prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Även om vi nu med facit i hand, efter erfarenheterna frånnågra orter, ser att raka beslut kan ge impulser fill ett akfivt arbete med attpositivt förändra näringslivet,kan man se aft möjligheterna aff uppnå detta är ojämlikt fördelade i regionen,förslag till handlingsplan för sin verksamhet innebär bl, a, ennedläggning av gruvorna i och , "Smärtsamt men nödvändigt",står det i den pressinformafion som gått uf från , Smärtsamt är detverkligen, och det infe enbart för som ort utan för hela Ludvikakommun samt de inpendlingsorter som berörs, kommer än engång i en negativ situation. Jag är inte så blåögd att jag tror att man kan haverksamheter i gång som det inte finns marknad för och därmed lönsamhet. Menjag far gruvorna som ett exempel på aff verkställandet av beslut bör föregås avheltäckande redovisningar av olika alternativ, även om det i informationhar sagts att medel för speciella insatser, 10 milj. kr., har avsatts för attfinna ny sysselsättning på de berörda orterna. Jag utgår från att samarbetekommer att ske med bl.a. den av regeringen tillsafta Bergslagsdelegationen. Jag vet att förändringsarbete far tid och att effekternakan låta vänta på sig. Otåligheten hos invånarna blir då begriplig - de serjobben försvinna i snabb takt, och de upplever infe aft nya möjligheter kommerdem fill del. Industriministern har tillsammans med andra medlemmar avregeringen ständigt trycket på sig att lokalisera nya företag till krisorterna- kallades han för den nya tidens brukspatron. Kravet finns ocksåpå aft industriministern skall se fill att storföretagen tar sittsamhällsansvar. Samma krav ställer invånarna i också på desamhällsägda företagen. Invånarna i har svårt att förstå att tillväxtenär så ojämlikt fördelad i landet och hälsar alla initiafiv fill utlokaliseringarmed tillfredsställelse. Många frågar sig vad Bergslagsdelegationenegentligen gör och vad som har hänt med de pengar som har lagts i denpotten. Från delegationens sida kommer vi att lägga en ny ekonomisk karta överBergslagen som redovisar hur delegationen och framför allt - eftersom det ärdär de stora pengarna finns - de sju länens myndigheter har använt ochdestinerat medlen. Vi behöver den kartläggningen för aft kunna gå vidare medvårt arbete. Vi tänker infe lägga fram någon kravkatalog, men vi kommer attkunna redovisa effekterna av hittillsvarande arbete och också lägga fram enplan för det fortsatta. Bergslagen är ett område där utbildning av invånarna ochvidareutveckling av resurserna behöver skärpas. Intressanta kartläggningar av faktiska utbildnings- ochrekryteringsbehov finns att tillgå, bl.a. i en liten kommun som . Därser man verkligen att skillnaden mellan efterfrågan och tillgång på utbildadarbetskraft, ofta s. k. nyckelpersoner, är markant. Detta faktum visar än merpå nödvändigheten av att bl. a. behövs som enmotor i utbildningsinsatserna. Hur skall man då på ett helt annat och påtagligare sättkunna intressera ungdomai" att satsa på utbildning och framför allt längreutbildningar? Hur skall vi få både arbetslösa och människor i produktionen attinse att de måste utbilda sig och vidareutbilda sig? Hur skall vi få den bredaoch varierade arbetsmarknad som Bergslagen behöver? Ja, inte är det genom attvänta på att någon annan utför arbetet åt oss. I delegationen har vi sagt affutbildning. nyaföretag, entreprenörer och bättre kommunikationer är högprioriterade områden.Vi måste konkretisera våra mål föratt kommuner och företag skall kunna arbetamed oss. Vi måste ha mål för vår utveckling som ger mening åt våra invånare attsatsa på utbildning, satsa på företag och idéer, våga satsa på aft stanna kvareller flytta hem igen. har redovisat siffror som med allönskvärd tydlighet visar att händer ingenting så kommer förgumningen ochförgubbningen att snabbt visa sig. Flyttningsbenägenheten är stor i de yngre åldrarna,infe minst hos kvinnorna. Den trenden måste brytas. Vi skall också ha klart för oss att det är den varieradearbetsmarknaden