prot · GA0951 · 1986-12-31 00:00:00 — Då blir det precis som jag upplevde i slutet av 1970-talet:anslaget räcker bara till löner. Men hur skall man kunna arbeta om man saknarutrustning utöver papper och krita? Modern teknisk forskning och utbildningbehöver sannerligen mer än papper och krita. Skall högskolan kunna behålla godaforskare som i internationell konkurrens skall kunna ligga vid forskningsfronten,måste högskolan ha en mycket bättre utrustning än , I näringslivet räknarman ofta med att utrustningen för forskare får kosta merän forskarlönen. Det är självklart att näringslivet i sådant läge kan locka medbättre arbetsplatser än högskolan. Vi är dock överens om att vi måste värna om högskolan. Detär därför naturligt för oss i att de naturvetenskapligt inriktadeforskare som skall få efterlängtade fasta tjänster inte skall behöva nöjasig med försliten utrustning-nej, deskall ha modern utrustning, precis likamodern utrustning som den som finns på andra håll. Därför yrkar jag bifall tillden gemensamma borgerliga reservationen om att ytterligare 25 milj, kr, skallanvisas för utrustning inom de naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna. AnL 46LARS (); Den här frågan behandlades i sent ivåras. Vi var då ganska eniga närdet gällde anslagen, men våra uppfattningarskilde sig åt när det gällde de ytterligare 40 milj, kr, som de borgerligapartierna ville att man skulle anslå. Vi hade då inte dessa pengar, och vi hari dag inte de 25 miljoner som de borgerliga partierna önskar ytterligare skolaanslås. Motionen i ärendet är synnerligen kortfattad, och ävendebatten i utskottet var ganska kort. Utskottsbetänkandet och reservationen ärlikaså kortfattade. Jag finner ingen anledning att frångå detta mönster utannöjer mig med att yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Det skulle i och för sig vara frestande, fru talman, attta upp sådana uppenbara överdrifter som gjorde sig skyldig till,som t, ex, att det barafinns pengar till krita. Jag tycker dock att detta ligger under den debattnivåsom vi bör upprätthålla här i kammaren, AnL 47 (): Det är självklart att det finns pengar tillmer än krita. Vad det här handlar om är att de forskare som vi skall föra överfrån forskningsråden till våra fakulteter måste ha en utrustning som kostarmycket pengar. Vi vet att det också finns andra anslag än de som ryms inomUHÄ-ramen vilka kan användas för sådan utrustning, men när försliten utrustningskall ersättas är det i första hand UHÄ-ramen som kommer i fråga. Jag tror attdet.är detta som är mest aktuellt för de forskare som vi nu för över. De måsteha ny dyr utrustning - det räcker inte med gammal och försliten utrustning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattas efter debatten omtrafikutskottets betänkande 10.) AnL 48 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera trafikutskottetsbetänkande 10 om parkeringsövervakning. ProL 1986/87:51 AnL 49VIOLA (vpk): , . . , En privatiseringsvåg sveper över laridet. Denberör allt fler områden. blir det rubriker i massmedia, som i fallet medprivatiseringen av de viktiga städjobben hos statliga myndigheten och verk.Uppmärksamheten berodde på att städerskorna kämpar för att behålla sinaarbeten utanför profitens domäner. Samhällsviktiga arbetsuppgifter ochsamhällsvik-tig service förändras och utarmas med hänvisning till att detbehövs "effektivisering", "minskad byråkratisering" osv. Ifallet med städning är det cyniskt enkelt för herrarna vid budgetpulpeten:städbolagen får ta över och pressa de anställda att utföra en halv gång meraarbete under försämrade arbetsvillkor. Visst blir det billigare, men bättreblir det verkligen inte. I skuggan av omdebatterade privatiseringar inom värd,barnomsorg och städning sker som jag ser det lika anmärkningsvärda försök, somgäller mindre grupper i samhället. handlar det om trafikövervakarna.Motiveringen är minst sagt krystad när man nu t. o. m. vill ändra lagen tillförmån för privata vaktbolag. I betänkandet framhålls: "Då lag