prot · GA09129 · 1986-12-31 00:00:00 — Mofionen går utöver de ramar som gäller.Vad det handlar om är att flytta fram positionerrta. När det gäller länsstyrelsernas roll vågar jag påstå attvi i av tradition har en aktiv länsstyrelse, men för en satsrtingav det slag som mofionen avser behövs särskilda statliga insatser. Det är ettled i en aktivare regionalpolitik. Motionens tankegångar följs upp i reservation nr 54 avLars-Ove , Och jag ber, fru talman, att få yrka bifall till dennareservation. 12ANNA (); I den regionalpolitiska debattens tycker jag att kuster och öär kräver ensärskild mässa. har vi centerpartister motiorterat om att Sverigebehöver en sammanhållen skärgårdspolitik. Det borde vara ett riksintresse atthålla våra skärgårdar och otaliga öar starka och levande. I stället förs årefter år en politik som är så ologisk och dåligt samordnad att stora delar avvår skärgård riskerar att avfolkas. som alla politiska instanser på såväl kommun-,läns- som riksnivå talar lyriskt om vikten av en levande skärgård fattar sammapolitiska instanser, eller under dem lydande statliga verk, beslut somförsvårar, ja. Prot.1986/87:129. ofta gör det omöjligt för skärgårdsborna att stanna kvar.Samtidigt som gränskränkningar i luften och till havs blir allt vanligare skeren reell minskning av bl: a. . Den svenska skärgårdcrt är inte bara ett livsvillkor fören del av vär befolkning med underbara platser för trötta turister; den ärockså yttersta utpost mot eventuellt fiendeland. Det ärskärgårdsbornas ögon och öron som skall hjälpa marinen att upptäcka och slålarm om någon kränker värt svenska luftrum eller våra sveuska farvatten. Mednuvarande politik blir denna form av civilförsvar alltmer omöjlig attupprätthålla. Med oppositionspartierna som pådrivare har ett enigtutskott kommit fram till att en ny parlamentarisk regionalpolitisk utredningskall tillsättas. "Det finns också ett behov av att behandlasektorssamordningen", säger utskottet. Det är utmärkt. Då kanske vi kan fåse en samordning av transportpolitik, näringspolitik, försvarspolitik ochsjöfartspolitik i våra skärgårdar. "Utrednirtgert bör i sina resonemang utgå från följdernaav den tekniska utvecklingen", säger utskottet vidare. Det är ocksåutmärkt. Dä kanske vi slipper höra att en regional ledningscentral på iStockholm kan svara på frågor om blåst och is i södra utan att hanågon att fråga eller att fyrmästarna kan ersättas med en centraldator ochväderobservatörerna med en automat. "Slutligen bör behandlas frågan om hur såväloffentliga som privata tjänster skall inrymmas inom regionalpolitiken",fortsätter utskottet. Ja, det behövs verkligen. Jag skallge några exempel på utvecklingen i skärgården : Kustposteringarnai , och Arkösurtd har lagts rted. Kustbevakningsstationeni har avbemannats. lotsstation i har ersatts med ettfarledsövervak-ningssystem. har sagt ja till önskan attlägga ned lotsstationerna på Landsort och . Arbetsuppgifternavid Hävringe lotsplats är inflyttade till Qxelösuud. Idölotsplats utartför har avbemannats . Fyrstationernai Hanö och Utklippan på sydkusten har avbemannats. har framfört propåer om att lägga nedsambandscentralert i . Lotsstationenpå Vinga är avbemannad. Lotsarnapå Hölick utanför är ersatta av en brädhög. Det ärsådant som kallar bemanning. har rationaliserat genom att dra in bemannadeväderstationer. 1980 drog man in stationerna på och Rödkallen, 1981Grundkallen, 1982 Sydostbrotten, 1983 Furuögrund och 1984 . I februari1986 drogs in. vill nu lägga ned de bemannade synopsstationerna påSingö i Roslagert, i , Smygehuk, Herrvik på , Lörudden iMedelpad och Haraholmen i . På s. 97 i arbetsmarknadsutskottets betänkande står det endel vackra ord om vår skärgårdsmotion, men till det vill jag säga att varkenlänsstyrelserna. statssekreterargruppen,glesbygdsdelegationen eller kommunerna kan lösa det mycket allvarliga problemetméd avfolkningen av skärgårdarna. Den regionalpolitiska utredning söm nu skallta hand om mängder av regionalpolitiska problem kan