prot · GA09133 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett halvbra skyddsfordort för soldafcrtbetyder i den utsatta situationen inget skydd alls. På1990-talet kommer kvalitetsproblemen att bli tydliga. Jag döljer inte att jag är oroad för att det irtte firtrtstillräckliga resurser för att klara de rtödvändiga kvalifetssafsningarna påJAS-flygplanet. Risken för att JAS-flygplartcts beväprtirtg och elektrortiskaprestartda i olika hänseendcrt kommer att försämras i förhållartde till vad somförutsatts är tyvärr, med detta försvarsbeslut, överhängande. På det alltviktigare televapenområdcf ökar nu riskerua för att vi kommer på cffcrkälkcrt. Den tredje vägen att klara de 1990-talsproblem sortikommer att uppstå är atf göra kvantitativa nedskärnirtgar av försvaret. Sådanahar delvis redan aviserats. Ert rtedläggning av åtta mindre moderna armébrigaderbeskrivs som helt ourtdviklig, trots att vissa av dessa brigader i dertoperativa planeringert svarar för försvaret av nyckelområden i vårt land. Enavveckling av våra pansarbrigader diskuteras redan, eftersom vi inte ansesklara kostnaderna för en ny stridsvagn. En successiv avveckling av marinens ytattackförbandförefaller vissa tongivande kretsar bakom paktkonstrukfiortcrt att akfivteftersträva. Det finns därtill artledrtirtg att befara att utbyggnadenav flygvapnets bas-och stridsledningssystem kommer att eftersättas, när manskall klara såväl antalet som kostsamma nya robotsatsrtirtgar. Självfallet kommer det att finnas ett behovav atf förutsättningslöst studera försvarets struktur för att finna bästamöjliga lösning. Men det som avtecknar sig är någonting annat. blirdet infe det bästa, utan i stället det billigaste, som kommer att sättas icentrum. Konsekvcrtscrt blir ett svagare försvar ärt vad vår säkerhetspolitikoch dert strategiska situatioucrt i vårt område kräver. Arbetet i försvarskommittén under de gångrta tre årert hartrots detta avsatt ert ertighet på viktiga puukfer som det finns artledrtirtgaft rtotera. Vi är Crtiga om den säkerhetspolitiska och strategiskabedömningen som den kommer till uttryck i rapporteu . Det är en storstyrka. Att det sedan brister i politisk förmåga eller vilja att drakonsekvenser av den analysen är en anrtan sak. Vi är Crtiga om behovet av ökade resurser till försvaret.Att paktpartierna vill beskära denrta ökning är, mot bakgrund av dertrta enighet,så mycket mer beklagligt. Vi är eniga om nödvändigheten av att sätta utbildnings-och personalfrågorna högt på dagordnirtgcrt urtder de närmaste åren:Ocrtighetcrt gäller om det kommer att finnas resurser att klara detta eller ej. Vi är eniga om att genomföra förstärknirtgar av vissasystem, bl. a. urtderrättelsetjänsten. Det går tillbaka på ett specialuppdragav och mig inom försvarskommittén. Jag vill gärna passa på attta tillfället att tacka honom för gott samarbete i den frågart. Mert på tre konkreta punkter har våra bedömningar kommitatt gå starkt isär. Den första rör ubåtsskyddet, där vi moderater har sett detsom rtödvändigt att nu fatta de beslut som gör det möjligt att sätta upp enandra komplett ubåtsskyddsstyrka på 1990-talef. Det gäller främst beställningarav fler kustkorvetter. Egentligen är dagens situation alldeles oacceptabel.Sverige har inte förmågan att med utsikt till framgång på mer än ett ställe itaget skydda sig mot ubåtskrärtkningar. För någon vecka sedan befartn sig ubåtsskyddssfyrkan påvästkustcu. Då låg hela Norrlartdskusfeu, hela vår Östersjökust och helaSydsveriges kust så gott som totalt övergiven när det gälldeubåtsjaktsresurser. Dettaborde icke accepteras. befinner sig styrkan sanrtolikt någon anrtartsfans.Då ligger lika öppcrt som dcrt brukar göra mest. Det bordeicke heller accepteras. Totalförs varets fortsatta utveckling Att Crt andra ubåtsskyddsstyrka skulle höja vår förmågaväsentligt är alldeles klart. Det måste för omvärlden framstå som ettsvårtolkat mysterium, att paktpartierna så Crtvetet sagt rtcj fill just dettakrav. Den andra punktert gäller luftförsvaret, som