prot · GA0955 · 1986-12-31 00:00:00 — Elevsammansättningen i arbetsmarknadsutbildningenvisar att de studerande ofta är ungdomar och ensamstående, som kan ha ettalternativt resmål på ett kortare avstånd från studieorten än hemorten, Def äri sådana fall problemet uppstår. Den regel som gäller överensstämmer inte medsunda förnuftet, och det är inte bra. Då blir de som arbetar inom denoffentliga sektorn.anklagade för att vara byråkratiska och stelbenta. När jag har forskat i det här har jag hört många negafivauttalanden från tjänstemän i försäkringskassorna, som handlägger dessa ärenden.De säger: Man får sitta här som en idiot och säga nej. Det går infe aftförklara varför en person infe kan få göra en resa som är billigare än den fillhemorten. Det här missförhållandet innebär att reglerna kringgås.Man blir faktiskt frestad att uppmana tjänstemännen att kringgå dem. när de ärologiska och inte överensstämmer med sunda förnuftet. Arbetsmarknadsministern säger nu att en ändring skallövervägas, och def ber jag att få tacka för. Överläggningen var härmed avslutad. 8 8 Svar på frågorna 1986/87:249 och 259 om kampen motarbetslösheten AnL 27 Arbetsmarknadsminister : och iBengtsfors har båda frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för attarbetslinjen skall bli mer framträdande i arbetsmarknadspolitiken. Arbetslinjen ligger fast. Det innebär att arbete ellerutbildning skall prioriteras före passiva insatser. Def är därför vi har 39 000personer i arbetsmarknadsutbildning, 19 000 i beredskapsarbete, 27 000 iungdomslag och 8 000 anställda med rekryteringsstöd. 5 000 är inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut och ca 70 000 personer omfattas avsysselsättningsskapande åtgärder för handikappade. Vi har fler personer iåtgärder nu än , trots att kostnaderna för arbetslöshetsersättningenökat snabbare än kostnaderna för de arbetsmarknadspolifiska åtgärderna. Densnabba utgiftsökningen således inte uttryckför någon förskjutning mellan aktiva och passiva insatser utan ett resultat avolika faktorer. En större andel av de arbetslösa har ekonomiskt stöd viaarbetslöshetsförsäkringen. har medlemsantalet iarbetslöshetskassorna stigit , vilket är én mycket positiv utveckling.Genom regeländringar har allt fler också kommit att bliberättigade till ersättning från kassorna. Ersättningsnivån har höjts kraftigtvid flera tillfällen under de senaste aren för att justera eftersläpningar.Också detta har påverkat kostnadsutvecklingen. Statsbidragets andel av detotala kostnaderna för arbetslöshetsersättningen har ökat. Ett bekymmersamt inslag är dock den ökande andel somuppbär ersättning som komplement till ett deltidsarbete, s. k. delfidsmarkerare.Ökningen av antalet delfidsmarkerare tyder på aft vi har fått en utveckling sominnebär att arbetslöshetsersättningen kommit att utnyttjas som ett mervaraktigt komplement till eft deltidsarbete. Jag avser att under vårenåterkomma med förslag till regeringen om hur detta problem skall angripas. Jag ser dock med oro på att arbetslöshetstiderna harförlängts, även om långtidsarbetslösheten sjunkit något under det senaste året.Olika arbetsmarknadspolifiska åtgärder har satts in i syfte att ytterligareminska långtidsarbetslösheten. Mycket återstår dock att göra. De arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna och då framför allt rekryteringsstödet måste börja utnyttjas istörre omfattning för långtidsårbetslösa än vad som görs. Om kariipen mot arbetslösheten AnL 28INGEMAR (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag är medveten om att denna frågeställning är väl storför att behandlas i en frågestund. Arbetsmarknadsministern har dock i sitt svargett en antydan om sin attityd till frågorna, och jag är nöjd med denprincipiella inställning som hon redovisat, men det hjälper ju inte så mångaarbetslösa. Det återstår att avläsa resultaten. Regeringen måste höja sina ambitioner när det gäller attfå nerarbetslös-heten, sade LO:s andre ordförande när han redovisadeen sammanställning som LO gjort över