prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Moderata samlingspartiet föreslår 45 milj. kr, till utveckling avflyget, infe minst i inre . Jag tror att det är en utomordentligtvikfig och riktig satsning för att ge stödjepunkterna i inland enverklig chans. Det krävs för det andra en hög kompetens- och kunskapsnivåinom regionen. Detta förutsätter ett väl fungerande utbildningsväsende på gymnasialoch postgymnasial nivå och eft näringsliv som kan medverka i ett samspel mellanutbildningsväsende och sig självt liksom inom sig självt. Det är vikfigt aftinfe minst små och medelstora företag, kanske med en litetannorlunda utbildningstradition än storföretagen, får komma in i detta systemoch upptäcka att det finns mycket att lära i ett mer formaliseratutbildningssystem. Också högskola och gymnasium kan då upptäcka att det finnsmycket av kunnande ute i näringslivet. Frän början kanske man upplever sig som tillhörande tvåskilda världar, men det är två världar som måste samspela med varandra.Moderata samlingspartiet har därför föreslagit ytterligare satsningar på demindre högskolorna, uppgående till totalt 90 milj, kr. Vi föreslår att förexempelvis de gamla filialorterna , , Karistad och Linköpingförstärkningar görs av de s. k. LIE-anslagen på utbildningsdepartementetsbudget för att man där skall kunna ge flera enstaka kurser och vara meranpassningsbar. Vi vill också att det satsas ytterligare på utrustningsanslagen på högskolorna, för åstadkommande av en större allsidighet. Manbehöver i dessa regioner också ha en bred och allsidig arbetsmarknad. Prot,1986/87:65 Skall enung familj flytta till en viss region är alltid frågan: Kan vi båda fåarbete? Det är och förblir en ödesfråga för dessa regioner om de kan ha denbredden och det djupet på arbetsmarknaden aft företag där framöver skall kunnarekrytera arbetskraft, inte minst kvalificerad sådan. Jag menar att def finns många exempel på att vi harmisslyckats med detta. Det får inte medföra aft vi missar möjligheten att prövai stort sett vilken metod som helst, givetvis inom laglighetens ram, Def ärnödvändigt att låta fantasin flöda och att pröva nya metoder. Jag anser också att det finns anledning aft se efter påvilket sätt skattesystemet bromsar utvecklingen. Måhända finns det idéer somskulle kunna utvecklas på detta område. De höga marginalskatterna drabbarsjälvfallet vissa familjer, där bara en av makarna kan försörja familjen, Meriteringsreglerna vållar problem. Arbetar jag i enkommun i och skall söka en tjänst i en kommun i norra ,får jag infe fillgodoräkna mig hela min tjänstgöring. Vem vägar då flytta medsin familj, om man från att ha ett ordinarie jobb i en kommun kanske hamnar påtolfte plats på väntelistan i den nya kommunen? Civilingenjören flyttar intetill eller till , Han låter bli att flytta, eftersom frunkanske infe kan få något arbete. De förslag till medflyftandebidrag och annatsom regeringen bollar med är närmast löjeväckande i sin konstruktion. Effektenhitfills har varit niycket dålig. Låt oss fortsätta att pröva dem. Men deffinns mycket mer att göra. väckte jag själv idéen om villkoradavskrivning av studiemedel. Flera har tagit upp den tanken. Även harjag tillsammans med ett antal moderata medmofionärer lagt fram förslag i dettaavseende, Def skall bli intressant att se hur utskottsbehandlingen kommer attgestalta sig, Def krävs eft rimligt kostnadsläge i regionen och påorten. Hushållen måste ha eft rimligt kostnadsläge i form av rimligakommunalskatter och taxor. Företagen måste ha ett rimligt kostnadsläge. Därförföreslår vi sänkta socialförsäkringsavgifter i stödområde A och B med 10 resp,. Även kommunerna måste få en chans till ett rimligt kostnads-och intäkfsläge. Därför föreslår vi aff man ändrar och ser överskatfeutjämnings-systemef. Vi vänder oss emot aff systemet medspecialdestinerade statsmedel klart missgynnar de mindre kommunerna, Def råderingen tvekan om aft så är fallet. Jag frågar : På vilkagrunder anser hon sig kunna påstå aft de