i Bergslagen och def varierade utbudet av natur och kulfur somger möjlighet att vara kvar, att bilda familj och bibehålla livskraftigasamhällen. De regionalpolitiska insatser som regeringen har gjort hargivit positivt resultat, men def är genom gemensamma strategier som kommuneroch näringsliv rätt kan tillgodogöra sig dessa satsningar. Invånarna iBergslagen har rätt aft kräva fortsatt stöd av samhället, när utarmningen avvåra basnäringar fortsätter. Vi har anledning aff tro att vår regering kommeratt vara lyhörd för dessa krav, och vi kommer att fortsätta arbetet förBergslagen. I dettaanförande instämde (). AnL 5 HANS (): I en interpellationsdebatt i fjolsade industriminister i replik till mig att regionalpolitikenhar givit resultat och aft def regionalpolifiska stödet har visat sig ha godeffekt. Han tyckte att det var märkligt att jag inte kunde hålla med om det ochförstå det. Det är den debatten ägde rum. Vad har hänt sedandess? Ja, utflyttningen och neddragningen av verksamheterna i deregionalpolitiskt svåra områdena har bara accelererat och fått ökad fart. Defframgår av befolkningssiffrorna hur otroligt negativ utvecklingen har varitbara def . Ser man längre fillbaka finner man aft det förhåller päsig på samma sätt, I går sade statsminister att vi moderateroch andra borgerliga partier var duktiga på att opponera, medansocialdemokraterna var duktiga på att regera. Vi kan se resultatet för Norrland- ja, infe bara för ufan för stora delar av landet, t, ex. Bergslagen,som man talat om här tidigare, och , Socialdemokraternas regerande fårju oerhört svåra konsekvenser för stora delar av landet, geografiskt sett deallra största delarna, med kraftiga utflyttningar och en negativbefolkningsutveckling även åldersmässigt, a, att det går bra för Sverigemed en socialdemokratisk regering. Jag undrar om alla de som har tvingats attflytta och även de som är bostadslösa i , och på andraplatser delar den uppfattningen, Om detta är bra - och det är det ju enligtIngvar och - hur skall det då bli när man tycker sig halyckats mindre bra eller dåligt? Def måste bli ren katastrof för vissa delar avlandet. Inte nog med att vi har haft och har en dålig utveckling, utan vi sernu också flera mörka moln påhimlen, har nämnts här och har varit mycket omdiskuterat. Den förmodligennödvändiga strukturomvandling som sker där kommer att få stora konsekvenser, I mift hemlän, , harvi medungefär liknande verksamhet men där man inte sysslar med järn ufan medmetaller. Vi är mycket oroade för vad som skall hända med , medsmältverket i utanför , där man kanske framför allt på grundav internationell påverkan genom dollarkursens nedgång och annat ser sigföranledd att minska produktionen, Def gäller produktionen både i gruvorna,som är spridda i stora delar av och , och vidindustrierna. Miljökraven tillsammans med dollarkursens nedgång har haft inverkan. Man kan fråga sig vad som kommer aff hända medbasnäringarna -skogsindustrin är ju en sådan i men även i övriga delarav landet. Dessa näringar är oftast baserade i de områden där man harregionalpolitiska problem. Vad kommer aff hända med dem om elpriset fördubblas?Över huvud taget sviktar ju de stora basnäringarna - gruvor, smältverk ochskogsindustrier - av olika anledningar. Då kommer någonting nytt istället i . Det är väl def som menar, när han säger affdet går så bra när han regerar. Men denna nya teknik och dessa nya industrierliksom tjänstesektorn hamnar ju tyvärr helt koncentrerat i mycket begränsadesmå delar av landet. Regeringen säger sig satsa pä regionalpolitik, men detverkar som om den ena handen inte vet vad den andra gör. Eft typiskt exempel är försvarsuppgörelsen mellanfolkpartiet och socialdemokraterna, som jag tycker visar hur okänslig man är iden här frågan. Försvarsuppgörelsen skall betalas med bl. a. ökadebensinpriser. Varför skall vi som bor i glesbygderna betala mer fill försvaretän de som bor i tätorterna? I tätorterna är avstånden korta, och där kan mananvända kollektiva transportmedel, medan