riskerar atfbli 1990-talefs allvarligaste säkerhetspolitiska lucka i vårt försvar. Såväl NATO som Sovjeturtionen ökar påtagligt sinairtsatsmöjlighefer med flyg i det rtordatlanfiska och nordeuropeiska området.Detta påverkar också oss, och borde leda till en förstärkning av vårtluftförsvar, framför allt jaktflyget, efter den kraffiga nedgårtg som skettsedan början av 1970-talet. Men också kravet på en ytterligare division JA 37 Viggcrthar avvisats. Och inte ens ett beslut om att - som minimilösrting i densituatiort som uppstod -bibehålla ytterligare en division moderniserade J 35Drakcrt har mart kurtrtat gå med på. Från ett av paktparfiernafalas ofta om en fjärde Drakcrtdivisiort - mert beredd att rösta för det här ikammaren är man inte. Samma parti talar då och då om aft det i stället blir flerJAS-flygplan. Jag hoppas det blir fallet. Den som lever får väl se. Denförstärkningen är hur som helst knappast möjlig förrän kring , och defär på tok . Den tredjepunkten gäller den ekonomiska försörjningsberedskapen. Där har det yxats till en bild av framtida möjligakonflikter i omvärlden som är i lättsammaste laget. Ett krig mellan och Sovjetunionenframställs som en tämligen srtabbt övergående störning av vår utrikeshandel.Efter ett kort krig kan dert irtterrtatiortella ekortomin och handelsutbytetsnabbt återställas. Jag tror irtte på dertrta bild. Jag tror atf vi har afträkna med att en supermaktskonflikt blir betydligt mycket längre, betydligtmera djupgående och därmed ställer hårdare och delvis annorlunda krav på vårttotalförsvar än vad försvarskommittérts majoritet är beredd att acceptera. Påpuukt efter purtkt är detta försvarsbeslut otillräckligt. Och det är krtappastmärkligt, att detta också rtoteras utauför vårt lartds grärtser. När den framträdande säkerhetspolitiske forskaren för en fid sedart skrev crt studie om bl. a. sveusk försvarspolitik fördef ansedda i , , var hans ton mot denna bakgrundgartska kritisk. Mert det hart hade aft säga avvek krtappast frårt vad artdraanalytiker sagt och skrivit . Ärtdå föranledde studien först ett ingripande av Sverigesambassad i och därefter, sedan detta blivit känt, offentligsmutskastnirtg i massmedia av Ries person av kabinettssekreterare . Så agerar aldrig den som tror på kraften i sina argumentoch styrkan i sin position. försvarsbeslut var möjligheten somförsummades. I stället för en bred uppgörelse om ett varaktigt trendbrott förvärt försvar fick vi inte mer än en otillräcklig och fillfällig uppbromsning avtakfen i försvagningen. Detbeklagar jag djupt. är värt ett bättre försvar. 23OSWALD (vpk) replik; Jag delar inte uppfattnirtg om hurdet svenska militära försvaret skall vara organiserat. Men som jag sade i mittförsta irtlägg; Utifrån den uppfattning moderata samlirtgspartiet har är detlogiskt och sammanhänger med att man vill ha och planera för ett sådant, . också måste kräva att det skall betalas, till skillrtad frårtutskottsmajoritetert som inte har tagit dessa konsekvenser. Dettatycker jag man kan respektera moderata samlingspartiet för. Jag vill ställa samma fråga till som jagställde till . Det har med def sårbara samhället att göra.Försvarskommitténs första betänkande var bra med den genomgårtg avsårbarhefsaspekterrta och dcrt uppföljrtirtg def inrtehöll, Mcrt sedart hardetta tappats bort, I def sista betänkandet, i propositionen och iutskottsbétänkandet har man infe följt upp de frågeställningar som ställdes idet säkerhetspolitiska betänkandet. Jag vill fråga ; Hur anser att detskall fungera med uthålligheten? Hur skall vi ordna ersättningen av viktigamaterielkomponen-ter osv, efter en resp, tvä veckors strider för att vi skallfå ert effektiv avskräckande effekt? Det hjälper inte att tala om hur det ser ut . Hur serdef ut ? Den frågan vore det intressartt att få litet belyst. 