omkommunal trafikövervåkning enligt civilministern behöver omarbetas i bådespråkligt och redaktionellt hänseende föreslår han att bestämmelserna i ämnet tasin i en ny lag ." Med "bestämmelserna i ämnet" avses den principielltavgörande frågan att privata bevakningsbolag skall kunna ta överparkeringsvaktsverksamheten. Detta nya grepp att förändra en lag- innehållsmässigt medhänsyn till behovet av en språklig modernisering är inte bara löjeväckande, detär en demokratisk inskränkning. Detta sker därför att man strävar efterprivatisering av arbetsuppgifter vilka medför problem som borde lösas på etthelt Jag återkommer till dessa problem. Låt mig först notera att den nugällande regeringsformen i 11 kap. 6 8 tredje stycket förhindrar att myndighetsutövning,av typen trafikövervakning, förs ut från en offentlig förvaltning, i dettafall från kommunerna. öppnas genom den lagändring som föreslås föratt bolag eller enskilda skall kunna ta över en uppgift som har medallmänhetens och trafikanternas förtroende för rättssäkerhet och likabehandling att göra. har i ett remissyttrandeargumenterat väl emot en sådan ändring och för att trafikövervakningen skallfortsätta i regi. Enligt förbundet är den ett viktigt instrument föratt åstadkomma säkerhet och framkomlighet i trafiken. Man säger också att denär vikfig för effektivitet i renhållning och gatuunderhåll och att den dessutomär ett trafikpolitiskt styrmedel. Ansvaret har , säger förbundet,ansetts som en självklar angelägenhet. Visst kan det uppstå problem i samband med denna trafikövervakning,men de måste kunna lösas på annat sätt. I nämnda remissyttrande anserförbundet, liksom också vpk i motionen och reservationen, att det i stället fören bortrationalisering av dessa kommunala uppgifter behövs en breddning avinnehållet i arbetsuppgifterna. Det går att anpassa dessa efter säsongbehov,och man kan satsa på utbildning och ta fram intressanta kompletterandeuppgifter. En privatisering står helt i strid med dessa av bl. a. Kommunalarbetareförbundetpåpekade möjligheter. , fru talman, vill jag ställa en fråga tilltrafikutskottets talesman, som strax skall få ordet: Är det helt i linje medden nya socialdemokratiska ideologin att privatisera på område efter område,att t. o. m. åstadkomma en lagändring för att ge möjlighet för privata bolagatt ta upp tidigare självklart kommunala uppgifter? Jag ber att få yrka bifall tillvpk-reservationen vid trafikutskottets betänkande nr 10. AnL 50YNGVE (): Det betänkande, som ligger på kammarensbord, är föranlett av en hemställan från till regeringen. Detavser en ändring av lagen om trafikövervakning. Regeringens proposition i ärendet innebär bl. a. attkommunerna ges rätt att själva besluta om parkeringsövervakning.Propositionen har föregåtts av ett omfattande remissarbete, där de flestaställt sig positiva till förändringar. Negativa synpunkter har däremotframförts från bl. I utskottsbetänkandet har samtliga partier utom vpk ställtsig bakom propositionen. Vpk:s reservation är i stort sett en avskrift avKommunalarbetareförbundets remissyttrande, och jag skall nu kommentera desynpunkter som framförts i reservationen. I reservationen sägs att trafikövervakning ärett viktigt instrument för säkerhet och framkomlighet i trafiken somdet påpekas att detta är en självklar angelägenhet. Vidare betonas attden kommunala myndigheten är en garanti för rättssäkerheten. Jag villbara hänvisa till att lagförslaget inte innebär någon inskränkning i kommunernasansvar för trafikövervakningen och den operativa ledningen för den. Om vi går vidare i argumenten i reservationen, skullekommunerna enligt en enkätundersökning ha ett ytterst begränsat behov och enlika begränsad vilja fill en lagändring. Till detta kan jag hänvisa till attdet faktiskt är som hemställt om förändringen. , fru talman, vill jag såga att lämpligheten förkommunerna att anlita personal hos vissa enskilda företag har ifrågasatts. Detgäller här personal från bevakningsföretag som står under offentlig kontroll.Utbildningskraven skall vara desamma för alla parkeringsvakter, och kommunenskall behålla ansvaret för verksamheten. Den föreslagna lagen innebär många praktiska fördelar utanatt den på något sätt äventyrar rättssäkerheten. