuppfattning inte överdrivas. De flesta av dessa A-traktorer används i regelunder av året och kan därför vara avställda . Därtill får jordbruket och liknande näringsgrenar en anpassningstidfram genom den treåriga övergångstiden för dessaA-traktorer. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande och avslag på de två reservationerna. AnL 39 (): Av det sista som sade i sittanförande framgår att han vet ganska litet om de praktiska förutsättningarnaatt driva ett jordbruk. Det är riktigt att A-traktorer totalt sett användsganska få dagar . Men sammanförs inte till en sammanhängandeföljd. Traktorerna används, som jag sade, för transport av spannmål ochsockerbetor samt för hämtning av annat som ingår i jordbruksproduktionen.Eftersom det inte är fråga om en helt sammanhängande period blir det svårt attanvända dessa som A-traktorer, dvs. först inregistrera dem och sedanavregistrera dem. Jag vill fråga : Är det rimligt att så totaltändra förutsättningarna för användning av A-traktorer inom jordbruket? Detärinte fråga om en investering som bara avser så som , utan detär tänkt att traktorerna skall användas under en betydligt . Man säger att man vill ha en enkeladministration. Då kan det inte vara några större svårigheter att förlänga denhär perioden så, att de traktorer som är registrerade som A-traktorer skall fåanvändas utan att det sätts spärr vid . Man skulle kunna visa litetförståelse för de praktiska problem och ekonomiska konsekvenser som ett tvärtavbrytande innebär för de berörda jordbrukarna. AnL 40 EWYMÖLLER (m): Som säger är det riktigt attdessa traktoreri vissa fall avställs men trots dettaöverförs naturligtvis åtskiUiga intäkter till statskassan om A-traktorerna försöver till klass 1. Det finns säkerligen beräkningar på detta. BrunoPoromaa talar om kontrollsvårigheter. Det står i betänkandet att gränsdragningenär oklar och svårtillämpad. Men nog måste kontrollproblemen kunna lösas påannat sätt än med skattehöjningar. Det är just efter treårsperioden somskattehöjningar drabbar de kategorier näringsidkare som jag nämnde förut i mittinledningsanförande. Många traktorer används naturligtvis inom jordbruket, menäven inom trädgårdsnäringen och inom yrkesmässig fiskerinäring. Mindreentreprenörer inom byggbranschen använder också dessa traktorer på sinabyggplatser. Kontrollproblemen skall alltså kunna lösas på ett enklare sätt. Vi har yrkat avslag på propositionen just med anledning avatt vi tycker att man måste få en helhetssyn på dessa frågor.Kommunikationsministern anförde här i att detblir en stor översyn av dessa frågor, där även problemen med A-traktorernafinns med. När sedan propositionen kom kan man säga att den enahanden inte vet vad den andra gör. nämnde trafiksäkerhetsproblemen som ett avskälen till skattehöjningarna. Vi har i vår reservation föreslagit att man inomden pågående översynen i departementet eller vid något annat tillfälle skall seöver de trafikproblem som uppstår när dessa traktorer används för nöjeskörning.Enligt trafiksäkerhetsverket, vars statistik jag tagit del av, finnsca 9 500 traktorer inregistrerade: dels A-traktorer, dvs. de lastbilar somombyggts till traktorer, dels de s, k, epatraktorerna, alltså personbilar sombyggts om till traktorer. De förstnämnda utgör av de inregistrerade. Dessatraktorer används just inom de berörda näringsgrenarna. Epatraktorerna utgör17 % av de inregistrerade. Det är väl en del av dessa traktorer som man menarmissbrukas. Jag kan också tala om att dessa kategorier fordon enligt trafiksäkerhetsverket var inblandade i ett hundrataltrafikolyckor av olika art, bl. a. sex olyckor med dödlig utgång. Detta skallnaturligtvis inte nonchaleras men inte heller överdrivas. Framför allt måstedetta ses och behandlas som ett trafiksäkerhetsproblem, och man skall inteförsöka lösa detta problem med skattehöjningar, som görs. Det är i alla fallinget skäl till att höja skatten på de redskap