komma att bidra tilllösnirtgar för skärgårdert. Det är också, tyvärr, möjligt att angelägna,brådskande åtgärder förhalas i väntan på utredningens förslag. Jag tyckerdärför att en mirtdre grupp kunde sättas till inom utredningens ram, somspeciellt ägnar sig åt att snabbt vända den negativa utvecklingen i den svenskaskärgården. I Finlartd kan man ordna de här frågorna - varför kan inte vi? Så till motion A409, där , Karl-GöranBiörsmark och jag vill att glesbygdsförordningen ändras så att transportstödeti skärgårdarna kan permanentas. Låt mig läsa en del av svaret på motionen; "Enligt förordrtingen får driftstödet till samhälleligservice endast lämnas om synnerliga skäl föreligger och får då avse ettinledningsskede om längst tre Motsvarande motion behandlades av . godkändesförslaget att öppna möjlighet för stöd direkt till företag och ekonomiskaföreningar för vissa godstransporter i glesbygd, men utskottet sade samtidigtatt det inte var berett att förorda att stödet efter ett initialskede skullepermanentas. Enligt utskottets uppfattning har inte skäl framkommit som motiveraratt utskottet omprövar sitt tidigare ställningstagande. Därmed avstyrks motionA409." Öarna får transportstöd just därför att de är öar och somsådana har större kostnader för transporter. vill jag ställa en fråga fill utskottets talesman, ochsvaret är viktigt inte bara för skärgården i utan även förskärgården i samt för kommuner och länsstyrelser: Hur kan en ö ha ettinitialskede? En ö är en ö, så länge det inte kommer en ny istid, en trombeller en jordbävning. Jag fick inget svar på frågan , men jag kanske kanfå ett . Detta är irtte enbart ordförandens ellermajoritetspartiets skuld, för ingen i arbetsmarknadsutskottet tycks ha fattatatt en ö ligger där den ligger. Hur kan ni år avslå en motion somirtte kostar något extra, när det bara behövs ett penndrag för att lösa frågan?Jag ber; Svara mig! 13LARS ULANDER (s) replik: Detta stöd kan alltså utgå om synnerliga skälföreligger och får då avse ett inledningsskede . Ett enigt utskott,som säger, anser att man inte skall gå längre än så här.Vid voterirtgen kommer vi nu att besluta att en regionalpolitisk utredningskall tillsättas, och den får då ta upp denna fråga. Det är helt naturligt attutredningen gör det, eftersom dert skall behartdla de regionalpolitiskastödformerna. Jag vill också påpeka att det inte är fråga om en ö i ettinitialskede, utan det är fråga om verksamheten. Det är egentligen sammaförhållande om det gäller en glesbygdsbutik i eller öm det ärverksamhet ute på en ö. Detta kommer alltså att tas upp i den regionalpolitiskautredning som skall tillsättas. 14ANNA () replik: Jag vill tacka för att jag för första gångenpå har fått ett svar. Jag vill också tacka för att ordförandert hade detpositiva omdömet att säga att den nya utredningen skulle kunna titta på dethär. Jag inser mycket väl att ön inte betraktas som någotinitialskede. Det finns däremot ett initialskede när det gällertransportkostnaderna för företagen som ligger på denna ö. Företaget ligger påön och skall ha transportstöd eftersom det har dyrare transporter- det hardyrare transporter därför att det ligger på ön. Det finns inte någotinitialskede här. Så länge företaget verkar på denna ö behöver företaget dettastöd. Det vill jag skicka med till utredningen. 15REYNOLDH FURUSTRAND (s): Jag skall kortfattat belysa den situation.vi upplever i och som vi försöker ge uttryck åt i en motion, sombehandlas i detta betänkande. Vi kan nuförförstagångert konstateraatt läget har blivit något ljusare i vårt län. återstår dock mångaproblem att lösa. Jag vill peka på några av dem som medför att vi måste skaffaoss en bättre beredskap . I har befolkningsmängden fortsattatt minska och arbetslösheten är hög - främst bland kvinnor och ungdomar.Ungdomsarbetslösheten är, trots mycket kraftiga insatser, väsentligt högre änriksgenomsnittet. Den skulle behöva reduceras med ytterligare 200 personer,från nuvarande 500, för att nå riksvärdet. Den privata