24 () replik; Det vore bättre aft riktadefrågorna till företrädare för utskottsmäjoriteten. Jag vill dock göra ettanspråkslöst försök att besvara hans frågor. Det framgår av utskottets betänkande, och framgick ocksåav min reservation i försvarskommittén, att jag icke delar den syrt på framtidakonflikters varaktighet och intensitet och karaktär som försvarskommitténsmajoritet nu ställt sig bakom. Detta är ert fråga som kartske framför allt berörförsörjningsberedskapen, men den påverkar också de aspekter som OswaldSöderqvist berörde. Har vi att räkrta med ert konflikt, en världsbrartd, somvi alla innerligt hoppas aldrig kommer att inträffa, men som pågår under långtid, blossar upp på ett ställe, fortsätter på ett annat och utsätter oss föranspänning efter anspännirtg efter artspänning, då blir det annorlunda krav påuthållighet i olika delar av vårt totalförsvar än vad försvarsutskottetsmajoritet för ögonblicket är beredd att acceptera. Det är mot denna bakgrund vi harbegärt en ny genomlysning av just dessa problem: 25OSWALD (vpk) replik: Som jag sade har jag ställt dessa frågor tillutskotfsmajorite-tcrts företrädare, mcrt jag har irtte fått något svar. CarlBildt gör nu ett försök att gå i svaromål när det gäller dessa frågor. Jagtycker att detta är def absolut viktigaste i detta sammanhang. Att diskutera enflygplartsdivision mer eller mirtdre, ert kustkorvett mer eller mindre, någramiljorter mer eller mindre under detta första budgetår är mertingslöst om maninte följer upp de tankegångar som fanrts i def säkerhetspolitiskabetärtkandet, vilket var Mcrt rtär mart sedart kommer fram till de reella beslutert och skallartslå pertgar följer mart irtte upp dessa taukegårtgar. Det är helt klart att dert moderniserade synen somutskottet säger, på framtida krisers varaktighet och karaktär har tillkommitför att man har gjort ekonomiska överväganden i stället för säkerhetspolitiskaoch försvarspolitiska. Det är min förhopprtirtg att moderata samlirtgspartietoch samfliga andra partier i fortsättnirtgcrt följer upp dessa frågor på ettmer seriöst och genomgripande sätt och inte bara sopar dem under mattan när deskall fatta de ekonomiska beslutert. 26CARL BILDT (m) replik; När det gäller att sopa saker uuder mattarttror jag att det är bäst att talar om detta med företrädareför utskottsmajoriteten. Det föreligger nu problem rtär det gäller uthållighetcrt.Det är bl. a. av den anledningen som vi har krävt att det skall finrtas ettrtågot större antal av vissa enheter. Det är alldeles självklart aft det rtärdet gäller uthållighetcrt i t. ex. kustförsvaret är eu betydartde skillnad omman har sex eller åtta kustkorvetter. Moderata samlirtgspartiet har föreslagitcrt fjärdedel fler kustkorvetter-eller t. o. m. mer än så. Det är klart att detblir en väsentlig skillnad om vi utökar antalet jaktflygplan, eftersomuthålligheten i jaktförsvaret då blir väsentligt mycket längre. Det är klartatt def är väsentligt mycket bättre om vi inom ramarna skapar utrymme för ettstörre antal jaktrobotar som dessa jaktflygplan kan skjuta äu vad som ärfallet. Det är ju bl. a. mot deurta bäkgruud som vi har ställt ossskeptiska mot det alltför tunna försvar i olika hänseertdert som vi komrrieraft få i och med detta beslut. Det är bra kvalitet i åtskilliga av de saker somfinns också i de andra paktpartiernas förslag till försvaret. Det är brakustkorvetter, det är bra jaktflygplan, och det kan vara bra infanteribrigader,och det kan vara bra materiel i övrigt, mcrt det är ett alltför litet ärttal,och därmed blir uthållighetert och dert styrka vi kan visa gentemot omvärldenalltför svag -tyvärr. Förste vice talmanrten anmälde attOswald anhållit atf till protokollet få antecknat att han irtte ägderätt till ytteriigare replik. 