som används inom näringsgrenar somredan är hårt belastade av skatter och pålagor. Jag hoppas att man tar hänsyn till dessa synpunkter inomden pågående översynen - vi har i vår reservation yrkat att dessa frågor skallbli föremål för en översyn. AnL 41BRITTA BJELLE (fp): Det var intressant att notera att BrunoPoromaa inte tycks ha den minsta förståelse för jordbrukarnas situation. Det ärriktigt att man kanske behöver se över traktorernas inklassning i klass I ochklass II. Som jag redovisade förut betyder det mycket för jordbrukarna. Det harvisat sig att väldigt många jordbrukare vill behålla A-traktorer i sinverksamhet och har sin verksamhet uppbyggd under förutsättning att de kananvända A-traktorer. Dessa är tydligen både snabbare och bekvämare inomjordbruket på vissa områden. Det är litet skrämmande då det konstateras att detinte har så stor betydelse hur man ser på utvecklingen . För dejordbrukare som vill använda A-traktorer kan det alltså bli fråga om kostnaderpå upp till 2 000 kr.per månad oavsett om de avregistrerar sådana traktorer perår. Låt oss säga att man har en traktor inregistrerad . Dåblir det kostnader på . jämfört med dagens . Allajordbrukare kan inte utan vidare bära en sådan extrakostnad. Man har inte inågot sammanhang berört det faktum att om man inregistrerar A-traktorer underklass I, måste man också typbesiktiga släpvagnen och betala skatt efter vadsläpvagnen kan bära. Jag kan inte förstå annat än att om man på något sätt villbeakta det faktum att jordbrukarna själva vill använda A-traktorer framöver,borde man alltså avvakta den utredning som tydligen pågår inomkommunikationsdepartementet. Det diskuteras att möjligen införa körkortstvångeller att på något annat sätt försöka hindra trafikolyckorna. Det var ganskaintressant att få del av de siffror som redovisade. Av de ca 9 000A-traktorer som finns används alltså inom jordbruket. Har vi kunnat ha dessa beskattningsregler , kan jaginte förstå att det inte skulle vara möjligt att ha samma regler ytterligare enkort period, under vilken man verkligen hann se över bestämmelserna förA-traktorer. AnL 42BRUNO POROMAA (s): gjorde gällande att jag vetganska litet om denna fråga. Det kan hända att jag vet väldigt litet omtraktorer. Men så mycket vet jag att de kostnader som det här talas om är, somjag ser det, ytterst marginella. Dessa kostnader har jordbrukarna möjlighet attgöra avdrag för vid sina deklarationer. gjorde också gällande att jag inte tagithänsyn till de synpunkter som framförts från bl. a. om en förlängningav tiden. Jag kan nämna att utredningen inte föreslagit någon övergångstid,utan regeringen har tagit initiativ till en sådan förlängning. Som sagt träderbestämmelsen i kraft först . Så till den moderata reservationen, till vilkenfolkpartiet har anslutit sig. Jag kan nämna att faktiskt inte hadenågon motion i anslutning till propositionen, utan man anslöt sig tillreservationen av ren lojalitet mot . Och - detbekräftade också i sitt senaste inlägg - har reserverat sig därföratt man som jag uppfattar det hade farhågor för att förslaget från regeringenskulle öka statens intäkter. Om så skulle vara fallet är de intäktsökningarnaytterst marginella. Beträffande A-traktorerna i övrigt: Flera enskildapolisdistrikt har skrivit till och framfört önskemål om attA-traktorerna skall överföras till skatteklass I. har i sintur skrivit till regeringen iden här frågan. Vi har med detta förslagtillmötesgått polisens önskemål och i förlängningen förhoppningsvis ocksååklagarväsendets. Beträffande den pågående översynen: Den behöver väl inteförhindra att förändringar redan nu kan göras. Visar det sig attöversynsarbetet leder fram till bättre förslag kan vi naturligtvis pröva dem. AnL 43STIG JOSEFSON (c): talar om ytterst marginellakostnader. Men jag räknar det inte som marginella kostnader när det rör sig , vilket det gör när det gäller A-traktorerna. I många fallhandlar det om . och