industrin har glädjande nog haften positiv utveckling. Det har lett till att flera företag har skaffat sig ettbättre läge inför en eventuell konjunkturnedgång. kvarstår dock enmycket stark konjunkturkänslighet hos tillverkningsindustrin. Den mestavgörande faktorn är kanske deri fortsatta minskningen av den statligaverksamheten i vårt län. Från kan exempelvis nämnas neddragningar ipersonalstyrkan vid fortifikationsförvaltningen och myrttverket. Det är ocksånegativt aft övergett sina tidigare planer på att etablera ettavdelningskontor i kommunen. Ett annat exempel på en olycklig utveckling avsysselsättningsläget på det statliga verksamhetsområdet kan hämtas frånKatrineholm. beslutade postverket om ändradposthantering. Verksamhet fördes över till den nybyggda terminalert iNorrköpirtg. Detta innebar att personal i blev överflödig. Nyköpings- och Oxelösundsregionert har åter drabbats avinskränkningar på det statliga verksamhetsområdet. Vid Studsvik Energiteknikhar personalen reducerats med 200 personer. I förestår ytterligareföränd-rirtgar inom , vilket inrtebär att ca 400 anställda kan bli direktberörda. Trots dessa neddragningar och förändrirtgar iden statliga verksamheten i vårt län pågår en planering i optimistisk anda föratt förbättra sysselsättningsläget och servicertivån. Om vi skall klara dettakrävs också ett stöd frän centralt håll. Kommunikationer har en strategiskbetydelse för ett läns utveckling. Det gäller både tågtrafik ochvägförbindelser. Detprojekt som benämns - dvs. söder omMälaren - har stor betydelse för framför allt och . Behovav investeringar har beräknats föreligga på både kort och lång sikt. Det ärangeläget att detta projekt samordnas med . Vi noterar att SJ nukommer att medge tågstopp vid för de planerade snabbtågen mellan Stockholmoch . Det är bra. Det är då viktigt att anslutnirtgarna till snabbtågenfrån olika delar av lärtet blir goda. När det gäller önskemålet om ett tågstoppi avvaktar vi den nu pågående utredningen. Vi noterar dock att ortersom är jämförbara med , såsom , och , redan i daghar tågstopp. Det är viktigt att vägar förbättras. Det gäller framförallt riksvägarna E 4 och E 3, men också länsvägarna som förbinder de olikadelarna av lärtet. har presenterat förslag till mycket vittgåendeneddragningar av tullservicen i . Förslaget innebär att tullkammaren iEskilstuna dras in och att man ytterligare skär ner verksamheten i ochOxelösund. Enligt vår uppfattning vore det ytterstbetänkligt om gjorde allvar av sina planer. Tillgång till godtullservice är en viktig faktor när det gäller näringslivetsutvecklingsmöjligheter i ett län. Ett genomförande av de förslagnaförändringarna skulle också ytterligare förstärka den brist på regionalafunktioner som är klart utmärkande för . Ett negativt förhållande för är bristen på ettdifferentierat näringsliv. Det är därför av stor vikt att det program somutformats för kunskaps- och teknikspridning stöds centralt. Det gäller bl. a.en förstärkning av länets högskola och stöd till etablering av ettsvetsforskningsinstitut med förläggning av verksamhet vid högskolan iEskilstuna och Studsvik, utanför . I motsats till den minskning avpersonalen vid Studsvik Energiteknik som jag tidigare pekade på bör dennaverksamhet kunna vidareutvecklas. Det är viktigt att staten medverkar till attsatsningarna på alternativ energiteknik som sker inom bolaget kan fullföljas.Skall de kunna fullföljas, krävs också ert finansiell uthållighet och enlångsiktig planering. Som jag sade finns det många positiva drag i de senasteårens utveckling inom vårt län. Men det får inte skymma den oro man känner förlänets situation i ett längre perspektiv. Jag har inget särskilt yrkande. Slutligen villjag dock sammanfattrtingsvis konstatera att befolkningsminskningen i vårt länbarett samband med det faktum att , i förhållande till läget påarbetsmarknadert, erhållit mirtdre resurstilldelning från staten än flertaletandra län.