just den här utvecklingen. Sammanställningenvisade att en allt större andel av resurserna går till en passiv Om kampen mot arbetslösheten utbetalningav arbetslöshetsunderstöd och, omvänt, att en mindre andel går fill att sättamänniskor i arbete och utbildning. Det är en oroande utveckling.Arbetsmarknadsministern delar den synen. förklaring är att det finns en alltför kameralsyn på ekonomi och sysselsättning, som gör aff offensiva insatser mot arbetslöshetenbromsas upp. Def är svårt att värja sig mot just det intrycket, och det vorebra om arbetsmarknadsministern ville försäkra att det inte förhåller sig på defviset. Förskjutningen i de här andelarna beror infe på aft ersättningen till dearbetslösa har höjts utan har andra förklaringar som statsrådet har varit innepå. Hon är oroad förden utvecklingen, men det borde ju leda fram fill någon merkonstruktiv utveckling av arbetsmarknadspolifiken än vad som går att utläsa avsvaret. Jag undrar därför om statsrådet har några pigga inslag iarbetsmarknadspolitiken framöver, som innebär att vi bryter denna utveckling.Annars far def tid innan vi återvänder till arbetslinjen, såsom statsrådetönskar. AnL 29 i Bengfsfors (c): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på frågan. Arbetsmarknadsministern börjar med att säga attarbetslinjen ligger fast, men det är väl tveksamt om den gör def. Längre ner isvaret står att vi har fler personer i åtgärder nu ån 1980. Ja, det är det somär det allvarliga att dessa siffror ökar. Vi har en arbetslöshet somtrots högkonjunkturen är ganska hög. Om vi går fillbaka fill och tittar pä hurmånga arbetslösa som då fanns, finner vi att antalet arbetslösa var 137 000 ochatt antalet personer i åtgärder var 140 000, dvs. tillsammans 277 000 personer.Dä upphävde socialdemokraterna avgrundsvrål i valrörelsen och menade att detvar katastrof och att arbetsmarknaden hade kapsejsat. 1986 under en starkhögkonjunktur finns det ungefär 124 000 arbetslösa och 137 000 personer iåtgärder, alltså 16 000 färre än 1982. Det är detta som kostar pengar - defkommer vi aldrig ifrån. Den allra bästa arbetslinjen voreen politik som ledde till aft fler människor kunde få arbete.Arbetsmarknadsministerns budgetbilaga, bilaga 12 till budgetpropositionen,andas mycket stor osäkerhet. Arbetsmarknadsministern säger där att det nusaknas underlag för en slutlig bedömning av arbetsmarknaden under budgetåret1987/88. Arbetsmarknadsministern räknar med att återkomma ikompletteringspropositionen. Detta tycker jag är allvarligt.Arbetsmarknadsministern säger att det kommer att bli sämre, att vi kommer aftfå fler arbetslösa och kanske ännu fler personer i åtgärder, och det kosfarpengar. AnL 30Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Till ,som efterlyste fler pigga inslag, vill jag säga aft jag infe vet hur mandefinierar "pigga inslag". I den fråga som kommer efter den här skallvi diskutera inskolningsplatserna. De kanske möjligtvis kan anses vara ettpiggt inslag. Tyvärr år det inte bara regeringen som måste agera, om vi skallfå fler människor i arbete, utan många andra måste också medverka. Vidare vill jag säga till att endelförklaring fill den ökande andelen pengar till arbetslöshetsersättning är,som jag framhöll i mift svar, att så många fler fakfiskt kommer i fråga förersättning. Antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna har ökat, antaletpersoner som får ersättning har ökat därför att vi har ändrat reglerna. , som ju har en bakgrund där han och hans parti har krävt bl.a. enallmän arbetslöshetsförsäkring, borde glädja sig åt aft def nu är fler personersom kommer i fråga för ersättning . De ökande kostnaderna är infefill alla delar ett negativt tecken. Det är fakfiskt posifivt aff flermänniskor kommer i fråga för ett stöd av detta slag. Regeringen har gjort väldigt mycket för att ökasysselsättningen. ökade antalet sysselsatta med över 120000 personer. Dessutom utgörs sysselsättningsökningen numera, till skillnadfrån tidigare, till mycket stor del av heltidsarbetande. ingick