prot · GA09124 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:124 Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 3 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:Fill2 yrkandena 1-4, 10och 15-19 fill finansutskottet yrkandena 5 och 6 till konstitutionsutskottetyrkandena 7-9 och 11-13 till skatteutskottet yrkande 14 till bostadsutskottet 1986/87:Fill3 yrkandena 1-7,9-13, 19-21 och 23-25 till finansutskottet yrkandena 8, 14, 15, 18, 22 och 26till skatteutskottet yrkandena 16 och 17 till bostadsutskottet 1986/87:Fill4 yrkandena 1, 6, 7och 11 till finansutskottet yrkandena 5, 8-10, 15 och 16 till skatteutskottetyrkandena 12 och 14 till utbildningsutskottet yrkande 13 tillsocialförsäkringsutskottet . yrkandena 17 och 18 till bostadsutskottet 1986/87;Fill5 yrkandena 1 fillskatteutskottet yrkandena 5-8 till finansutskottet 1986/87;Fill6 yrkandena 1-5,7-15, 23 och 26 fill finansutskottet yrkandena 6, 20, 21, 24 och 25 tillskatteutskottet yrkandena 16-19 till arbetsmarknadsutskottet yrkande 22 tillbostadsutskottet 1986/87;Skl72-Skl74till skatteutskottet 1986/87:Skl75 yrkande 1 tillskatteutskottet yrkande 2 till bostadsutskottet 1986/87:Ub97 till utbildningsutskottet, 1986/87:Jol79 till jordbruksutskottet Prot.1986/87:124 1986/87:A106 till arbetsmarknadsutskottet 15majl987. 1986/87:A107 yrkandena 1-9 tillarbetsmarknadsutskottet yrkandena 10 och 11 till finansutskottet /87:A108 fill arbetsmarknadsutskottet 4 § Företogs till avgörande bostadsutskottets betänkanden1986/87:13, 14 och 15 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 1 (hyresförhållandetför fastighetsskötare) Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 144 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (möjligheter att i kollektivavtal reglerahyresvillkor m. Förstbiträddes reservation 3 av och med 52röster mot 17 för reservation 2 av . avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 251 röster mot 42 för reservation3 av och . Mom. 5 /(tillståndsplikt för folkrörelsekooperativ,riksorganisation m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (hyresgästernas ställning när ombyggnad planeras)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 9 äv - bifölls med acklamation. Utskottefs motivering - som ställdes mot den i reservation8 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 13 (förvärv av aktier och andelar som skall prövasenligt tillståndslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avErling m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 74 (utvärdering av tillståndslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avErling m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (förvärvstillstånd) I Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. A/o/n.77 (dubbelupplåtelse) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 65 förreservation 13 av m.fl. Mom. 20 (lån för köp av bostadsrättslägenhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAgne m. fl! - bifölls med acklamation. Mom. 21 (undantaget i 2 § ombildningslagen avseende deallmännyttiga bostadsföretagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (ombildning från hyresrätt till bostadsrättbeträffande lägenheter somtillhör de allmännyttiga bostadsföretagen) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 15 förhemställan i reservation 17 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 147 röster mot 146 förden i reservation 16 av m.fl. anförda motiveringen. Mom. 23 (undantag från ombildningslagen om fastigheteninnehåller färre än tre lägenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (priskontroll vid försäljning av egnahem ochbostadsrätter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(ändringar av expropriationslagens grundprinciper) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. 2 (skogs-och jordbruksfastigheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avTore - bifölls med acklamation. ' Mom. 3 (upphävande av förköpslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:124 Mom. 4 (översyn av förköpslagen) 15majl987 Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 5 av och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 5 (förköpsrätten för permanentboende) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 6 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 6 (prisprövningsregel i förköpslagen) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förhemställan i reservation 8 av . () anmälde att hanavsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation7 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 8 (beteckningsreformen på ) Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 20 förmotion Bo303 av och . 