kanske mer när det gäller anskaffande i dehär fallen, och det kan jag inte kalla marginellt. Kostnaderna är avdragsgilla, säger . Ja, mende skall ju betalas ändå, och för det fordras det inkomster. I den situationsom jordbruket befinner sig i är de ganska begränsade. Jag vet inte om det sade - när det gälleratt man inte skulle tidsbegränsa övergångsreglerna - var ett svar till mig.Bruno Poromaa framhöll i slutet av sitt anförande att det finns möjligheter förförslag till förbättringar. Skall jag tolka det så att socialdemokraterna ärberedda att pröva möjligheterna att förlänga den här undantagsregeln? Detskulle vara värdefullt om man ville visa jordbruket så pass stor hänsyn att mani varje fall höll vägen öppen för att ompröva det förslag och beslut som nukommer. Det finns ju en treårig betänketid när det gäller att ta ställning här.Jag hoppas att hans uttalande var ett litet uttryck för möjligheten till ensådan omprövning. AnL 44 (): Detär riktigt att vi i inte hadenågon egen motion i den här frågan. Att det är av lojalitet mot somvi skulle ha reserverat oss tillsammans med dem är ett billigt argument, likadåligt som jag tycker socialdemokraternas omdöme är beträffande engångsskatten,så den kommentaren faller tillbaka på den som har lämnat den. Vi i anser det vara en mycket viktig fråga attta ställning till hur jordbrukarna drabbas av ökade kostnader. Här har BrunoPoromaa i inget fall sagt något annat än att det rör sig om marginellakostnader - när jordbrukarna kan få kostnadsökningar pä . per månad.Jag undrar vad egentligen menar med kostnadsökning, om 2 000 kr.per månad i en verksamhet inte anses vara en betydande kostnadsökning. Om man skall ta hänsyn tillskattereglerna och göra om dem och det finns ett område som skall regleras ochsom är föremål för andra prövningar - det gäller A-traktorerna - borde man väländå i logikens namn ta hela paketet på en gång och avvakta tills de andrareglerna kommer. Det kan faktiskt inte dröja så . Jämfört med de somreglerna har funnits är verkligen marginell. AnL 45 EWYMÖLLER (m): Jag vill bara säga till : Jagtalade tydligt om i båda mina anföranden att vi avstyrkt propositionen medanledning av den stora översyn som pågår i departementet, enligtkommunikationsministern. Vi får naturligtvis ta fasta på vad han sagt här ikammaren, att en översyn pågår. Sedan hävdar jag fortfarande att det gällertrafiksäkerhetsfrågor. Man får också den uppfattningen när sägeratt många polisdistrikt har hört av sig. Det handlar om en trafikangelägenhet.Vi har också sagt i vår reservation att vi vill att man skall se översituationen och söka lösa problemetpå något sätt. Men man kan givetvis inte lösa det här problemet genom skattehöjningar.Man kan ju inte komma åt trafikproblemen genom att höja skatten. Det handlar omen helt annan fråga, och den bör också behandlas därefter. AnL 46 (): Jag vet inte om det finns någon anledning attfortsätta diskussionen om traktorbeskattningen. Jag konstaterar bara att vi hardelade meningar. Jag noterar att företrädarna för de borgerliga partiernaär starka motståndare till införande av det som regeringen nu har föreslagit.Mot bakgrund av att vi inom loppet av tvä år har ett nytt val här i landetförmodar jag att det gemensamma politiska samarbete som troligtvis pågår ocksågäller ett gemensamt valmanifest om ett avskaffande på den här punkten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattas efter debatten om lagutskottetsbetänkande 10.) AnL 47 TREDJE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår då till att debattera lagutskottetsbetänkande 10 om skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter. Skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter Skyddetför kretsmönster i halvledarprodukter AnL 48 (): är enigt i det mesta beträffandeskyddet för kretsmönster i halvledarprodukter, populärt kallade chips. Men påen punkt är vi oense, och det gäller skyddet för särskilt avanceradekretsmönster. Utskottsmajoriteten accepterar propositionens förslag ochger alltså genom en särskild lag samma skydd för alla kretsmönster, oavsett omde är mycket enkla eller sällsynt avancerade. 