nästanenbart deltidsarbetande i sysselsättningsökningen. har arbetslöshetengått ner från 170 000 personer tredje kvartalet 1983 till 112 000 personerfjärde kvartalet 1986. Det är siffror som visar att vi inte har övergivitarbetslinjen. Det är inte heller min avsikt aft vi skall göra det ifortsättningen utan att vi skall kämpa vidare. Om kampen mot arbetslösheten AnL 31 (): Sysselsättningen har ökat - det kan vi allaglädjas åt. Men den har inte ökat så mycket som man hade bort begära under detkonjunkfurför-lopp som vi nu har varit inne i . Regeringen redovisar ifinansplanen att arbetslösheten har sjunkit från 3,5 till till1986. Det är Ofillräckligt; def är 30 000-40 000 personer för mycket i öppenarbetslöshet med tanke på det konjunkturläge vi befinner oss i. Det betyder attvi går in i nästa lågkonjunktur med en mycket tung börda, och det betyder aftden strukturella arbetslösheten oavbrutet stiger. Det är mot den bakgrunden somman måste utveckla arbetsmarknadspolifiken. Det är naturligtvis bra att fleroch fler fär arbetslöshetsersättning, men det är inte bra att inte den andradelen av arbetsmarknadspolifiken genomgår motsvarande utveckling. StatsrådetLeijon och regeringen har ju varit alldeles för negativa till inslag av typenlärlingsutbildning och fidigare till en förlängning av ungdomsplatser och enutvidgning av anställningsmöjligheterna för handikappade. AnL 32INGVAR i Bengfsfors (c): En allmän arbetslöshetsförsäkring årsjälvfallet en rättvisefråga. Vi är medvetna om att en sådan kommer att kostapengar, men man får inte enbart se på pengar i det fallet, utan man får tahänsyn till situationen för de människor som står utanför någonersättning över huvud taget. Detta är alltså, som jag sade, en rättvisefråga,och vi får nog råd med den också . Sysselsättningen har ökat, säger arbetsmarknadsministern.Ja, det vore väl skam om sysselsättningen inte skulle ha ökat i denna starkahögkonjunktur, där vi ju har haft turen att få draghjälp av många länder ute iväriden. Jag tycker att sysselsättningsökningen har varit alldeles för litenunder de här Prot.1986/87:55 åren. väntar dystra tider, spår arbetsmarknadsministern ibudgetbilaga : 12. Det tycker jag är oroväckande. förungdomar ,, , ,,,..= ..... ., ,, j » Ja, det ar sa att sysselsättningen okar. Under vissa ar som vi hadeborgerligt styre i det här landet var det inte på det sättet; då minskade Jag håller med om aff def hade varitbättre om vi hade haft en interpellationsdebatt, för då hade vi litet bättrekunnat analysera sysselsättningsökningen än vad jag kan på den minut som jag nuhar till mift förfogande, Anfalsmässigt kan det tyckas som omsysselsättningsökningen nu har varit lägre än tidigare, men om man tar hänsyn fillatt def nu i första hand handlar om fler heltidsanställda, att antaletdeltidsanställningar minskar, att vi har fler människor i arbete och attfrånvarofalen inte har ökat lika mycket nu som tidigare, är bilden faktiskt denatt vi fått en starkare arbetsmarknad under den här högkonjunkturen än underden förra. Men det viktiga är att vi kan fortsätta att jobba på det hår sättet. Det är inte så att jag i budgetpropositionen spår dystratider, i , Men def är min uppgift att verkligen päallvar se om det finns oroande tecken på arbetsmarknaden och i så fallförbereda motåtgärder. Det är det vi gör inom . Detär det vi talar om i budgetpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 9 8 Svar på fråga 1986/87:280 om inskolningsplatser förungdomar AnL 34 Arbetsmarknadsminister : har frågat mig vilkaytterligare åtgärder jag tänker vidta för att påskynda avtalsförhandlingarna ominskolningsplatser för ungdomar. Jag besvarade här i kammaren enliknande fråga av AlfWennerfors . Jag gav då ett utförligt svar vari jagbl, a, uttryckte min stora besvikelse över att systemet med inskolningsplatserännu inte kommit i gång och ansåg att det var dags för parterna påarbetsmarknaden aft fullfölja sitt ansvar, kan jag konstatera att medel har ställts tillarbetsmarknadsstyrelsens förfogande för inskolningsplatser