4 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 11 (en kampanj för ortnamn) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 39 förreservation 9 av och . 4 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 12 (utvärdering av bostadsförsörjningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (bostadssaneringslagens regler omhyresgästorganisationernas ställning) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 142 förreservation 11 av m. fl. Mom. 14 (fastighetsekonomiska skäl enligtbostadssaneringslagen) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förhemställan i reservation 13 av . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation12 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 15 (övernattningsbostäder m.m.) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 278 roste; mot 15 förhemställan i reservation 15 av . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation14 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 16 (åtgärder mot smygkontorisering m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 77 (avgiftsfri bostadsförmedling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avErling m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (upphävande av bostadsanvisningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (en mer effektiv bostadsanvisningslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 21 (ägarlägenheter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (hyresbetalning för förhandlingsersättning och ersättning för boinflytande och fritidsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (bruksvärdesprincipen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avAgne ni. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (hyresgästers rätt att slippa anslutning tillkabel-TV-nät) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 48 förhemställan i reservation 24 av m.fl. 7 ledamöter avstod från attrösta. Prot.1986/87:124 Motivering 15 maj1987 Utskottets motivering - somställdes mot den i reservation 23 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 26 (förhandlingsrätten enligt hyresförhandlingslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAgne m: fl. - bifölls med acklamation. . ; Mom. 27 (enskild hyresgästs inflytande i underhållsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 28 (hyresgästinflytande genom förhandlingssystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 29 (rätt till avtal för andrahandshyresgäst) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 15 förreservation 28 av . Mom. 32 (straffbar överhyra) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 29 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (dispens från bruksvärdesregeln vid kooperativhyresrätt) Utskottets hemställan med godkännande ay utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 30 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 34 (permanent tillämpning av lagen om kooperativhyresrätt) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 32 av och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation31 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. , Utskottets hemställan bifölls med275 röster mot 8 för reservationen av 7 ledamöter avstod från att rösta. 5 § Föredrogs -jordbruksutskottets betänkande 1986/87:16 om statsbudgeten /88 såvitt avser jordbruksdepartementetsverksanihetsoniråde'(prop. 1986/87:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade attdebatten i detta betänkande skulle delas upp i tre avsnitt, avseende resp:jordbruk, skogsbruk och fiske, och voteringarna äga rum när hela överläggningenvar avslutad. Först upptogs till behandling avsnittet jordbruk. Prot.1986/87:124 ; 1KARL (); Kammaren behandlar jordbruksutskottetsbetänkande nr 16, som handlar om statsbudgeten för jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. De frågor som behandlas där berörs också i ett antalbetänkanden som senare kommer upp här i kammaren, bl. a. jordbruksutskottetsbetänkande nr 22 om jordbruks- och livsmedelspolitiken och det betänkande somföranleds av proposition 146 om prisregleringen. En del av frågorna skall jaghär endast beröra översiktligt, eftersom de kommer att närmare debatterasvid detta senare tillfälle. Svenskt jordbruk är liksom jordbruket i de flesta västligaindustriländer en reglerad