1 en reservation driver linjen att dekretsmönster som är så avancerade att de uppnår vad man i de här sammanhangenbrukar kalla verkshöjd skall tillerkännas förstärkt skydd med stöd avupphovsmannarättslagen. Vi menar att det är både logiskt och rimligt atträttsskyddet står i åtminstone någon proportion till skaparinsatsen. Så är detockså ofta på det immaterialrättsliga området. Inom upphovsmannarätten, som ären del av immaterialrätten, är detta särskilt tydligt, genom att enklareprodukter har en skyddstid medan mer avancerade skyddas under . En differentierad skyddstid får också, menar ,utvecklingsbe-främjande effekt. Det ger bättre skydd för de ofta storainvesteringarna och stimulerar till fortsatta viktigautvecklingsinsatser på chipsom-rådet. Sammanfattningsvis räcker det egentligen med att betonaatt upphovsrättsutredningen (som ytterst ligger bakom propositionen) enhälligt- jag vill 4 protokoll 1986/87:46 Skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter härunderstryka enhälligheten - föreslog samma lösning som förordas i folkpartietsreservation. Avslutningsvis,herr talman, yrkar jag bifall till den reservationen. AnL 49 (): Som framhöll vilar propositionen på enutredning som fick beteckningen Upphovsrätt och datorteknik. Jag tror att detär angeläget att påpeka att rnan i den utredningen ifrågasatte om kretsmönsteri halvledare, s. k. chips, kunde ha ett upphovsrättsligt skydd. Jag vill betonaatt jag kanske mest talar å egna vägnar och inte å utskottsmajoritetens, närjag markerar att jag inte kan acceptera den ståndpunkt som antyds iutredningen. Det är också viktigt att framhålla inför kammaren att utredningenär angelägen om att i sina skrivningar markera att det inte finns någon riktigsäkerhet bakom den ståndpunkt utredningen intog. Det finns alltså ingetdomstolsavgörande eller auktoritativt uttalande av någon rättslärd som styrkerutredningens ståndpunkt, som skulle innebära att det verkligen funnes ettauktorrättsligt skydd för s. k, chips. ståndpunkt utgår, som kammaren hörde, frånatt ett sådant auktorrättsligt skydd skulle kunna föreligga. Med utgångspunkt idenna ståndpunkt, som jag alltså ifrågasätter, tar ställning tillförmän för att det skulle kunna finnas dubbla regelsystem i skyddet för s.k,chips. Utskottets majoritet kunde lätt bemöta denna uppfattning. Dét kanegentligen inte vara -till någon nytta över huvud taget att etablera dubblarättssystem. Det kanske är skäl att här påpeka att man såväl inom EG som inomWIPO, den internationella organisationen för auktorrätter.- har tagit ställningför att införa ett enhetligt regelsystem för skyddet för chips, vilket såledestalar mot det system som föreslår med dubbla skydd i vissa fall.Naturligtvis är den internationella utvecklingen på området inte minst viktig. Möjligen bygger ståndpunkt på ettgrundläggande missförstånd beträffande vad ett chip egentligen är. Det kundedärför vara värdefullt att i protokoll återge det schema eftervilket ett chip tillkommer. Ett chip tillkommer i ett antal olika steg. Det första äratt den upphovsman som försöker åstadkomma ett chip beskriver de önskadefiinktionerna. Dessa önskade funktioner omvandlas därefter till ett elektrisktkopplingsschema, som i sin tur omvandlas till ett mönster av elektroniskafunktioner. Dessa elektroniska funktioner inordnas sedan i en layout, sombildar underlag för den blivande produktionen av dessa chips. Av denna skildring av chipets tillkomst borde det faktisktframstå som ganska uppenbart att det inte kan föreligga ett upphovsrättsligtskydd för chipet. Vad vi möjligen kan diskutera är huruvida beskrivningen avfunktionen, som faktiskt görs i ord, är så väl gjord att den kan försvara ettupphovsrättsligt skydd