nuvarande specialdestinerade medlenhar en klart regionalpolifisk profil? Vad avser regeringen att göra i dettaavseende för att få en bättre regionalpolitisk profil på de specialdestinerademedlen? Det rör sig om stora belopp, ca . Det handlar emellertid även om att man skall skapa en merkreativ miljö och att människorna får frihet och möjlighet att pröva något nyttoch att bryta upp från gamla hämmande strukturer. Vi moderater kritiserar oftaatt socialdemokraterna har en lagreglering, som gör aft det finns för litet avdynamik i den enskilda sektorn. Ändå framstår den enskilda sektorn såsomkolossalf dynamisk jämförd med den offenfliga. Vi menar - glädjande nogtillsammans med och jag tror även - att def finnsskäl för regeringen att åtminstone pröva något nytt när def gäller aff brytaupp de offentligavård- och servicemonopolen. Jag vill ställa en fråga till såsomaktiv kämpe för jämställdhet: Varför råder det i realiteten - infe formellt -ett yrkesförbud mot att starta eget för förskollärare, fritidspedagoger,sjuksköterskor och sjukgymnaster? Jag kunde fortsätta uppräkningen, Irealiteten har dessa yrkeskunniga människor - är det kvinnor -inte någon möjlighet att starta något eget, för det skall samhället självt fahand om. Är jag svetsare, rörmokare eller elektriker kan jag däremot startaeget och köra omkring medmin kärra. Men dessa kvinnor är utestängda. Är dettaett utslag av regeringens progressiva s, k, jämställdhetspolitik? , herr talman, såg jag i massmedia att tvåsocialassistenter på i dragit i gång en egen verksamhet. För80 kr, gav man människor upplysningar om vart de skulle vända sig i den socialabyråkrafin, Def är ett litet exempel på att människor i den offentliga sektorn,som i och för sig trivs med sin yrkesroll, gärna vill pröva nya former, I denoffentliga sektorn finns inte utrymme för det nytänkande och den kreativitetsom behövs för att föra framåt. Ett berikande kulturliv är betydelsefullt fören regions utveckling. Jag är ganska övertygad om att det finns skäl attstudera fördelningen av olika anslag över statsbudgeten ut till regionerna föratt se om def finns en rimlig balans mellan de pengar som kommer storstadsregionernafill del och de pengar som kommer landsbygden och landsorten till del. Jag äräven övertygad om att ett livaktigt kulturliv ute på fältet betyder mer och mernär det gäller att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Man kan ta upp många fler områden, men jaghar försökt nämna några. Jag har pekat på några avgörande svagheter i densocialdemokratiska politiken. Det skall bli mycket intressant att höraMarianne , som regeringens främsta företrädare i detta sammanhang,förklara just denna brist på helhetssyn. Jag sade inledningsvis att jag inte tror på konfrontafionspolitik.Jag är därför litet besviken, och ibland litet irriterad, över att man inteminst från centerhåll ser ett motsatsförhållande mellan stad och land. Jag skulle vilja ställa en fråga fill , som isin nya roll som blivande vice ordförande i kommer attpremiärtala om regionalpolitiken; Är det något fel att , ochUmeå växer? På vilket sätt skulle det försvåra eller underlätta för dessaregioner? Jag är alltså övertygad om, herr talman, att def krävs ett samspelmellan olika nivåer, och för att sanera den regionalpolitiska debatten är defbra aff ha detta i åtanke. AnL 132LARS DE (); Ett stort och viktigt strukturgrepp togs avden borgerliga regeringen , då man genom att slå ihop handelsstålverkeni , och bildade . genomförde därigenom somförsta land i en grundläggande, långsikfig omorganisation av huvuddelenav sin handelsstålsproduktion, något som ännu inte gjorts i mångavästeuropeiska länder, men där man just nu håller på med denna smärtsammaoperation. Den socialdemokratiska oppositionen hade ju 1976-1982 näranog som princip att onyanserat och hejdlöst kritisera alla näringspolitiskaåtgärder som de borgerliga regeringarna föreslog och genomförde. Även bildandetav åtföljdes av en stark kritik från socialdemokratiskt