vi i glesbygderna är hänvisade tillbil eller i bästa fall bussar, som tvingas fa ut högre taxor pä grund av högrebränslepriser. Posten rationaliserar, säger man. Det har man direktiv omfrån regeringen och , men vad får det för konsekvenser? Man kan draparallellen med ägget och hönan: Är det pä grund av aft posfen och andrastatliga verk rationaliserar som människorna måste flytta, eller är det för affmänniskorna först flyttat som man rationaliserar? Den frågan kan man aldrigsvara på, men def är trots allt så, att dessa stora rationaliseringar påverkarutflyttningen. Framför allt förhindrar de en uppbyggnad av något nytt i dessaområden. Det senaste exemplet är posfens lördagsutdelning, där portot för brevskall höjas . Jag vill påstå att de största negativa effekterna kommeratt visa sig i glesbygdsområdena. Redan nu har vi sett en kraftig försämring avlantbrevbärarservicen. Det är stor risk för att posten här finner skäl för attytterligare minska lantbrevbärarservicen - man får färre brev och på så vismindre anledning aft köra ut dem. Tidningar och annan post kommer aft dra såstora kostnader att man kanske drar in all lördagsufbärning, Def skulledå ytterligare kraftigt försämra servicen hos oss i glesbygderna. höjer anslutningsavgifterna för fritidshus, Defär i och för sig kanske någonting som många applåderar, men vilka drabbar dethårdast? Människor som har fritidshus i glesbygdslänen har ju oftast längreavstånd fill telefonväxlaroch till tätorterna, och det är ju där som effekterna kommer att slå hårdast.Det kommer att bli svårare aff dra in telefon i fritidshus. ger dettanegativa effekter på turismen, som ju är en av de framtidsnäringar vi har iNorrlands inland och som faktiskt har ökat ganska bra men som får ta emot detena slaget efter det andra. Förslaget till ny jordförvärvslag, som i och för sig intefinns i proposition , förefaller för mig hotande, med tanke pä den generösabehandling av juridiska personer som det har talats om. Har man erfarenhet avskog, byggnafion och bebyggelse i , vet man att de byar och fastigheterdär bolagen har blivit ägare blir en död bygd. Det läggs en död hand över dem.Att gå in för aft vara generösare och ge bolagen fler förvärvstillstånd ochstörre möjligheter att köpa skogsfasfigheter kommer att få niycketnegativa effekter för stora delar av landet. infe aftförglömma - den slår också hårt mot glesbygden, Eft annat område där man ser att staten säger sig gebidrag men vidtar andra åtgärder som ger svåra effekter är därstatliga företag har gått in öch senare försökt ta sig ur sitt engagemang. Dåtas det inga som helst andra hänsyn än ekonomiska, SMV i är det mestskrämmande exemplet. Jag hade en interpellationsdebatt med ThagePeterson om Pullmax i , som hade varit statsägt och gick över tillutländska intressenter. Jag uttryckte min oro för detta, och att man inte skulle behöva vara orolig. , , ser viemellertid hur man minskar personalen och permitterar. för att föra ut tekniken fill och , där basen ligger. Investeringsbanken handlar på precis samma sätt. Man haringa som helst regionalpolifiska överväganden bakom sitt handlande. Enligt minuppfattning kan man ge regionalpolitiska bidrag fill de mest tvivelaktigaprojekt, medan man däremot kan sälja ut företag till ufiandet och tillintressenter i Syd- och som mer är ute efter rationaliseringseffekterän någonfing annat och inte tar de regionalpolitiska hänsyn som måste fas. Min fråga är: Varför kan man inte överlägga med lokalaintressenter, kommuner eller andra statliga företag som kan vara intresseradeav aff ta över och försöka driva företagen i lokal regi, och kanske utveckladem i stället för aff avveckla dem? Vad skall man då göra för att vända denna utveckling?Enligt oss moderater måste man avreglera, minska kostnaderna och sänkaskatterna för att över huvud taget ge de företag som finns utvecklingsmöjligheteroch bäftre förutsättningar. Man måste frigöra tjänstesektorn, där de nya jobbenlär finnas, och bryta upp monopolen, Def mest skrämmande monopolet