eller huruvida beskrivningen representerar en andensprestationsförmåga som ligger på en så hög nivå att denna motiverar ettupphovsrättsligt skydd. Men ett sådant resonemang saknar varje anknytning tillchipet, som inte har sitt upphovsrättsliga skydd. Dessa överväganden saknar dåall betydelse för chipet. Detta grundläggande missförstånd i synsätttycker jag kommer till uttryck när övergår till att diskuteraproblem med gränsdragningen mellan någonting som man kallar programkoden ochchipet. Något sådant gränsdragningsproblem finns inte. Det framgår bl. a. avatt motionens och reservationens texter på intet sätt beskriver vare sig vilkengräns eller vilket gränsdragningsproblem som avses. Med dessa förklarande ord yrkar jag bifalltill utskottets hemställan. Skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter AnL 50BENGT (): vill antyda att folkpartietsinställning skulle bygga på en felaktig grund. Jag påstår att så inte ärfallet. Då uppkommer frågan: Vems uppfattning är mest värd, ellermin? Jag vill i sammanhanget än en gäng poängtera attupphovsrättsutredningen har samma uppfattning som i dessa viktigafrågor. Det rådde enighet i utredningen såväl bland företrädarna för flerapolitiska partier som bland de 24 experterna. Med all respekt för på detta område skall det enligt min mening mycket till innan han kanvälta denna expertis. Jag inser att det kan uppkomma.vissa probleminternationellt sett. Just i sådana här sammanhang skall det ju råda det vikallar för internationell harmoni i lagreglerna, och naturligtvis är detsärskilt viktigt med samstämmighet i förhållande till med tanke på debilaterala förhandlingar som sä småningom skall föras. Men jag vill poängteraatt rättsläget i är oklart. I pågår ett rättsfall som bl. a.gäller förstärkt skydd. Vi vet inte exakt vilken slutlig uppfattning domstolenkommer att redovisa, utan vi får avvakta utgången av detta rättsfall. Därutöverkonstaterar jag beträffande rättslig harmoni kontra disharmoni, att det enligtlagförslaget i propositionen blir tillåtet att i privatkopiera chips.Så är det inte i . Jag är övertygad om, herr talman, att det på den punktenkommer att bli betydligt större problem i de bilaterala förhandlingarna än närdet gäller de övriga frågorna. Låt mig sedan tillägga några ord beträffandegränsdragningsproblenien, som var inne på. Det är klart att det uppkommer gränsdragningsproblem närman t. ex. skall avgöra om en produkt är avancerad eller inte. Men det är juingenting nytt. Hela immaterialrätten vimlar av sådana gränsdragningsproblem.Det beror på att man skall skydda sådana produkter som nått"skaparhöjd". Eller, i klartext: skall skilja agnarna från vetet.Då uppkommer naturligtvis gränsdragningsproblem. Det kan gälla gränsen mellanolika lagar. Man måste t. ex. fråga sig hur den särskilda chipslagen förhållersig till patenträtten, varumärkesrätten, mönsterrätten och upphovsrätten. Det kommer också att uppstå problem inom upphovsrätten -sådana har man för övrigt . Där har man skydd förverk under . Förenklare produkter gäller en skyddstid , medan övriga produkter har O åri skyddstid. För kretsmönster, som vi resonerar om här, blir det extrakrångligt med den lagstiftning som vi nu sannolikt kommer att godkänna. Skyddet för kretsmönster i halvledarprodukter utvecklarnämligen alltmer kretsmönster med program. säger då att det gåratt skilja mellan program och mönster. Men om man tar ett chip och lägger det ihanden går det rent praktiskt inte att se om det är fråga om det ena eller detandra. Man bör då ta i beaktande att man för den del av chipet som innehållermönster får en skyddstid . medan man för den del som innehåller programfår en skyddstid . Man kommer alltså inte att kunna undvikagränsdragningsproblem ens med propositionens lagförslag. Jag vill alltså säga.utan att göra anspråk på att vara något slags visionär, att gränsen mellanhårdvara och mjukvara kommer att bli alltmer utsuddad.