näring. För en reglerad näring är politikenavgörande. Det är de politiska kraven som ställs på näringen söm kommer attleda fram till olika inriktning . Så har det också varit under de gångnaårtiondena. Det är de politiska kraven på ökad rationalisering, ökadeffektivitet, ökad mekanisering och stördrift, ökad användning av kemiskamedel och handelsgödsel som har lett fram till det jordbruk som vi har i dag.Detta innebär naturligtvis att om jordbrukspolitiken och jordbrukets inriktningmåste omprövas, då måste samhället i det sammanhanget ha ett, betydande ansvar,eftersom det är samhällets beslut som ligger bakom det jordbruk som vi har. var jordbrukets situation präglad av enökande optimism. Lönsamhetsmässigt var situationen betydligt bättre än på60-talet, Konsumtionen av livsmedel steg, bl, a, på grund av att man i börjanpå 70-talet ansåg sig ha råd att subventionera livsmedelskonsumtionen. Denökade lönsamheten och den ökade avsättningen ledde också till en ganskakraftig produktionsstegring, 80-talet har för jordbrukets vidkorrimande sett ut på etthelt annat sätt. Räntorna har stigit, lönsamheten har sjunkit,livsmedelssubventionerna har successivt skurits ned. Den sjunkande lönsamhetenhar lett till att jordbrukarna tvingats att kompensera minskade inkomster medökad produktion. Det märkliga har alltså inträffat att när man på 70-taletfick en bättre lönsamhet steg produktionen,'bch när man harnoterat en sämre lönsamhet har även det lett till en ökad produktion. Den ökadeproduktionen har lett till ökade överskott. Eftersom världsmarknaden isynnerhet nästan har brutit samman på livsmedelsområdetoch priserna är fruktansvärt låga, har dessa överskott lett till en mycketförlustbringande export. Svenskt jordbruk är en ganska liten näring, om manser till antalet sysselsatta - av den totala befolkningenoch även av den förvärvsverksamma befolkningen. Men vi måste komma ihåg att pålandsbygden är situationen en annan, 1 många län är fortfarande antaletpersoner sysselsatta i jordbruket av befolkningen, och vi har mångakommuner där antalet är dubbelt så stort. Det innebär att för glesbygden ochlandsbygden utgör de areella näringarna fortfarande grunden för helanäringslivet. Jordbruket är en mycket viktig resurs. Det handlar för detförsta naturligtvis om marken - skogsmarken och inte minst åkerjorden, därproduktionen ju är högre än i skogen, om man ser till möjligheten att producerabiomassa. Det handlar för det andra om de investeringar som finns i jordbruketoch även i den infrastruktur som samhället och näringslivet har byggt upp. Dethandlar för det tredje inte minst om de människor som är engagerade och denkunskap som dessa människor besitter. Det har varit typiskt för industrisamhället under dessutbyggnad att man i ökad omfattning haranvänt ändliga resurser och omvandlat dem till nyttigheter för människan. Manhar tagit fram metaller, , fossilbränslen, uran för att producera energioch andra nyttigheter. Det innebär att man grävt upp resurser ur jorden, hämtatresurser under jord. Det kanske inte är så egendornligt att man i föreställningenom var dödsriket skulle finnas har antagit att det finns under jorden. När mansprider ut på jordens yta det som har skilts från livet ,då blir det ett hot för den tunna hinna av liv som finns på jordens yta. Vi sprider ut väldigt mycket svavel, som vi får upp medfossilbränslet. Vi sprider ut tungmetaller. Vi omvandlar uran till plutonium,som vi inte riktigt vet hur vi skall hantera. Och vi producerar naturfrämmandeämnen som naturen inte kan bryta ner. Detta måste vi på något sätt komma åt.Det är det största miljöproblemet vi har , men här har vi också denstörsta uppgiften för framtidens jord- och skogsbruk. Det handlar nämligen omatt i ökad omfattning ersätta miljöskadliga, ändliga råvaror med sådana råvarorsom naturen kan producera. Det handlar alltså om att inte bara från jordbruketssida producera livsmedel utan också producera energiråvara, fiberråvara ochråvara till den kemiska industrin. Liksom samhället hade en uppgiftatt beställa en inriktning för jordbrukspolitiken, har samhället också i dagensådan uppgift. Samhället måste beställa detta, men samhället måste också varaberett att betala. Även om man kan notera, efter att ha studerat propositionenfrån regeringen, att regeringens motvilja det här året kanske är mindre äntidigare, saknar vi fortfarande en handlingskraft från regeringen när detgäller att åstadkomma de nödvändiga förändringarna. Regeringen styr genom att förlora och