men aft endast ettfätal förbundsavtal har träffats samt en knapp handfull inskolningsplatserkommit fill stånd. Jag anser aff parterna genom att förhala en avtalsuppgörelsepå detta sätt sviker en mängd arbetslösa ungdomar som annars skulle hakunnat ha en inskolningsplats. Mot bakgrund härav avser jag att kalla fill mig parternaoch med dem diskutera det uppkomna läget. AnL 35 ALFWENNERFORS (m): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Jag hade inbillat mig att ett statsråd har makt, men idenna fråga är det väldigt tveksamt, för här visas på motsatsen. Man bryr siginte alls om vad tycker - och ändå är av en socialdemokratisk regering. Det har ju påståtts attsocialdemokratiska regeringar har särskilt god hand med parterna, framför alltmed facket. Ja, det har jag också inbillat mig,men hur fel hade jag inte! Det är parterna - och alltså även facket - som har makten.De struntar i riksdagsbeslut och i de ambitioner som både riksdag och regeringhar, nämligen att ordna jobb för ungdomar. Och de tycks också strunta i denirritation som finns runt om i landet, inte minst på länsarbetsnämnderna. Sakligt sett är det märkligt att parterna, i det härfallet Metall och , inte kan komma överens. Det gälleralltså lönen. Man har kört fast och inte ens kommit överens om när man skallträffas för nästa förhandlingstillfälle. Det är förbryllande. Här finns alltså ett upplärningsavtalmed tabeller för 16-, 17- och 18-åringar, Det är bara att använda detta medlitet kompletteringar. Man skulle kunna kalla det för introduktionslön,infroduktionsavtal eller något liknande. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: det rimligt atten oerfaren, oprövad ung flicka eller pojke skall ha samma lön som en vuxen?Det är min första fråga. Den andra frågan gäller åtgärderna. Det är bra attarbetsmarknadsministern skall försöka träffa parterna. Men om det inte går,vad gör arbetsmarknadsministern då? Min andra fråga lyder: Funderararbetsmarknadsministern på en proposition om en lag som gäller lönen förungdomar i inskolningsplatser? Om inskolningsplatser för ungdomar . Det är ju två parter, både fack ocharbetsgivare, och jag vill inte peka ut någon av dem som särskilt skyldig fillatt man inte kommer till skott i det här fallet. Också jag är mycket irriterad, och jag har försöktmedverka till att den allmänna opinionen skall utöva tryck på parterna, .Mankanske kan hoppas att det skall ge resultat. Det finns faktiskt en del som har träffat sådana häravtal. Vi har vissa avtal klara, men det gäller inte över hela arbetsmarknaden.Metall och borde alltså försöka följa efter vad man harkommit överens om -t. ex. mellan och - liksom när detgäller osv. Om man infe kommer fram till någonlösning, måste vi självfallet på något sätt ordna arbete för ungdomen ändå. Däremot är jag inte, som gör gällande,inställd på att lagstifta om löner, vare sig för ungdomar eller för andra. Det konstiga är att de parter som inte kan komma tillskott och nå en överenskommelse har kritiserat oss för att vilägger för stor andel av våra insatser på den offentliga sektorn. Men klararman inte att på den privata sidan lösa problemen mellan fackföreningsrörelsenoch arbetsgi- Om åtgärder mot viss form av anställningstest varna,blir resultatet ytterligare insatser på den offentliga sektorn - då det gällerdetta kan vi komma fillbaka till . AnL 37 (): Jagar inte alls inne på lagstiftning-o nej!Men frågan är fri, och jag ville veta hur arbetsmarknadsministern såg på detta. Jag tycker vi skall komma ihåg aft när man är ung ärfakfiskt infe lönen det viktigaste - det visar alla undersökningar - utan dethandlar mera om de arbetssociala faktorerna. Det är fråga om trivsel,utveckling, utbildning, om man kan påverka jobbet och sådant. Längre ned pålistan kommer lönen. Sedan, när man blir äldre, betyder lönen mycket mer. Dettaskulle kunna vara ett argument för parterna då det gäller aft komma överens. Avslutningsvis önskar jag att arbetsmarknadsministern nårframgång med den eventuella träffen. Annars, herr talman, får jag väl kommatillbaka och ställa en fråga på nytt. Överläggningen var härmed avslutad. 