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställanoch avslag på reservationen. AnL 51 (vpk): Jag fick som väntat tyvärr inget besked omideologin bakom privatiseringen. Socialdemokratin får nu naturligtvis applåderfrån de borgerliga partierna. Det är inte särskilt förvånansvärt att bara enkommunist och en socialdemokratisk företrädare för trafikutskottets majoritetdeltar i denna debatt. Det behövs ju inga borgerliga språkrör som går upp italarstolen och argumenterar, när man nu ändå får igenom en privatisering. hänvisar fill att det är Kommunförbundetsom från början kommit med förslaget. Det hänger samman med att Kommunförbundetkänner till att kommunerna har bekymmer med trafikövervakningen, bl. a. därföratt de som arbetar med denna, liksom i de flesta fall städarna, har en mycketlåg status och dessutom får fungera som ett slags spottkopp för mångamänniskor. Men i stället för att försöka komma till rätta med dessa problem harman , för att spara pengar åt kommunerna, föreslagit en privatisering. Vi hari fallet med städerskorna, som jag berörde, sett vad det brukar handla om. När man nu t.o.m. föreslår enlagändring, är det, , säkerligen angeläget för många att få ettbesked om huruvida detta är ett led i en fortsatt reträtt frånsocialdemokratins sida och att man alltså även kommer att gå påprivatiseringslinjen och ta intryck av alla kampanjer från borgerligt håll. Jagskulle mycket gärna vilja höra några ord om detta. AnL 52YNGVE (): Vid en privatisering överlåter man ansvaret påprivata intressen. Den nu föreslagna lagen ger ingen sådan möjlighet.Kommunerna skall även ha ansvaret för parkeringsövervakningen. Det är viktigt att framhålla att lagändringen gerkommunerna en möjlighet att på ett flexibelt sätt klaraparkeringsövervakningen. Om kommunerna väljer att anställa egen personal, såmöter det inget hinder. Men utskottet föreslår att vi skall ge kommunerna enmöjlighet att lösa denna fråga på bästa möjliga sätt. Prot.1986/87:51 Det är också viktigt att vi ommöjligt avlastar polisen, så att den kan ägna 17 december1986 mer tid ät bilar i rörelse än åt bilar som står stilla. AnL 53 (vpk): Men, , det är ju bara fråga omen formellt ansvar. För att det inte skall råda något tvivel om vad det gällertänker jag läsa direkt ur betänkandet, där argumenteringen faktiskt är en någotannan än den vi hörde : "Då trafikövervakare i sin tjänsteutövning harförvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning krävs emellertid stöd ilag för att sådana förvaltningsuppgifter skall kunna lämnas över åt bolag ellerenskilda individer m.fl. Enligt 11 kap. 6 8 tredje stycket regeringsformen kanförvaltningsuppgift överlämnas till bolag, förening, samfållighet, stiftelse ellerenskild individ, men om uppgiften innefattar myndighetsutövning skall det skemed stöd av lag." Manöverlämnar alltså i fortsättningen ansvaret till privata bolag. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I(höjning av skatten på lättvin) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 75 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 3 (ändrade principer för lättvinsbeskattningen m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (ikraftträdandet i fråga om alkoholdrycker) Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 76 förreservation 3 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 5 (tobaksskatten) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 22 förreservation 4 av i motsvarande del. 9 ledamöter avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 a (ändring i 6 kap, 1 8 RO) Förste vice talmannen erinrade om att i detta momentföreslogs ändring i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Av ändringsförslagetframgick att ändringen önskades bli genomförd med ett enda beslut. För