kompromissa- ungefär sä sade statsminister i går i TV, om jag minns rätt.På det här sättet gör även jordbruksministern. Det visar det betänkande vi nubehandlar. På en del punkter överensstämmer det nämligen inte medpropositionen, och i vissa fall har det blivit förbättringar. En av de punkter jag i detta sammanhang vill ta upp ärlivsmedelssubventionerna, där regeringen i propositionen hade föreslagit ensänkning med Det skulle innebära 500 milj. kr. på helår och enbudgeteffekt på 250 milj. kr. Detta skulle leda till en höjning av mjölkpriseti konsumentledet på . Med de påslag som dessutom kommer skulle detsannolikt innebära en höjning från med ca . fanns det ett tag en majoritet för avslag på denna sänkningav livsmedelssubventionerna, men fann socialdemokrater ochmoderater varandra i den frågan och kom överens om att sänkalivsmedelssubventionerna med samma budgeteffekt, nämligen 250 milj. kr., menmed halva beloppet och redan från budgetårets början . Det lederi sig till en uppgång med per liter mjölk, och med de vanliga tilläggenkan vi räkna med en höjning av mjölkpriset på 40-50 öré. Det här är naturligtvis inte bara jordbrukspolitik.Livsmedelssubventionerna är till för att konsumenten skall fä viktigalivsmedel billigare. Detta slår därför särskilt hårt mot barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Det ökade priset innebär naturligtvis också en risk attkonsumtionen kommer att sjunka. Det innebär att den balans som man nu genomtvåprissystemet har lyckats åstadkomma på mjölkproduktionens område är hotad. Klart är att den här typen av beslut rimmar dåligt med deuppgörelser som träffats mellan regeringen och näringen, exempelvis i höstas.Vi upplevde att uppgörelsen var litet av en städning - man rensadebort en del gammalt groll - men risken är att när regeringen lägger fram sådanahär förslag och sedan får stöd av andra partier att göra om den till fögabättre förslag, stökar man till det igen efter den där städningen. Det är naturligtvis orimligt att momsbeskattabarnfamiljers och låginkomsttagares livsmedelsinköp lika hårt somlyxkonsumtionen. Från har vi i det sammanhanget krävt attkonsumtionsskatten skall prövas i samband med en större skatteomläggning. Jagyrkar bifall till reservationerna 12 och 14. En annan punkt där det skiljer mellan propositionen ochbetänkandet är när det gäller kreditgarantiavgifter. Från utskottets sida sägervi att sådana inte bör tas ut för garantier som är lämnade /84. Härfinns en socialdemokratisk reservation, som vill att man skall tillämparetroaktivitet i det här sammanhanget, någonting som vi normalt inte brukargöra. Jag skulle också vilja ägna åt problemetkring den s. k. överskottsarealen. Begreppet används ganska ofta ijordbruksdebatten. Också jag brukar-tyvärr-använda det, men påpekarjag alltid att begreppet är felaktigt. Det finns nämligen ingenöverskottsareal, bara felanvänd areal. Vi producerar spannmål. Enligt de intentioner somsamhället har haft har överskottsarealen skolat användas förspannmålsproduktion. Det handlar om ungefär . tillämpasför första gången en träda med trädesersättning, som kommer att reduceraspannmålsöverskottet något, som den kostar en del pengar. Från sida har vi det här hardiskuterats hävdat att samhället borde svara för av exportkostnaderna. Iårets motion till föreslår vi att spannmålens regleringskassä därförskall få 480 milj. kr:, motregeringens förslag på 350 milj. kr. Dessa 480 milj. kr. innebär dock bara 40 %kostnadstäckning, och det är det förslag som också regeringen har och som deandra partierna har ställt upp på. Vi vill däremot räkna på det verkligaöverskottet, inte bara på det politiskt beslutade överskottet, som man hargjort tidigare. måste jag säga, när vi nu har jordbruksministernhär, att jag är tillfredsställd med att man ändå lägger fram ett förslag som ärbättre än förra årets. hade vi mycket arbete med att få upp stödettill.den nivå som föreslås i propositionen. Resterande som vi vill förorda skulle tillerkännasjordbruket för överskottsarealens kostnader vill vi lägga som ettomställningsstöd på 250 milj. kr. Om samhället kan stödja odling av enförlustbringande export av spannmål och kan stödja ett trädesbruk som innebär inte producerar någonting alls, borde samhället ännu hellre kunna stödjaatt man odlar någonting nyttigt på den s. k. överskottsarealen. Det handlar om att odla mer av protein för att ersättaimporterat foderprotein, om att odla mer energigrödor för att ersättaimporterad fossil energi och för att förbättra miljön, om att odla