27 (): försvarsbeslut kommer snart attirtordnas i raden av de beslut som har det gemensamt med sina föregårtgare aftdet föregåtts av en omfattande utredrtirtg, att det artger förutsättnirtgarrtaför vårt totalförsvars fortsatta utveckling, att det påverkar-vårt ansikte utåtvärlden avseende vår vilja aft försvara vårt lartds oberoende och, inte minst,att det påverkar arbetsförhällandcrta för ett stort arttal svenskar. Att beslut som fattas i denrta kammare föregås avutredningar är inget ovanligt, inte heller att resultaten av besluten påverkarde svenska medborgarna. Vad som däremot skiljer beslutet från många andra äratt grunderna, villkoren, avvägrtirtgarna är resultat infe bara av vårt egethandlande utan av andra länders polifik och åtgärder. Det står helt klart att mårtga problem i vår omvärldfortfarartde kvarstår sedart föregåertde försvarsbeslut. Beslutet i FN om eurty ekonomisk världsordning är fortfarande ett beslut som ej följts avhandlirtg. Dert tredje världens svåra ekonomiska problem är olösta. Vi fårmånga överväldigande bevis på att det polifiska förtrycket orsakar omätligalidanden i många länder. Det syrtcs som om tartkar, sådana som bl. a. liggerfill grund för FN-deklarationcrt om de märtskliga fri- och,rättigheterna ochHelsingforsav-talet, är helt okärtda på mårtga platser ruut om i vår armavärld. Den försvarskommitté som under de fem gångna åren arbetatfram underlaget försvarsbeslut har noga analyserat densäkerhetspolitiska miljön och ävert everttuella förändringar som skett sedan1982. Resultatet av detta, kring vilket det rått politisk enighet, har sedartlegat till grurtd för det fortsatta arbetet och även för ställrtingstagandert isamband med förslag till beslut. Eftersom vi lever i en föränderlig värld, kart mart alltiddiskutera om de slutsatser som dragits är de rätta. Det räcker att peka på dediskussiortcr som förs mellan och om förändrirtgar vad gällervapcrt och de sigrtaler om lättrtader mot oliktänkande som givits i ,vilket allt i huvudsak skett efter det aft försvarskommittén lade fram sittbetänkande, för att kunna starta en diskussiort om de valda förutsättningarnasriktighet. Vad som dock är viktigt att påminna om är den politiska enighet somfanns under kommittéarbetet. Vi har också från lagt stor vikt vidbetydelsen av att vi nu beslutar om försvarets fortsatta utveckling fram till1992. Givetvis påverkar dagens beslut försvaret även under resten av 90-talet,men att i alla delar irtteckna den fortsatta utvecklingen skulle varadirekt felaktigt. Erfarenheterna visar att det som är den ytterstasanrtirtgcrt mycket väl kan vara helt förbispruuget av utvecklingenbåde i omvärlden och hos oss själva. De slutsatser som i kommittéu dragits om detrtordeuropeiska områdets ökade betydelse är av stor vikt. Främmande maktersintresse för våra kuster har tagit sig uttryck i undervattcrtsverksamhet. Dettaförhållartde liksom luftrummets ökade betydelse måste ligga fill gruud för våraavvägauden. Den ökrtirtg av övningsverksamhet som skett i vårt rtärområdetillsammans med den omfattande spaningsverksamhet från såväl Warszawapaktcrtslärtder som NATO-länder som bedrivs ruuf vårt lartd ger artledrtirtg tillåtgärder i sambartd med att vi fattar ett rtytt försvarsbeslut. Om detta hardef rått ertighet liksom om att kränkningar av gränser aldrig kanaccepteras. Vi skall kunna möta väpnat angrepp mot vårt land med alla till budsstående medel, och vi skall också kunna möta de icke-militära påfrestningar ochhot därom som kan bli följden av en ekonomisk och handelspolitisk utmauirtg. I detta sammarthärtg hälsar vi också frårt medtillfredsställelse, atf försvarsbeslutet kommer att innebära atf vi nu fårgemensamma utgångspurtkter för planeringen för totalförsvaret. Vi vet att etteventuellt krig drabbar hela vårt samhälle. Har vi inte balans mellan de olikadelarna av totalförsvaret är vi inte starkare än styrkart i dcrt svagastedelert. Som Crt följd av de fakta som framkom uuderutredningsarbetet och genom eget internt arbete deklarerade höstert 1985 att folkpartietansåg atf vårt totalförsvar måste förstärkas. hade för övrigt redanunder arbetet års försvarsöverenskommelse aktivt medverkat till aftförsvaret kompenserades för de brister som orsakades av devalvering ochdollarns uppgång. Vi i ansåg atf den 20-åriga nedåtgåcrtde trertdenför försvarsanslagen måste hejdas och att vi, trots ett i övrigt kärvtekortomiskt läge, måste ge ökade artslag till försvaret i sambartd med 1987 årsbeslut. I