håll, bl.a. avIngvar , för att företaget hade en pessimistisk grundsyn och för att dedå företagna personalreduktionerna var onödiga och orimligt stora. Konkreta ochkonstruktiva förslag var det dock ont om. står västvärldens stålindustri inför en ny kris. Attdenna är så allvarlig att den motiverar en ny strukturgenomgång av är höjtöver all diskussion. regeras landet av en socialdemokratisk regering, ochsom medlem av dagens opposition - och i mitt fall som riksdagsman från Dalarna- har vi att granska den nya strukturplan som framlades förSSAB. Diskussionen bör föras på eft sakligt plan och utan dedemagogiska överdrifter som ej sällan präglade den dåvarande oppositionensinlägg i industriella debatter för tio är sedan. Det är min avsikt aft endast ta upp tvä enheter inom ,nämligen gruvan i och trådvalsverket i Domnarvet. En nedläggning av gruvan i skulle innebäradels att 770 anställda förlorade sina jobb, dels aff ett stort antal blevarbetslösa i byggnads- och transportföretag som utför arbeten åt gruvan. I såfall är def dessutom en ren tidsfråga när TGOJ:s järnvägLudvika-Eskilstuna-Oxelösund måste läggas ned, eftersom malmtransporternautgör basen för denna banas existens. I en ort som ligger så avsides till geografiskt somGrängesberg - därfill belägen i kommun, som redan förut har ett svårtarbetsmarknadsläge - skulle en friställning av denna omfattning nödvändiggörauppbyggandet av en storskalig ersättningsindustri om inte omfattande socialaoch samhälleliga nackdelar skulle accepteras. Det är inte lätt aft hittaen sådan ersättningsindustri inom något område. Om man lyckas därmed, kommeruppbyggandet likväl att kosta stora pengar - sannolikt minst en halv miljardkronor eller mera. I denna situafion, herr talman, förefaller det rimligt ochhelt nödvändigt att styrelse- utan förutfattade meningar- låter granskade olika projekt som ledningen för gruva i samarbete med deanställda tagit fram för att dels effektivisera själva gruvdriften, dels ochframför allt bygga upp en lönsam tillverkning av värdefulla biprodukter. Införett så ödesdigert beslut som aff lägga ned gruva anser jag detmotiverat att fa kammarens tid i anspråk för att redovisa dessa åtgärder: 1, Åtgärdsprogram för effektivisering Genomkostnadsjakt, utbytesförbättringar och produktivitetshöjande åtgärder skullekostnaderna för gruvbrytningen kunna sänkas med 100 milj, kr, redan1989, Åtgärderna skulle medföra visa friställningar, dock inte nämnvärt störreän vad som motsvaras av den naturliga avgången, 2, Framställning av termisktfosfat, vilket har diskuterats i kammaren fidigare . Genom eninvestering på 60 miljoner skulle i gruvan fallande apafit kunna förädlas tilleft basiskt, långtidsverkande och kadmiumfritt gödselmedel. I försurningenstidevarv är ett basiskt gödselmedel en nåd aff stilla bedja om, det kanbekräftas av i . Att det är långtidsverkande ochej vatfenlösligt är också mycket fördelaktigt - man behöver integödsla , och produkten följer inte med vattnet rakt ut i havet, vilketbl. a. är problem och kan bli många kusters problem . Och till slut: Gjorda kalkyler pekar på att investeringen kan betalasig . Med eninvestering av 10 miljoner skulle man kunna uppta tillverkning av ettsuperkoncentrat med mycket hög järnhalt. Denna s. k. ferrit kan utnyttjas sområmaterial för permanenta magneter, automatlåsande dörrhandtag, färgpigment ochenklare elektroniska produkter. Även här handlar def om en mycket kortåterbetalningstid för den ganska blygsamma investeringen, 4, Utvinnandeav vanadin Malmen iGrängesberg innehåller vanadin, en i svensk järnhantering flitigtanvänd legeringsmetall som nästan uteslutande importeras från ,För 50 miljoner skulle masugnar kunna utrustas så att detta vanadinutvanns ur masugnsslaggen, genom en helt färdigutvecklad metod somlikaledes har en mycket kort åferbetal-nirigstid - kanske , Sammaanläggning har planerats vid masugnarna i , men vanadinhalten i ligger betydligt lägre (0,) än i Grängesmalmen, varför lönsamhetenav vanadinutvinning