vi ser för fillfället i vårafrakter är flygmonopolet. Till fjolårets riksdag hade jag en motion som blevavslagen. har andra uppmärksammat detta, bl, a, landshövdingen iVästerbotten, Det kan klart påvisas aft vi på grund av Linjeflygs monopol harenormt mycket dyrare flyg än vad flyget kostar på motsvarande avstånd i Syd-och , Vi har mycket färre röda avgångar. Över huvud taget är deten sämre lyhördhet för våra behov på trafikens område. Så kan man göra när manhar eft fullständigt monopol. Även landstingens och kommunernas monopol är det av storvikt att förändra. Utbildningen har nämnts här, och det kan inte nog betonashur viktig den är. Från moderat sida har vi ju även gett förslag på hur denhögre utbildningen skall förbättras. Detta är kanske den bästaregionalpolifiska satsning man kan göra. Över huvud taget anser jag aft man bör bytaut den ensidiga bidragspolifiken mot satsningar på att skapa bättreförutsättningar för näringslivet inom dessa områden, för att bevara och byggaupp småföretagandet. AnL 6 ULLAORRING (fp): Först ett konstaterande. Det kännsegendomligt att föra en viktig debatt om regionalpolitiken, en av våra mestbrännande frågor, utan att ha ansvarigt statsråd närvarande under denallmänpolifiska debatten . Jag tycker det är bra med applåder i kammaren,herr talman, mendet är bättre med debatt. Återigen har befolkningsstatistiken varit nedstämmande.Den dystra befolkningsutvecklingen syns ännu tydligare om man granskar kommunerna,skriver , författare frän inland. En handfullområden växer på övriga landets bekostnad. För sitt inre öga ser man ettformligt lämmeltåg dels mot residensstäderna, dels mot Stockholms- resp.Göteborgsregionerna, Man frågar sig, fortsätter hon: Är detta lämmeltåg önskat?I så fall av vem? Vill lämlarna själva? Är det beslut som är fattat idemokratisk ordning? Vem vill ha dessa tömda landskap med sina täckta fönsteroch ensliga gamlingar på vedbackarna? Det måste finnas en politisk vilja attutarma folk kulturellt genom att kapa rötterna till den levandehistorien. Det måste finnas en politisk vilja att hålla stora delar av landet sområvaruproducerande, exploaterade kolonier. Eller, avslutar hon, är denpolitiska viljan maktlös? Jag instämmer i den frågeställningen och vidarebefordrarden till regering och ansvarigt statsråd: den polifiska viljan maktlös? De regionalpolifiska problemen synes snarare tilltaän avta. Vi har från framfört farhågor, vi har föreslagit åtgärder,men de har inte tagits på allvar av regeringen. Samhällena i skogslandet avfolkas. Ansvarigarbetsförmedlare kan därmed rapportera att några kvarstående arbetssökandeinte finns. De har flyttat. minskade samtliga Norrlandslän återigen,, , , och mednära 4 500 människor. Och def mest tragiska är aft ungdomen måste flytta föraft finna jobb. Särskilt för kvinnorna saknas en fungerande arbetsmarknad. Vi som bor i norr lever med problematiken. Vi förvånasöver att avfolkningen får fortgå enligt devisen: den vänstra handen vet intevad den högra gör, 1 en by i , , gick man t, ex, man urhuse för att satsa allt på ett industrihus för att stoppa avfolkningen och fåunga, kreativa människor att stanna och därmed behålla skola, butik och annanservice. Man får stöd av , man får låna kapital - allt lyckas. Dåkommer postverket med beslutet att lägga ned postkontoret. Anser regeringen ochstatsrådet att detta är en lyckad regionalpolitik? Ja, det är en fråga som jaghade velat ställa fill industriministern här . Till förra föreslog vi i en motion tillsammansmed center- och moderatriksdagsmän att en regionalpolitisk kommission skulletillsättas för att hejda utvecklingen mot regional obalans. Densocialdemokratiska majoriteten avvisade motionen, Statssekreterargruppen skulleha ansvaret för samordning. Vår kritik kvarstår. Trots högkonjunkturfortsätter lämmeltågen söder ut. Två tredjedelar av får förblöda. för nu fram kravet på en nyregionalpolitisk parlamentarisk utredning, en utredning som måste se över huren krispolitik skall utformas. Framför allt behövs