utredning, anföranden och tidningsartiklar har vi i folkpartietframhållit att en orderttlig förstärkning av totalförsvarets samlade förmåga ärnödvärtdig. Vi pekade på att dertrta förstärkrtirtg måste inrtebäraatt man prioriterade särskilt viktiga och utsatta sektorer. Vi hävdade aftanalysert av hotbilden krävde förstärkningar av luffförsvaret som helhettillika med en ökad satsning på JAS-systemet. Behovet av ett starkt ubåtsskyddmåste mötas av en snabbare utbyggnad. Vi framhöll viktcrt av aft vårt sjöirtvasionsförsvar bordeförbättras, inte minst genom en satsning på kusfrobofsysfemen, både vad gällerfuug kusfrobot och amfibiebataljonerna. Trots försök från sida atftidigt lyfta fram bristerna i armén och att envist kräva underlag som skullegöra det möjligt atf fatta beslut om dcu framtida utvecklingen skedde inget. Vifår nu avvakta påbörjad utredning. Det är mot bakgrund av detta man måste semoderaternas rtu specificerade krav på beslut bl. a. vad gäller uy stridsvagn.Beslut utan att man i grunden lagt fast hur den framtida organisatiortCrt skallse ut är av tvivelaktigt värde. Vi i har här i riksdagenpåpekat atf för de civila delarna i totalförsvaret är bristerna vad gällerberedskapcrt för sjukvården i krig helt oacceptabla, och vi har krävt förändringar.Årets beslut innebär en förändring, och vi välkomnar denna. På samma sätt harvi krävt att våra telekommunikationer säkerställs. Även här innebär beslutetett fall framåt. Genom överenskommelsen mellan ochsocialdemokraterna om den fortsatta utvecklingen av vårt totalförsvar, somligger till grund försvarsbeslut, har vi i fått gehörför samtliga de krav vi ställt på dert fortsatta satsningen på vårttotalförsvar. Def är krav som vuxit fram genom noggranna avvägningar i värtparti. Vi hade givetvis hälsat en bredare uppgörelse med tillfredsställelse. Enbred uppgörelse ansåg vi vara av så stort värde att Bcrtgt akfivtarbetade för aft detta skulle vara möjligt. Det var som genomsina irtitiativ lyfte fram diskussionerna och kontakterna från kommittén, därarbetet i stort sett var slutfört, till partiledarnivå. Def var BertgtWesterberg som genom kontakt med de andra icke-socialistiska parfiernas ledaregjorde allvarliga försök att inför förhandlirtgarrta med regeringen skapa ettgemensamt borgerligt bud. Vi i beklagar uppriktigt att det inte varmöjligt aft göra det. försvarsbeslut vilar dock på enstabil politisk grund. Det irtrtebar atf vi får förbättrad utbildrtirtg inomhela försvaret, ordentliga kvalitetsförstärkningar inom ubåtsskyddet, ettförstärkt sjöirtvasionsförsvar, ett ordentligt förstärkt luftförsvar och engrund för armébrigadernas förnyelse. Försvarsbeslutet inrtebär ett trcrtdbrotfoch ger utrymme för eu vilja att förnya och förstärka vårt totalförsvar. Defförtjänar också aft påpekas aft alternativet för regerirtgen skulle ha kunnatinnebära ett för den fortsatta utvecklingert mycket negativt beslut -ett beslutsom visserligen kunde ha varit möjligt utan förhandlingar med vpk, men ertdastmöjligt gcrtom deras godkännartde. Vi lever ännu med såren efter 1968 och 1972års beslut i försvarsmaktens organisation. Eftersom vårt försvar vilar på allmän värnplikt för män ärdet värdefullt, ja näst irttill nödvändigt, att vi får en förstärkning avutbildningcrt inom hela försvaret. Det gäller arméns alla delar. Det bör nuockså möjliggöra en breddrting av utbildningen i marinen. Den av alla accepterade hofbildcrt vad gäller utvecklingenav flygstrids-krafter kräver en förstärkrting av värt luftförsvar.Meningsmotsättningarna med socialdemokraterna vid beslut omanskaffning av ett nytt svcrtskt flygplart är historia. Man erkänrtcr nuatt vi med JAS får en nödvändig förstärkning av vårt luftförsvar. Vi kan nuockså genom årets beslut tidigare än planerat förse JAS med bättre vapen ochmotmedel. Vapenanskaffningen av radarjaktrobotarsker i två steg, allt genom medverkan av svensk industri. Vi har från hävdat aft detta är av storbetydelse, både därför atf vaprtCrt då utvecklas med sveusk profil och därföratt vi