bör bli bättre i , Mitt tekniska och kommersiellakunnande i defta ärende är icke sådant aft jag inför kammaren kan påstå att härnämnda åtgärder tillsammans skulle rädda driften i gruva. Men enenkel summering av besparingar och vinster på outnyttjade biproduktersynes visa aff driften ej skulle bli föriustbringande förrän dollarkursen -malmen prissättes i dollar - kommer ner mot . Där är kursen ännu icke, ochdef är inte sannolikt att den någonsin kommer dit ,,, , herr falman: Om dessa planer förkastas, vilkaåtgärder föreslår då för ? Jag har all respekt förlandshövding , som erhållit uppdraget aft mildra de socialakonsekvenserna av strukturprogram. Men - med all respekt för denneskicklige ämbetsman - att lösa problem utan att behålla gruvan idrift kan infe bli någon lätt uppgift. Något definitivt nedläggningsbeslut böri varje fall inte fattas förrän konkreta planer på en ersättningsindustri kanpresenteras. Rimligtvis bör då dessa planer peka på en större lönsamhet förden nya industrin än den sorii dock ligger inom räckhåll om här redovisadeprojekt realiseras. Jag övergår nu fill att tala om Domnarvet,Som tråddragare sedan barndomen kan jag inte underlåta att kommentera denföreslagna nedläggningen av i Domnarvet med förlust av ytterligare425 jobb i orten . tillverkades i detta verk 120 000 tonvalstråd. 25 000 tonstång och vinkeljärn och armeringsstål. Det senare sortimentet -alltså armeringsstålet - tillverkas i också av Smebox och , varför det säkert är riktigt att efter en strukturförhandlingeller i samband med en affär släpper denna prismässigt dåliga produkt. Men varför släppa valstråden? Domnarvet är den endatillverkaren i av vanlig valstråd, en produkt som konsumerar150 av , I tillverkas valstråd för ventilfjädrar, och iFagersta valsas rostfri tråd. Men inget av dessa verk tillverkar vanligkolstålsvals-tråd, en produkt som är råvara för hela 35 tråddragerier i Sverigeoch som Domnarvet exporterade hela av. Vad händer t, ex, meddessa tråddragerier vid en avspärrning under kris eller krig? Och vad händermed handelsbalans, som förbättras med en kvarts miljard per årgenom att Domnarvet valsar valstråd ? Lönsamheten är för dålig, är säkert det avgörande argumentetdå föreslår en nedläggning av , Detta verk gick-tillsammans med verk nr 4 i - med en förlust om 1986,Men 111 av dessa miljoner förlorades i på verk nr 4, som måste ha varitmycket illa skött. Och av de 29 miljoner som då faller på iDomnarvet är 8 miljoner avskrivningar som inte får se röken av om verketläggs ned. Kvar aft "försvara" blir då en rörlig förlust om 21miljoner, motsvarande ,/ton. Vid bedömningen av hur stor denna s, k, förlust verkligenär för måste man dock se längre än till valsverket i Domnarvet, avkostnaden för valsfråden kommer från priset på de fyrkantsämnen från vilkatråden valsas - och dessa ämnen kommer från ämnesdivisionen i , en avSSAB:s mest lönsamma enheter! tycks ämnesdivisionen ha debiteratDomnarvet , per ton för dessa ämnen, som man på exportsålde samma ämnen till väsentligt lägre pris. Om man låtit köpaämnena från till dessa exportpriser, skulle verkets resultat mycket välha kunnat bli -1-21 miljoner i stället för som -21 miljoner. Det hela är enfråga om infernprissäftning inom som kunde bli effektivt belyst, omDomnarvet fick tillåtelse att köpa ämnen frän ufiandet till sitt ,Just skulle priserna på ämnen från utlandet sannolikt göra detta verkmycket lönsamt - dock givetvis endast i dagens dåliga konjunkturläge, Eft i Domnarvet utan armeringsstål skulle, ivarje fall i ' lågkonjunkturtider, sannolikt inte kunna köras i treskift som . Även om man till dagens valstrådstonnage om lägger dagenstonnage om Vinkeljärn och stång samt kanske som valsasi def nedläggninghotade verk nr 4 i , kommer man inte högre än till . Ett sådant tonnage bör, om reparationer och ställningar i vissomfattning görs , kunna med drift i tväskift. En visspersonalminskning skulle då ej kunna undvikas, om infe valstrådstonnagef kundeökas genom att