108 Svar på fråga 1986/87:283 om åtgärder mot viss form av anställningstest har, mot bakgrund av aftarbetssökande vid Saab-Scanias verkstäder i fillbakahaschtesfas, frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder för attarbetssökandes personliga integritet inte kränks. Det finns i svensk rätt vissa lagregler till skydd förarbetssökande, bl. a. i jämställdhetslagen och i anställningsskyddslagen. Iprincip är dock anställningsrätten fri, dvs, arbetsgivaren kan fritt väljabland de arbetssökande. Arbetsgivaren kan självklart inhämta information om demäven om möjligheterna därvidlag begränsas på olika sätt, bl, a, av gällandesekretessbestämmelser. Arbetsgivarens fria ansfällningsräft måste emellerfid påett förnuftigt sätt balanseras mot den arbetssökandes personliga integritet. Deprincipiella överväganden som bär upp t, ex, socialsekretessen bör inte sättasät sidan genom särskilda krav för anställning, även om kraven inte skulle varadirekt olagliga, Def överensstämmer knappast med god sed på arbetsmarknaden. Drogmissbruk kan vara ett problem också på arbetsplatserna,t, ex, från säkerhetssynpunkt. Dessutom måste drogmissbruk motarbetas varhelstdet ån förekommer, Def måste emellerfid ifrågasättas om den vid Saab-Scaniatillämpade kontrollmetoden är del lämpligaste sättet att göra något åt detta.Sociala problem och missbruksprobleni kan i grund och botten aldrig lösas genomenbart kontroll och övervakning. Jag vill här i stället peka på värdet av olikaformer av kainratsfödjande verksamhet och det vanliga arbete som bedrivs iskyddskommittéerna och företagshälsovården. Sammanfattningsvis anser jag aft kontroll- ochurvalsmetoder som kan uppfattas som integritetskränkande bör undvikas. Om de poUtiska förhållandena i ter attbedöma en arbetssökandes lämplighet. Enligt min mening bör man här Pro t.1986/87:55 lita till det inflytande de fackliga organisationerna har. Jag ämnaralltså för närvarande inte vidta några speciellaåtgärder med anledning av det inträffade. AnL 39 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Jag vill på en gång såga att jag tycker det är ett brasvar. Det är ganska klarläggande, särskilt det som arbetsmarknadsministernsäger sist: "Sammanfattningsvis anser jag att kontroll- och urvalsmetodersom kan uppfattas som integritetskränkande bör undvikas," Det är justprecis så den här metoden uppfattas. Från den utgångspunkten får vi väl hoppasatt def blir slut pä det här förhållandet. Det räcker inte att bara ifrågasättametoden, utan det måste klart sägas ut att man inte bör fortsätta med den. Vidare tycker jag att det är bra attarbetsmarknadsministern betonar att sociala problem och missbruksproblem igrund och botten inte kan lösas enbart genom kontroll och övervakning, Istället är det ju så att problemen därigenom kan bli svårare. Man hjälper ingengenom att exempelvis neka en person att få jobb, vilket kan bli resultatet avdet här. Jag tolkar svaret från arbetsmarknadsministern så, att mani detta fall inte har löst problemen på ett förnuftigt sätt och aff agerandetinte heller överensstämmer med vad som år god sed på arbetsmarknaden. En mängdurvalsmetoder används alltmer av företagen på dagens arbetsmarknad. Men dennametod år enligt min mening en av de mest uppseendeväckande metoderna. Jagundrar om arbetsmarknadsministern har samma uppfattning som jag på den punkten,nämligen att den här metoden är en av de mest olyckliga och mestuppseendeväckande metoderna och att def bör vara angeläget att så snabbt sommöjligt komma bort från sådana metoder. Överläggningen var härmed avslutad. 