bifallhärtill krävdes att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften avriksdagens ledamöter förenade sig om beslutet. Beslut skulle fattas genomomröstning. Omröstningen skulle förrättas med rösträkning. Utskottets hemställan bifölls med 320 röster mot O föravslag, 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan hade alltså bifallits mederforderlig majoritet, dvs, minst tre fjärdedelar av de röstande och mer änhälften av ledamöter. Mom. 1 b och 2 Lftskottetshemställan bifölls. Mom. 3(länet som 'v'erksamhetsområde) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 156 förreservation 1 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (lokalisering av kronokontor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPer-Olof m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (minskning av antalet orter med exekutivverksamhet) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservafion 3 avMartin och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bemanning av kronokontor m, m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avUlla Orring m, fl. - bifölls med acklamation. yV/om. 5 (lokal samhällsmyndighet) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 38 förreservation 5 av och . Mom. 9 (ledningsuppdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer-Olof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (lekmannaniedverkan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avPer-Olof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11(lekmannastyrelsernas sammansättning m. Utskottets hemställan bifölls med 195 röster mot 82 förreservation 8 av m. fl. 45 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (framläggande av ny proposition) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 156 förreservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (REX-systemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avMartin och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 8 Punkterna 1-6 Punkt 7 (inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 156för reservafionen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 17 förreservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1986/87:7 om bilavgaslag (prop. 1986/87:56). AnL 54 (): Kammaren behandlar regeringens förslagtill bilavgaslag. Det har dröjt innan vi har kunnat behandla förslaget, och vihar väntat på det. Enligt 1 8 syftar lagen till att förebygga skador påmänniskors hälsa eller på miljön. Lagen gäller bilar fr. o. m. har liksom allfid i det här sammanhanget en viktig uppgift.När föregående fråga från jordbruksutskottet, som handlade om miljöfarligabatterier, var uppe i kammaren kom utskottet fram till att föreslå regeringenett pantsystem. Den gången hade vi en debatt med miljöministern, och jaguppfattade att hon i det sammanhanget uppskattade att var pådrivandei miljöarbetet. Det finns möjlighet att förbättra bilavgaslagen genom atti dag fatta beslut i enlighet med de reservationer vi från har avgivit. När detgäller bilavgaser och miljöproblematiken är en av de stora svårigheternaatt det tar tid att få någon effekt, eftersom reningsanordningarna bara skallgälla nya bilar. Fram fill blir alltså effekten inte någonnämnvärd minskning. Visserligen kommer allt fler bilar att ha katalytiskavgasrening, men ökar också biltrafiken. Det största miljöhotet-är utsläppen av kväveoxider.Naturen tål inte den nuvarande belastningen. Vi borde, för att anpassa oss tillvad naturen tål, minska den belastningen till åtminstone hälften. Ur densynpunkten är det föreliggande lagförslaget otillräckligt. Det hade krävtsåtgärder även för det befintliga bilbeståndet. Majoriteten uttrycker ibetänkandet att det är tvivelaktigt om något sådant skulle gå att göra. Manhänvisar till att har redovisat att det saknas anordningar somskulle kunna monteras på begagnade bilar. Enligt uppgifter från såväl forskaresom konstruktörer år detta inte korrekt. Det finns allstå anordningar, och deär dessutom inte särskilt