-Det behövs därför centrala statliga insatser för att stimuleratillskapandet av flera aktiva arbetstillfällen. Vi behöver en förstärkning avbasresurserna, såsom högskola och kommunikationer. Idetta anförande instämde (). 16 YLVAANNERSTEDT (fp); riksdagsledamöter i Stockholmsstad och län har utvecklat sin syn på arbetsmarknads- ochutvecklingsmöjligheter för denna region i motion A497. Jag tänkte tala om någraav de förslag som redovisas där. I ljusetav en del av de inlägg som gjorts i den här långa debatten är det angelägetatt understryka att utskottet faktiskt slår fast att det inte råder någradelade meningar om att vårt land skall ha en stark huvudstadsregion. Mertuppenbarligen kan det inte nog upprepas att utvecklingen i Stockholmsregionenhar stor betydelse för hela landets framtid. Sysselsättningen i alla industrialiserade länder förskjutsfrån tung kommunikationsberoende och rävarukrävande varuproduktion mot denkunskapsberoende tjänstesektorn. Klarar vår region omställningen, kommer andralandsdelar att ha lättare att följa efter. Nyckeln till en fungeranderegionalpolitik ligger i att skapa kreativa miljöer över hela landet.Regionalpolitiken skall gå från lokaliseringspolitik till mobiliseringspolitik.Stockholmsregionen har många egna unika möjligheter att stimulera kreativitetoch därigenom kulturliv, forskning, sysselsättning och välfärd. Denna regionbör utvecklas så att investeringar och anläggningar också här kommer andralandsdelar till godo. En allmän hämsko på genom indragningar,pålagor och kontroller gynnar irtgen, utan gör bara fattigare. framtid måste utvecklas i samverkan medandra regioner. Från många andra län framförs förslag om tunga statligainvesteringar i syfte att underlätta kommunikation mellan det egna länet ochhuvudstaden. Exempel härvidlag är idéer om nya och snabbare järnvägar runtMälaren, motorvägslänkar med andra större städer eller bättre flygförbindelser.I dessa sammanhang ser uppenbarligen andra landsdelar som en motorför hela landet, en källa till gemensam utveckling som måste utnyttjas i samverkan. Trenden i regionens utveckling går mot alltstörre klyftor mellan den norra och den . Längs stråketStockholms city-Arlanda flockas framtidsindustrier och människor med högreinkomster. Även andra klyftor i länet förstärks om den trenden fortsätter.Tillväxten är på både norra och södra sidan av länet påtagligt förskjuten motväster. På östra sidan finns skärgårdskommunerna med glesbygdsproblem, fåarbetsplatser och delvis dåliga kommunikationer. har också landets tyngstaarbetslöshetsproblem när man ser till långtidsarbetslöshet och speciellasvårigheter som grundar sig på sociala problem. har också avlandets HIV-smittade. Utskottet säger i princip att får klara sinaobalansproblem själv och dessutom skall dela med sig av resurserna. Så mycketvar alltså uttalandet om att utskottet tycker att landet skall ha en starkhuvudstadsregion värt! Men det finns en rad åtgärder som endast kart åstadkommasgenom politiska beslut fattade i . Det är därför vi har dert här längadebatten. För sedan debatterade vi väganslagen. får iförhållande till sin folkmängd och inbetalade skatter en mycket ringa andel avanslagen till väginvesteringar. Majoriteten var dä inte ens beredd att utredafördelningsprinciperna för anslagsfördelningen. Detsamma gäller övriga kommunikationer. De centrala ochnordvästra regiondelarnas försteg i utvecklingen bygger pä deras godakommunikationer. Närheten både till huvudstadens kraftfält och förbiudelsertill utlandet blir en källa till utveckling som bör tas till vara. Men detbetyder också att nyinvesteringar i kommunikationer bör kunna utnyttjas för attlåt mig säga På kan både befintligt och nyetablerat näringslivgynnas av en ny fjärrtågsstatiort, ett eget flygfält och nya vägprojekt som gerbättre kontakt med Europavägnätet. Detta ger också ett säkrare underlag för ettökat bostadsbyggande i den södra regiondelert. En statsfinansiell njugghet mot fårolyckliga konsekvertser för hela . Landets och regionens resurser börsamordnas för utveckling av Stockholmsregiortens