genom forskning och utveckling behåller kunnande och teknologi iSverige. tidigare ställningstagande i denna fråga varsvårbegripligt, både på grund av misstron mot svcrtsk industri ochaccepterandet av ett USA-beroende som är olyckligt. En ökrting av det svenska jaktflyget är önskvärd. Vi lyftetidigt fram tanken - som redart rtämrtt här i kamrtiarert - attgcrtom ert ringa pcrtrtirtginsats modifiera och bibehålla redan befintligaDrakenplan. Vi skulle då ha chans till uppsättande av en fjärde Drakendivision.Vårt mycket tidigt väckta förslag motarbetades inte endast av övriga politiskaparfier och myndigheter utan även av det faktum att pilot- och teknikerbrisfengjorde förslaget omöjligt att realisera i närtid. Dagens beslut är därför detenda möjliga. Överbefälhavaren får efter avvägnirtgen mot andra angelägnaobjekt möjlighet att aktualisera en modifierirtg. Om så sker kart plartirtordnas i organisationen den dag def finns utbildad personal tillgänglig.Alla andra förslag och beslut är. endast skådespel och är inte realistiska. Vi förstår moderaterrtas örtskart atf liksom vi viljaförstärka det svenska jaktflyget. Det är mot den bakgrundert man får seförslaget om satsrting på 1,7 miljarder för anskaffrting av ytterligareViggenplart, utöver de redan beslutade och levererade. Men avslutadtillverknirtg av komportcnfer, medförande hög artskaffrtirtgskostrtad och ävcrthär brist på persortal gör detta förslag oekonomiskt och i prakfikensvårgenomförbart. Förslaget bör därför ej bifallas. Det är mot denna bakgrundän svårare att förstå sent påkomrta önskan att anskaffaViggcnplan. Få händelser har gjort det svenska folket såmedvetet om allvaret i dess situafion som de kränkningar av svenskt territoriumsom skett genom undervattensverksamheten. Genom de satsningar som gjorts ochgenom uppoffrande insatser av berörd personal har en betydande höjrting av vårberedskap skett. Vi i anser att en kvalitetshöjning av redartbefirttlig utrustning och materiel är nödvändig. Så kommer aft ske. Ubåtaroch ytatfackfartyg fär bättre hydrofonutrustning och effektivare utbätsjakt- 4 protokoll 1986/87:133 Attsnabbt få indikation på att ovälkomna besökare närmar sig är ett måste. Vibygger därför ut undervattensbevaknirtgssystem runt våra kuster. har länge hävdat att vi behöver utveckla ochanskaffa en ny generatiort ytstridsfartyg. Vi anser att vi behöver ett fartygsom är väl lämpat för ubåtsjakt, för minufläggrtirtg och som neutralitetsvakt.Vi har hävdat aft denna satsnirtg är mer angelägert än anskaffnirtg av ytterligarekustkorvetter. Vi välkomuar att , vid sidan av sitt krav påanskaffning av ytterligare kustkorvetter, slutligen tycks inse vikten av attett nytt fartyg utvecklas och artskaffas. Mcrt var finns pengarna i ertförslag, ? Värt sjöförsvar utgörs ej allena av de insatser somflottans del av marinen kart bidra med. Vårt kustartilleriförsvar är av storbetydelse och vi välkomnar att folkparfiets förslag om en satsning päkustrobotar med lång räckvidd nu vurtrtit gehör. Den betydelse denna typ avvapen har genom sin rörlighet och genom sirta möjligheter fill förflyttning,även i ett läge med en blockering av , kan inte nog framhållas.Försvaret av innefattar infe bara utan i lika hög gradvästkusten. Armért måste reformeras. - Vi har frårt förtfram detta krav Urtder lårtg tid. Harts Lirtdblads insatser för att aktualiseradessa frågor är välkända. Jag har själv i ett antal debattartiklar pekat på denabsolut nödvärtdiga kvalitetshöjning som behövs och det omtänkande som måsteske. Även om det är beklagligt aft arbetet försenats på grund av senfärdighetfrån berörda artsvariga hälsar vi i rtu med tillfredsställelse attutredrtirtgsarbetet påbörjats. Vi ser också med intresse på de förslag som redan förtsfram från bl. a. arméledningcn. Många förslag ligger också i linje med vad vifrån framfört. Den av oss alltid framförda uppfattrtirtgert aft det ärkvalitet, inte kvantitet, som skall vara ledordet är verkligen oerhörtbetydelsefull när det gäller arméns framtida utformning.