förenklingar av nuvarandestödinsatser, så aft inte onödig byråkrati tar i anspråk de ekonomiska medelsom trots allt slussas ut i regionalpolitiskt stöd. Vi efterlyser en kursomläggning- rädda skogslänen ochinlandet. som storstadsområdena upplever en bostadsbrist står villoroch bosfäder tomma i skogslänen och bjuds ut fill underpris. Vem vill köpa närframfiden är oviss? Och hur skall man kunna rekrytera specialutbildadeingenjörer och ekonomer m.fl. till företag i kommuner med världens högstaskatter? Under den socialdemokratiska regeringen har spelreglernablivit instabila och svåra aft tolka i förväg. Ena året är det bra medsysselsätfningsstöd, ett annat år som detta skall stöden dras in för stödområdeC. Hur skall företagen planera? Def har blivit svårare för den enskilde individen affpåverka sin egen livssituation. Om 60-talefs regionalpolitik handlade omlokalisering måste regionalpolifik bli ett program förmobilisering och regional balans, som i ett anförande i gårpåpekade. Vi måste tillåta ökad flexibilitet och bygga påvariationer och skilda lösningar i olika delar av landet. Vi måste fillåta ochsfimulera enskilt företagande och inte bestraffa med höjda arbetsgivaravgifter. Det finns enligt folkpartiefs synsätt flera modeller, mensådana saknas i regeringens förslag. Vi föreslår nu att man sätter nedsocialförsäkringsavgifterna i stödområde A . Därmedgynnas inte enbart Norrbottenskommunerna. Det skulle, enligt ,innebära ett rejält lyft för företagarna och en förstärkning för småindustrin it. ex. , och m.fl. av de skattefyngda kommunerna iNorrlands inland som kämpar för överlevnad. Vi vill att transportstödet skall gynna ävenegenföretagarna. De hålls nu utanför enligt regeringsförslaget. Vi vill ocksåför utvecklingen, inte minst när det gäller turismen, höja bidragsnivåerna påglesbygdsstödet. Det är många familjer som genom kombination av jord- ochskogsbruk med uthyrning av stugor kan överleva i vår fjällbygd. De om några ärbetjänta av en höjning av det s, k, IKS-stödet, men regeringen har hitintillsvarit emot defta. Om en regionalpolitik värd namnet skall fungera måste ävenkommunikationerna göra def, I SJ;s framfidsrapport utdöms , Fyra raderägnas Norriand varav en lyder; Framtidsutsikterna ur persontrafiksynpunkt anses vara avsådan karaktär aft nyinvesteringar är omotiverade. Instämmer industriministern i detta? Vilka åtgärder ämnarstatssekreterargruppen vidta för aft samordna i regionalpolitisk anda? policydrar SJ in tåg. Lapplandspilen gör infe längre skäl för namnet - av året skall tåget stanna i Ange, Def är med ett enkelt ord skamligt,SJ försvårar både för turism och reguljär personbefordran. Den tredje vägens politik har lett fill svåra föriusterinte minst för människorna i , Gruvnäringen som ligger inomindustriministerns ansvarsområde vänfar fortfarande på besked om fortsattöverlevnad. Enligt prognos skall 1 000 arbetstillfällen bort före årsskiftet1987-88 i , Mekaniska lever i ovisshet om framtiden, somHans Dau fidigare nämnde. Strukturproblem blandas med akuta problem iVästerbotten, På vilket sätt ämnar den socialdemokrafiska regeringen ställa uppför läns industri? Industriministern har sagt att folk ändå uppleverregionalpolitiken som framgångsrik. Infe så brevskriverskan från Betsele, somjag först citerade, och inte heller de 4 500 som fick ge sig i vägfrån stan Norrlandslänen, AnL 7 IVARVIRGIN (m): I en riksdagsdebatt om miljöfrågor är detlätt aft ägna sig uteslutande åt våra egna problem. Jag tycker för balansensskull aft det är vikfigt aff återigen påminna om miljökrigföringi . Medan vi diskuterar den långsamma försurningen i våramarker gör den afghanska marken obrukbar. Syftet tycks vara attförstöra landsbygden. Denna typ av krigföring är förbjuden enligt 1907 årsHaagregler, första tilläggsprotokoll stadgas dessutom förbud mot aftsvälta uf civilbefolkningen samt att anfalla egendom som är oundgängligennödvändig för civilbefolkningens överlevnad, I sin rapport konstaterar FN:sspecielle rapportör, , att byar är delvis