dyra. Troligen skulle en sådan anordning för mindreän . kunna monteras på en begagnad bil. Man skulle därmed åstadkommaen begränsning av utsläppen med ungefär hälften. Men bilindustrin är, liksomnär det gällde katalytisk avgasrening för nya bilar, negativ och regeringen ärmotvillig. Vi anser att det skulle ha gått att stimulera införandet av skärptaavgasreningskrav, exempelvis genom skattelindring. Sådana metoder hartillämpats i andra länder. När det gäller reningsteknikens utveckling måste man satsamer på ny teknik. Den s. k. leanburntekniken, som innebär att man tillför luftoch därigenom får en fullständigare förbränning, är ett exempel på sådanutveckling. Motorer för lågtemperaturförbränning är ett annat exempel. Enligtvår mening måste regeringen ta sitt ansvar och stimulera sådan tekniskutveckling. Ett stort bekymmer är också dieselbilarna. Från dem ökarutsläppen därför att den tunga trafiken ökar. Det finns inte lika bra teknikför dieselbilar som för bensinbilar, och def är naturligtvis ett argument föratt inte göra någonting. Å andra sidan är vår uppgift som politiker att drivapå utvecklingen och kanske ibland t. o. m. tvinga fram en utveckling. I harman regler om utsläppsbegränsning också för dieselbilar. De s. k. Kalifornienkraveninnebär att man reducerar kväveutsläppen och partikelutsläppen medupp till . Det hade varit värdefullt om vi från regeringen hade fåttförslag också i detta avseende. Det är också angeläget att vid trafikplanering strävaefter att föra över så mycket godstransporter som möjligt från vägtrafik tilljärnvägstrafik. Ett annat problem som tas upp i betänkandet är hastighetenoch dess betydelse för utsläppen. Jag vill i detta sammanhang understryka vadutskottet säger när man hänvisar till att har gjort enundersökning för att påvisa dessa samband. Redan i hastighetsområdet finns ett samband mellan hastighet och utsläpp. Denna fråga övervägs redan iregeringen, och jag vill understryka att det är angeläget att den följs upp.Naturvårdsverket påpekar att redan om man följde nuvarande hastighetsreglerskulle det innebära en begränsning av utsläppen , Mycket av föroreningsproblemen grundläggs när vi isamhället tar beslut om hur trafikanordningarna skall se ut, hur vi byggervägar, flygplatser och andrastora trafikanläggningar, t, ex, den nu så aktuella , Ett förslagsom behandlats i utskottet och som utskottet tyvärr avstyrkte är skulle pröva denna typ av storatrafikanordningar. När man skall gå in för katalytisk avgasrening på bilar ärdet nödvändigt att använda bensin som inte innehåller bly. För att få fram ensådan bensin som ändå är bra är det möjligt att använda låginblandning avetanol. Både detta alternativ och ren etanoldrift av begränsade fordonsflottorär miljövänligt. Det ger också ett större oberoende för oss i , och detinnebär att vi kan använda förnyelsebar bioenergi i stället för fossilbränsle. har redan tidigare insett att det egentligenvore vettigt att satsa på etanol i och med att man beslutade om stöd tillprojektering av en fullskaleanläggning för etanol. har tyvärrmotoralkoholkommittén gjort tummen ned för etanolproduktionen. Vi anser att detär ett kortsiktigt ställningstagande liksom ställningstagandet av utskottetsmajoritet att inte i det här sammanhanget ta upp den frågan. Det beslut och detankegångar som framförs av utskottet grundar sig huvudsakligen på nuvarandelåga men ändå orealistiska oljepriser. borde följa upp sitt tidigarebeslut och satsa på en svensk etanoltillverkning. En annan sak som behandlas i betänkandet och som liggervid sidan om bilproblematiken är utsläppen från flygplan. Det görs medanledning av en motion av , I motionen krävs att kväveoxidernafrån flygplanstrafiken skall kartläggas och redovisas och att regeringen skallsatsa på att engagera forskare och konstruktörer för att lösa dessa mycketsnabbt växande problem. Jag sade inledningsvisatt jag hälsar medtillfredsställelse att vi nu behandlar en bilavgaslag. Tyvärr har den kommitför sent och tyvärr gör den för