kommunikationsnät. Flygresandet har utvecklats mycket snabbt iStockholmsregionen. Samlo-kaliserirtgert av all inrikes flygtrafik till Arlandagav flyget en kraftigare ökning än någon kunnat förutse. har flygplatsennått sitt maximum i fråga om kapaciteten. I en treårig investeringplan har luftfartsverket bl. a.föreslagit att en tredje bana skall byggas på liksom en nyinrikesterminal. SAS anser i sitt remissvar att en tredje bana bör anstå iavvaktan på en utredning som skall visa alternativa åtgärder. Ibudgetpropositionen avsätts heller inga medel för vare sig en tredje bana elleren ny inrikesterminal. Studier av flygplatsfrågorna visar entydigt att regionenpå sikt behöver två flygplatser och att /F 18 är den enda realistiskalokaliseringen av en ny flygplats. En presenterad utredning visar ocksåatt en flygplats med detta läge skulle vara både samhällsekonomiskt ochföretagsekonomiskt lönsam. Rikets huvudstadsregion måste rimligtvis inrymma enbetydande administrativ verksamhet. Den bör dock begränsas till vad som ärgemensamt och nödvändigt för hela landet. Möjligheter att decentraliseraoffentlig förvaltning till länsstyrelser, andra regionala organ och kommunerbör tillvaratas. En utflyttning av för riket gemensamma funktioner är däremottveksam. Det är också rimligt att huvudstadsregionen är ledande,men inte dominerande inom kulturliv och teknologisk utveckling. pågår en minskning av varuproduktionen i Stockholmslän. Det har ibland vållat farhågor för en obalans på arbetsmarknaden. I detstora hela är detta obefogat. Endast inom vissa högspecialiserade områden kantillverkningsindustrin konkurrera om arbetskraften i storstadsområdena. Setttill regionen i stort finns ingen anledning att med särskilda medel söka hållakvar tillverkningsindustri i . Om man skulle söka öka industrinsandel i skulle detta bl. a. leda till en från andra synpunkteroönskad ökning av regionens totala befolkning och att andra regioner berövasarbetstillfällen. Näringslivet är emellertid inte lika i alla delar avregionen. Det är rimligt att stimulera framväxten av mindretillverkrtingsin-dustri, liksom självfallet även andra typer av företag iglesbygdsområdena. Omfattande resurser; statliga och kommunala, läggs ner päatt bevara ert levande skärgård med arbete för skärgårdsbefolkningen året runt.Sjöfartsverket har presenterat en bemanningsplan för lotsplatserna iStockholms skärgård som i praktiken skulle innebära att ochLandsort lades ner och att starkt decimerades. Vi kan inte accepteraatt myndigheters handlanden så uppenbart strider mot varandra. I ett interpellationssvari framhöll kommunikationsministern att ensamhällsekonomisk helhetssyn måst anläggas på frågor av denna typ. Vi har iandra sammanhang framhållit hur viktigt det är att bevara fyra älvar iNorrland - minst lika viktigt är att bevara elva fyrar längs våra kuster. Utveckling och ekonomisk tillväxt skapar nya resurser ochmöjligheter för samhället. I en stagnerad ekonomi däremot sker varjeförbättring för en grupp på någon anrtarts bekostnad. En huvuduppgift förden,ekonomiska polifiken. måste därför vara att förbättra förutsättningarna förtillväxt i ekonomin. I diskussionerna om framtid figurerarmånga större och kostnadskrävande projekt. Problemet är dock attStockholmsregiorten inte erhållit tillnärmelsevis den andel avstatens investeringar som regionens befolkningsandel skulle motivera. Det kaninte vara orättvist om vi får behålla inte allt, men mera av våra inbetaldaskatter genom investeringar i vår landsdel. Från både regeringen och socialdemokraterna i Stockholmsstadshus har det förts fram förslag om straffbeskattning av företag ochbiltrafik i . Vi avvisar bestämt sådana åsikter. Utskottet säger sig dela uppfattningen att vi skall ha enstark huvudstadsregion. Det hade då varit lämpligt att stödjafolkpartimotionen A497 som kräver en rad viktiga insatser för att skapa just enstark huvudstadsregion. Jag yrkar därmed bifall till den nämnda motionen. I detta anförande instämdeMargareta och (båda fp). 