fiberråvaraför att kunna ersätta den import av fiberråvara som den svenskamassaindustrin förbrukar och om att odla kemiråvara för att förse den kemiskaindustrin med en miljömässigt bättre råvara än den man hämtar ur stenkol ocholja. Det handlar också om att värna det öppna landskapet. Jag yrkar bifalltill våra reservationer 7 och 13: Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara nämna ett parområden där man i förhandlingar mellan regeringen och näringen har kommit framtill att näringen skall ta ett ökat ansvar, exempelvis för skördeskadeskyddetoch för djurens hälso- och sjukvård. Där bjuder propositionen ändå pä litetförvånande inslag. Regeringen går nämligen ännu längre när det gäller att draundan resurser. Jag vill bara helt kort yrka bifall till reservation 17. somhandlar om skördeskadeskyddet, och reservationerna 39 och 40, som handlar omdjurens hälso- och sjukvård. Det behöver återskapas en framtidstro inomdet svenska jordbruket. För detta krävs det en konstruktiv politik frånsamhällets sida, och det är naturligtvis regeringen som har huvudansvaret fören sådan politik. Detta behövs i motsats till den delvis destruktiva debatt somför närvarande förs gentemot jordbruket - och delvis också inom jordbruket. Detfungerar nämligen så att när en näring eller en grupp känner sig hotad blirdebatten negativ. För att klara detta kan man komma en,bit på vägen genomatt bifalla de reservationer där centerpartister finns med blandundertecknarna. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 2 i (): Jordbruket är en viktig basnäring i värtland. En i den fastlagda jordbruks- och .livsmedelspolitiken uttaladmålsättning är att det svenska jordbruket skall förse medborgarna med bralivsmedel till rimliga priser. Härutöver har jordbruket stor betydelse i ettregionalpolitiskt sammanhang, då vi härigenom håller landsbygdbefolkad. Detsvenska jordbrukets effektivitet är hög. även med internationella mått Detär så effektivt att en betydande del av vår produktion måste exporteras.Världshandeln med livsmedel kännetecknas av låga priser-ofta under produktionskostnaden.Detta skapar stora problem och kostnader för svenskt jordbruk. Jag konstaterade alldeles att överskottsproduktionenär ett resultat av jordbrukets effektivitet. Den är likaledes ett resultat av den fastlagda jordbrukspolitiken. Detta ändras inte av det faktum att en viss del av överskottsproduktionen är ett tillgodoseende av vår beredskapsmålsättning - den är således legitim. Det råder beträffande animalieproduktionen inget delatansvar för överskottsproduktionens kostnader. Ansvaret bärs ensamt avjordbruket. Stora ansträngningar har framgångsrikt gjortsför att få balans när det gäller denna del av produktionen. Tvåprissystemetinom mjölkproduktionen är ett jordbrukets eget initiativ, som man förvisso kan hasynpunkter på men som ändå i denna begränsade mening-att åstadkommaproduktionsanpassning har varit framgångsrikt. Förbättrade förhållandenbeträffande överskottet har också nåtts i andra branscher. Litet annorlunda förhåller det sig beträffande spannmålsöverskottet.Här föreligger enligt det jordbrukspolitiska beslutet ett delat ansvar mellanstaten och näringen. Sedan beslutet för två fastlades i enlighetmed den s. k. 40/60-regeln har man haft delade meningar om denna regelsförträfflighet, liksom om hur långt gående statens antagande framåt i tidenvar förpliktande. Moderata samlingspartiet har som bekant inte accepteratden i beslutet enligt vår mening felaktigt formulerade avtrappningsregeln. Viuppfattade LMK:s förslag i denna del enbart så, att en kontrollstation skialleläggas in .' Här skulle fastläggas om anpassningsåtgärder, syftandetill en förbättrad ekonomi i första hand för jordbruket men också för staten,hade uppnåtts. Som alla känner till har förhoppningarna beträffande anpassningenskäligen misslyckats, närmast beroende på det katastrofala raset när det gällerspannmålspriserna på världsmarknaden. Låt mig bara erinra om LMK:s kalkyleradeprisskillnad mellan svenskt inlösenpris och världsmarknadspriset. Det varfråga om ett belopp i storleksordningen . I verkligheten harprisskillnaden under större delen av den gångna perioden snarare legat över änunder .1 kr. Detta har självfallet inneburit en utomordentligt stor påfrestningpå jordbrukarnas ekonomi. Jag gör mig inte skyldig till någon överdriftom jag påstår att det också har utgjort en stor påfrestning på hållbarheten iöverenskommelsen. Jag vill i anledning härav säga att jordbruksminister har bestått provet.