118Svar på fråga 1986/87:286 om de politiska förhållandena i har frågat mig hurregeringen bedömer situationen i och risken för att oppositionella somutvisas dit från blir torterade och/eller avrättade av militär ochpolis, har sin andra demokratiskt valda regering i rad,och från regeringshåll görs allvarliga ansträngningar aff stärka demokratin ochlösa de mycket stora ekonomiska och sociala problem som brottas med. Ettomfattande våld har emellertid blivit följden av gerillarörelsen verksamhet och militärens åtgärder för att bekämpa denna, Eftdeltagande i den brutala och för oss helt oacceptabla våldsverksamhet somSendero Luminoso bedriver i kan därför få allvarliga följder. Jag vill understryka aft regeringen självfallet intebeslutar om utvisning av någon som enligt regeringens bedömning efter ettåtersändande skulle riskera att bli torterad eller avrättad av militär ochpolis, har för Om de politiska förhållandena i övrigtvarit pådrivande vid tillkomsten av den av tillträddaFN-konventionen mot tortyr. Regeringen håller sig i det syftet noggrantunderrättad om förhållandena i den asylsökandes hemland, AnL 41 (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga. Svaretger anledning till några reflexioner, eftersom det i texten finnsunderförstådda värderingar som verkligen måste uppmärksammas. Statsrådet sägert, ex, att nu har sin andra demokratiskt valda regering i rad. Med detmenas antagligen att allting är gott och väl i , Men jag påstår-och GeorgAndersson färgarna komma -med argument som tyder på det motsatta förhållandet -att den peruanska regeringen infe har någon kontroll vare sig över militäreneller över polisen. Folk försvinner i och def sker enligt gammalt käntmönster från andra latinamerikanska stater. Man häktar och arresterar människorutan att dessa får tillgång till advokat, rättegång e, d, Def finns alltså inte något skydd för de mänskliga fri-och rättigheterna i , trots att landet - som det påstås i svaret - har endemokratiskt vald regering. Man har inte situationen under kontroll. Vidare utläser jag av svaret aft våldet i beror påSendero Luminosos verksamhet. Det sägs att ett omfattande våld har blivitföljden av Sendero Luminosos verksamhet. Menar statsrådet och regeringen iövrigt att våldet i har uppstått genom Sendero Luminosos verksamhet?Förhåller det sig inte på motsatt sätt, nämligen aft det är det våld somtidigare regeringar, militära diktaturer och andra s, k, demokratiskt valdaregeringar, har utövat som har framkallat våld från medborgarnas sida. Det harju funnits många rörelser innan Sendero Luminoso kom fill. Jag tycker att detta i mycket hög grad talar för att vimåste uppmärksamma vad som händer i på ett annat sätt än som är fallet. Just nu har ju regeringen att avgöra ett mål som gällerperuaner som skall utvisas. Ärendet har tidigare behandlats av invandrarverket.Av svaref att döma tycker aft dessa människor kan skickas tillPeru, Men jag vill påstå att dessa personer, om de skickas till , kommeratt torteras och avrättas. Om så sker. blir det och regeringeni övrigt som bär skulden, AnL 42,.Stafsrådet : läser in värderingar i detsvar som jaghar lämnat. Jag är infe beredd aft nu göra någon ytterligareutrikespolitisk deklaration om förhållandena i utöver vad som framgår avsvaret. Jag konstaterar faktum, nämligen att det förekommervåldsverksanihet. Vidare kan jag notera att det bl, a', av en rapport fränAmnesty International framgår aft Sendero Luminoso utför illdåd i Peru-inkluderande avrättning, stympning och torfyr av obeväpnad civil befolkning. Ensådan våldsverksamhet måste självfallet fördömas. Det är uppenbart att Sendero Luminosos verksamhet intesyftar till att åstadkomma en demokratisk utveckling, tvärtom. Vad gäller de enskilda fall som på vill jag framhålla att det är rikfigt att ett antal ärenden nu ärföremål för behandling i regeringskansliet.När dessa ärenden tidigare behandlades hade regeringen anledning att utgå frånatt personerna i fråga kunde återvända till utan att riskera förföljelseeller tortyr. Med anledning av händelser i samband med verkställigheten avdessa utvisningar har det dock hävdats att situafionen har förändrats. Mot denbakgrunden har ärendena återigen hamnat på regeringens bord. De är alltså föremålför ny beredning. Jag är självfallet inte beredd aft ytterligare kommenteradessa ärenden. Om de poUtiska förhållandena i AnL 43OSWALD (vpk);