litet. Genom att bifalla centerreservationernaskulle kammarens ledamöter kunna förbättra lagen. Det skulle också gemiljöministern den stimulans hon så väl behöver i miljöarbetet. AnL 55IVAR VIRGIN (m): fattade det beslutom avgasrening för personbilar sorn är bakgrunden till dagens betänkande frånjordbruksutskottet. Regeringen har presenterat sitt förslag till lagreglerför att genomföra beslutet om skärpta avgaskrav. Vi har länge haft kunskap om att utsläppen avluftföroreningar via bilavgaserna utgör ett allvarligt hot mot vår miljö ochmot människors hälsa. För vissa ämnen svarar motorfordonen för de störstautsläppen. Det gäller kväveoxider, kolväten, koloxid och bly. För vårt land med starkt bilberoende var det viktigt attgöra bilen miljövänlig. Bilen har ju en oerhörd betydelse för att ökamänniskors frihet. Moderata samlingspartiet har i varit pådrivandeför en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, med stimulans i form avskatterabatter vid bilinköpet eller på fordonsskatten, I fråga om obligatorium gjorde vi den bedömningen att viborde följa det första land inom den gemensamma marknaden som gick den vägen.Den borgerliga regeringen i var tidigt starkt pådrivande inom marknadenoch införde - alltså -skatterabatter på avgasrenade bilar och på blyfri bensin med sikte på attinföra ett obligatorium bilmodeller, hamnade på efterkälken under densocialdemokratiska regeringen: Inte fanns blyfri bensinatt tillgå i rikstäckande nät. De moderata förslagen om skattestimulanser för en övergångtill avgasrenade bilar vann bifall motsocialdemokraternas röster! Under valrörelsen gick delar av socialdemokratin utmed det fullständigt orealistiska kravet att ett obligatorium borde införasfrån bilmodeller. Man var säkert väl medveten om att ett förslagsamtidigt förbereddes i kanslihuset om obligatorium . Metodernaatt bättra på den socialdemokratiska miljöprofilen var många. Det förslag som lades fram efter valet av densocialdemokra tiska regeringen var i stort sett en kopia av de krav som vi moderater framfört och som socialdemokraterna motsatt sig, Bilaccisen sänktes med ca , för avgasrenade bilarav 1987 och modeller, och blyfri bensin fick en skatterabatt på 16 öreper liter. Detta riksdagsbeslut var ett stort steg mot renare luft.Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskatkraftigt. Detta är positivt inte minst för vår syn på bilismen. Här har jag enpositivare prognos än , Vi har över 3 miljoner personbilar , och vi hartroligen - det är rnin bedömning - ungefär samma antal . Skillnaden äremellertid att dessa bilar i fråga om utsläpp endast motsvarar ungefär 1 miljonbilar med dagens krav. Det är alltså en radikal förändring till det bättre. Det är viktigt att det sannolikt korrekt bedömdaframtidsperspektivet kommer med i debatten, bl, a, i fråga om investeringar itrafikanläggningar. Det finns också starka skäl att arbeta för en minskning avavgasutsläppen i den befintliga fordonsparken. En sådan utveckling börstimuleras genom skatterabatter, som står i proportion till den genomfördaförbättringen. Denna idé utvecklas i reservation 10, som är en gemensamborgerlig reservation. fordras katalytisk avgasrening för att nä upp till US83-kraven, Den tekniska utvecklingen går emellertid snabbt, ochstarka marknadskrafter kommer att verka för enklare och billigare tekniskalösningar. En artikel i ny teknik 1985 ger uppgifter om en japansk motor med s,k: leanburnteknik, förbränning med stort luftöverskott, som ligger mycket närakraven i US 83, Det finns all anledning att stödja en utveckling i dennariktning. Vi skulle då göra oss mindre beroende av bl, a, platina frånSydafrika, vilket påpekar i sin motion. Reservation 1 behandlardetta ytterligare. Dagens regler om tillverkarnas ansvar förreningsutrustningen eller 8 ÖOO mils är viktigt att konkurrens kanupprätthållas på reservdelsmarknaden och på servicesidan. Risken attkonkurrenshinder uppställs i samband med tillverkningsansvaret påpekas imoderata motioner och centermotioner.