17 INGA (vpk); harirtvånarantalet ökat med 45 000 människor. flyttade 18 000människor hit. Dessa siffror skall jämföras med att folkmängden i hela landetökar med ungefär 16 000 . som ökar drar naturligtvis flyttlassenfrårt Norrlandslänen, och . De länen har under seuare årförlorat tiotusentals människor. Också från , och länhar utflyttningen varit stor. Det är brist på arbetert som förorsakar omflyttrtingen,och det är företagert som till största delen bestämmer vart flyttlassen skallrulla i vårt.land...Det är besluten i företagsledningarna som avgör om jobben ien bygd skall försvinna, och kommunerna har ingenting att sätta emot. Ericssonkoncernen t. ex. bestämmer över 38.000 jobb.Närmare 30 orter i vårt land är beroende av de beslut om produktion ochvinstplaceringar som fattas av direktionen hos .,Både nedläggrtingaroch etableringar bestäms självfallet utifrån företagsekonomiska motiv. Någrasociala eller regionalpolitiska hänsyrt tar man inte i företagens styrelserum. Det här är ett orimligt förhållande, menar jag. Regeringoch riksdag måste skaffa sig styrinstrument som ger möjlighet att anlägga enhelhetssyn på både industriutveckling och människors behov. De människor som tvingas flytta för att få jobbefterfrågar förstås på sina nya bostadsorter bostäder, skolor, daghem,läkarvård och mycket annat. Samhället - kommunen och - måstegivetvis tillgodose de behoven. Så tvingar företagen, i ett andra steg,samhället att bygga ut samma verksamhetersom på den gamla orten blev överflödiga och måste läggas ned. Ytterligare en aspekt på företagens frihet är att storastäder, som t, ex, , tvingas expandera med allt vad det innebär, Jplanerna för ingår att skall bli något slagsmetropol för det övriga : "Det som är bra för är bra förhela landet", heter det i- Skiss 85, som är början till en revidering avregionplanen , I denna skiss planerar man att skall öka med240 000 människor , Det innebär ytterligare en kvartsmiljon människor i den här storstaden. Dessa människor kommer att flytta fråndet övriga landet med åtföljande utglesning i deras hemkommuner - självfalletblir det så. Ett större kräver en ny infrastruktur med nyabostäder-genom förtätnirtg eller nyexploatering - med nya vägar, nyafjärrtägsstationer, forskarbyar, flygplats och mycket artnat. Antalet bilresorhär i staden antas öka fram . Den ständigt ökande bilismenär det allvarligaste hotet mot vår miljö. Och redan köar i 130 000människor för bostad. Av dem är 70 000 i akut behov av bostad. Den nya tekniken kommer med all sannolikhetatt ytterligare förvärra det totala sysselsättningsläget för landet men också att vidga de regionala klyftorna än mer. Den snabba teknikutvecklingen drabbar nämli gen i första hand regiorter med en stor andel processindustri. Varje investering i ny teknik betyder en personalreduktion i ett ofta redan trängt läge. Bergslagen och torde bli de regioner som mest negativt påverkas av den nya teknikens framfart. Högteknologirt har stark anknytning till de stora tätorterna där en bred högskolekompetens och kunskap finns. Följden blir en stark koncentration till storstaden och avfolkning av stora delar av landet - detta till följd av den nya teknikutvecklingen. Tillbaka till regionplanekontoret! I regionplaneskisserts s.k. trertdalternativ sägs attdetta i mångt och mycket leder till en bra utveckling för . Jag hållerinte med om det. Jag håller inte heller med Bo Wijkmark på regionplanekontoretoch näringslivsnämnden i , som säger: "Vi utgår från måletom långsiktig samhällsekonomisk balans. Det ger Stockholmsregionert en strategiskroll för den tillväxt av samhällsekonomin som behövs för att kunna driva eneffektiv fördelningspolitik i landet, i regionen och mellan människor i olikaförhållanden". Frågan är, tycker jag, snarare om tål den häromvandlingen med allt vad den innebär av sociala, ekonomiska och miljömässigaföljder. Jag tror inte det. Jag delar inte heller uppfattningatt skall vara en motor eller hennes syn på tillväxten.