den till uppgående marknadsandelen i Sverigekunde ökas. Detta borde vara möjligt, men torde kräva en del investeringar. Def är inte ofarligt aft låta en stor kretsav valstrådskunder sväva i långvarig ovisshet om valstrådstillverkningensframtid i Domnarvet, Utländskavalsfrådstillverkare blir utomordentligt aktiva, och ävensedan länge lojala kunder kan lätt låta sig lockas att köpa valsfråden frånannat håll, "när ordinarie leverantör i alla fall skall lägga nerproduktionen", som de utländska konkurrenterna givetvis framhåller. Ett beslut om trådvalsningens framtid i Domnarvet brådskardärför, vid risk att det nu offentliggjorda nedläggningshotet i sig kommer affbli "självuppfyllande". Om kunderna - särskilt då sådana som köperhela sitt ofta specialbefonade behov från Domnarvet - drar sig ur eller ejförnyar valstrådsköpen därifrån, hjälper det inte hur många och långaMBL-förhandlingar och andra förhandlingar som följer. Ett för svenskstålindustri skickelsedigert beslut har då kommit till stånd på ett nästanoavsiktligt sätt, vilket vore en tragedi. Det finns många andra frågor i samband medstrukturpaketet för , men jag har tagit kammarens tid i anspråktillräckligt länge med dessa. Gruvnedläggningen i är def i särklassallvarligaste sociala problemet i paketet, och minskningen i Domnarvet ärallvarlig inte bara för orten utan även för alla kunder som nuförlitar sig på att kunna få svensk valstråd från det enda existerandetrådvalsverket för kolsfålsvalstråd i , AnL 133 GÖRELTHURDIN (c): Med tanke på talarlistans egenskap aff kunnaändra utseende har jag en känsla av att anförandena nu kommer aff beröra skildaområden. Vi får väl se var den här debatten slutar. Eftersom redovisade ståndpunkt iregionalpolitiken i går hade jag tänkt anknyta till den bara helt kortfattat . Därmed gör jag kanske besviken, eftersom han helt ochhållet uppehöll sig vid de regionalpolitiska spörsmålen. Men jag kan åtminstonesvara på hans fråga, om jag tyckte att def var något fel i att växtei storlek och att gjorde det, Def tycker jag inte alls. Men jagtycker inte heller att det är fel att växer i storlek, aft ,och gör det eller att inlandet får en möjlighet till tillväxt.Jag kommer att beröra arbetsmarknadspolitik i mitt anförande. En människas möjlighet aft bosätta sig och att bo kvar påen ort är helt beroende av de ekonomiska förutsättningar som den orten ellerbygden ger. Ekonomiska förutsättningar är t, ex. arbetsinkomst, inkomstskattens-främst kommunalskattens - storlek, kostnader för boende och mat, kostnaderför resor till och från arbetet m.m. För aft betala levnadskostnaderna krävs enarbetsinkomst, som i sin fur kräyer ett arbete. Ett eget arbete utgör grundenför en trygg och säker försörjning. Ett eget arbete skänker egenvärde, socialakontakter, gemenskap och möjligheter till en personlig utveckling. Det här ärnaturligtvis lika viktigt för alla, både kvinnor och män, och vikfigt för denunga generationen. Alla behöver känna aff de behövs i samhället. Därför ansercenterparfiet aft ett av de viktiga polifiska målen är allas rätt till eftarbete. Allas rätt fill ett arbete borde gälla helalandet. Gör det det? Nej, förvisso inte. Vi vet att skillnaderna i landet ärstora, beroende på om det är fråga om en utflyftningskommun eller eninflyttningskommun. inte baraskillnader i arbete, utan def är skillnader i utbildningsmöjligheter,kommunalskaft och kommunikationer. Regeringen påstår att med ensocialdemokratisk ledning minskar klyftorna. LO påstår motsatsen. I derasnyligen avlämnade rapport uttalas aft de ekonomiska klyftorna har ökat. Vemskall man tro? I budgetproposifionen skriver regeringen: "Trots denbetydande minskningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och en fortsattstark ökning av arbefskraftsutbudet har sysselsättningsökningen varit såkraftig att arbetslösheten har kunnat begränsas ytterligare." Ja visst,genomsnittet i riket är kring . Men sanningen är ju den aff förinflyttningskommunerna är siffran lägre och för