eller fullständigtförstörda och jordbrukets infrastruktur ödelagd. Trovärdiga vittnen betonar attdenna ödeläggelse är avsiktlig och systematisk. Den omfattar förstöring avbevattningsanläggningar, avverkning av fruktträd, minering av , slaktav husdjur etc. Man vill åstadkomma massvält. Man har lyckats så till vidaatt världens största flyktingprobleni har skapats av ockupationoch krigföring i , Flyktingantalet har ökat kraftigt genom åren.Målsättningen aft lägga landsbygden öde har på många håll i Afghanistanuppnåtts efter krigsoperationer som entydigt måste fördömas av i allasammanhang där det är möjligt. Detta tycker jag är ett sådant lämpligtfillfälle. Def finns lärdomar på miljöpolitikens områdeatt dra från Fermentaaffären, En erfarenhet är att man infe får vara såokritisk och godtrogen, Det gäller inte minst journalister. Ingen nyhet frånFermenta har på allvar analyserats, även om den varit osannolik. På detta sätthar tusentals människor vilseförts av en person och de många som fört hansfantastiska bulletiner vidare, I den processen intog löntagarfonderna en fögahedrande tätplacering. En som fakfiskt höll sitt huvud kallt var ,som i sin tidning och framfid i början på skrev:"Historien om kejsarens nya 2 protokoll 1986/87:65 kläderupprepar sig ständigt. De som tror aft man av fallfärdiga penicillinfabrikeroch munväder kan bygga upp förmögenheter kommer snart att få bli varse en annanverklighet," Han fick mer rätt än han någonsin kunde ana. Vi har upplevt en liknandeokritisk och godtrogen journalistik i kölvatten. Otaligareportage har frammanat bilden av aft en olycka av en ouppnådd storlekdrabbat , Analysen på det bästa vetenskapliga underlag som stod tillbuds visade aft cancerfrekvensen i skulle öka med två till fyracancerfall på grund av nedfallet. Det är en mycketlåg riskökning, knappast ens mätbar. Som akut miljöproblem var det sakligt sett av heltunderordnad betydelse. Jag känner inte till bevekelsegrunderna, men densocialdemokratiska regeringen valde aft blunda för fakta och agerade som enmarionett i massmediernas garn, Def är säkert bakgrunden till att vi fick ettgränsvärde på radioaktivitet i livsmedel som var så lågt att om samma norm hadegällt våra radonhus skulle hundratusentals människor ha fåft evakuera tills enradikal ombyggnad hade skett. Svenska folket hade tvingats ut i tältförläggning. Regeringens handlande har satt hela samekulturen igungning och dragit på oss höga kostnader för aft kassera högvärdiga livsmedel.Dessa medel skulle ha kunnat bidra till lösningen av viktiga miljöproblem påannat hall i vårt land. Havsmiljön har varit i debattens fokus underen tid. Det är ingen tvekan om att vi här möter stora problem, Def är dessutomproblem som vi saknar fullständig kunskap om. Vi har i syrebrist i stora områden. Den kan del ha en naturlig förklaring. Fenomenet har nämligen funnits sedantusentals är tillbaka i tiden. Under det senaste seklet har emellerfid tillfördfosformängd ökat från fill , alltså åtta gånger,och kvävetillförseln från till , alltså fyragånger. Detta har troligen förvärrat syrebristen, Def tycks dock vara positivtför fiskfillgången totalt sett. Fångsterna av sill och torsk har ökat från drygt 300 000ton till mellan 800 000 och under1980-falet, Näringstillförseln har alltså skapat goda förutsättningar förfisket. Däremot vet vi att utsläpp från massaindustrin ger kraftigamiljöstörningar och i vissa fall helt kan slå ut fisket i utsläppens närområde. Vi vet också att sälstammen i är hotad och affmiljögiffer med stor sannolikhet är orsaken. Det är alltså inte kväve ochfosfor utan små mängder av DDT och PCB som via födan anrikas i salarna och gerkloförändringar, hudskador, förträngning av livmodern och tumörer. Det finns också andra miljögifter att ta med ibalansräkningen. Kvicksilver och foxafeh återfinns i fisk, Toxafen är ettbekämpningsmedel, som inte används i vårt land. Det förs hit med luften, frånframför allt och , I och återfinns samma typ avmiljöstörningar som i utanför massaindustrin.