utflyftningskommunernabetydligt högre. Någon har sagt aft om man står med ena foten i en hink medhett vatten och den andra i en hink med kallt vatten så mår man genomsnittligtganska bra. Sådana är de här riksgenomsnitten. Vi har en bra sysselsättning,säger regeringen. Det är bara def att ett genomsnitt utraderar de negativa ochde positiva talen. Ta statistiken över arbetslöshet för kvinnor resp, män! Detpåstås att en utjämning har skett, men det är på samma sätt här. Arbetslöshetenför kvinnor i utflytfningslänen är betydligt större än i inflyttningslänen, därden statliga sektorn finns, t, ex, här i . Rikssiffror är bra förEG-statistiken, men de bör behandlas varsamt här i landet. anser att alla skall ha rätt fill engrundtrygghet. Att vara med i arbetslöshetsförsäkringssystemet får ansestillhöra den grundtryggheten, speciellt med tanke på att dagensarbetslöshetsförsäkring till täcks av skattemedel. Det är egentligen intelängre fråga om en försäkring utan om ett statligt stöd. De allvarligabristerna i det nuvarande systemet gör aft en tredjedel av de arbetslösa avolika skäl infe kommer i åtnjutande av vare sig arbetslöshetsersättning ellerkontant arbetsmarknadsstöd. De har inte kvalificerat sig genom fidigareanställningar eller genom att ha varit arbetslösa . Vi i anser defta vara orimligt. Vi anserdärför att en allmän arbetslöshetsförsäkring bör införas. Vi har dessutom denuppfattningen att de som har ett arbete har möjlighet att solidariskt svara fören liten del av tryggheten för den som är arbetslös. Det är så den s, k,fördelningspolitiken fungerar, Vuxenstudiéstödet är knutet till krav om fillhörighet fillA-kassa. Def gör att de som är utanför arbetsmarknaden och de som hararvodesinkomster eller inkomster av extrajobb och infe är anslutna till A-kassakommer att stå utanför systemet, Def handlar främst om kvinnor. Trots affvuxenstudieav-giff - , tror jag sade i går - betalasin av arbetsgivaren på deras tillfälliga inkomster, kommer de att bli vägradestöd när de behöver utbilda sig för att komma in på arbetsmarknaden på etteller annat sätt. Har vi därmed gett dem samma möjligheter till utbildning somandra? Kan regeringen påstå att de har getts samma möjligheter till arbete somalla andra? Talar vi om allas rätt till arbete, då skall vi också tamed de människor som drabbats av olika former av arbetshandikapp. Målsättningenmåste vara aft dessa grupper i så stor utsträckning som möjligt skall beredasarbete inom det För grupper som har svårt aft göra sig gällande på arbetsmarknadenkrävs särskilda insatser av samhälle och näringsliv, Def är därför oroande att antalet arbetslösa med någonform av arbetshandikapp har ökat , samfidigt som den totalaarbetslösheten minskat något. Det handlar om närmare 27 000 människor. en stor uppgift, Samhällsförefagsgruppens uppgift är att skapa arbete åfarbetshandikappade där inga andra alternativ finns. Dels gäller det att setill att så många som möjligt får komma till Samhällsföretag, dels gäller detaft lönebidragen är sådana att företagen erbjuder så många platser som möjligt. Regeringen föreslår, för att göra det ekonomiskt möjligtatt öka timvoly-men för sysselsättning inom Samhällsföretag, att antaletplatser med lönebidrag hos statliga myndigheter minskar med 300, I nyhetsbladet från berättar AMSatt det föreslås att patienter från de större vårdinstitutionernaför psykiskt utvecklingsstörda skall erbjudas arbete på Samhällsföretag, ochdärför vill AMS att staten skall ta emot 500 i stället för 300 personer medlönebidrag. Regeringen ger och regeringen far. Var finnssamhällsekonomin i defta? Människor ufan arbete och utan social förankringkostar också pengar för staten. De är mer sjukskrivna, och de mår dåligt! På arbetsmarknaden har småföretagen enoerhört stor betydelse. De ger arbete åf mer än en miljon människor. I utflytfningslänen är def vikfigt attde små företagen har möjlighet att etablera sig och skapa nya jobb. Det är fågånger det finns en idé om ett nytt stort företag.