prot · GA09136 · 1986-12-31 00:00:00 — Mert eftersom mirt utgångspunkt hela fideu är att viinfe har.rätt att visa någort form av särskillrtad mellan de olikasamlevnadsformerrta, måste vi , sedan sambolagen tillkommit förheterosexuella förhållartdert, också acceptera aft dcrt finns för homosexuellaförhållandert. Artrtars skulle vi diskrimi-rtcra, artrtars skulle vi klassa. Jag har i miu reservatiort velat tydligt artvisa hur jagser lösuingcn, nämligert irtte alls såsom ert unik idé från min sida utart medtillämprtirtg av de principer som redovisades i den utredrtirtg som övervägdedessa frågor. Homosexuella och samhället. Vi måste ge homosexuella märtniskorrätt och möjlighet att tillgodogöra sig det väsentliga i det familjerättsligasystemet -rätten till atf välja djupet och innebördert i samlevnadsformen - gcrtomatt i lagen anvisa hur det går till. Jag hoppas att mårtga är sä irttresseradeatt de efterdetta verkligen vill läsa vad jag skrivit i reservation. Jag hoppas också aft många av dem som har kärtt osäkerhetoch tvekart inför dét här svåra beslutet - och gärna många folkpartister, somhar visat en hållnirtg som väldigt mycket liknar min, sedan deras reservation iden här lagstiftnirtgsfrågart méd stor sartnolikhef har fallit i denomröstnirtg som kommer om ert stund - visar sitt stöd för den prirtcip som jaghär redovisar och som folkparfiet förut har redovisat, gcuom att stödja minmofivtext i voteringen. Jag vet aft det även finns socialdemokrater som företrädersynpunkten atf vi måste ha en sambolagstiftnirtg men som känrter osäkerhet omhuruvida den reglering som är åstadkommcu är dert bästa, och jag vågarförutsätta atf också de vill stödja mirt motivreservation, för atf därmed sändaert tydlig signal till regeringen, att inte är nöjd medsambolagsfiftningen och atf den inte är bra för homosexuella par, som vi jusäger oss lagstifta för att stödja och ge en plats i vårt samhälle. Vi har socialministern här, och jag hoppas att hon sittermed vid voteringen och får registrera ett starkt stöd för den härreservationen. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till minreservatiort, vars rtummer är 4, och även till reservation nr 5. De homosexuellas situation i samhället 87DANIEL TARSCHYS (fp); Låt mig först säga aft jag kan instämma i degrundprirtciper som här har utvecklat och att jag avser attefterleva hans råd att stödja hans reservation i den mån reservationfaller. Det är med ett visst vemod som jag tar tillorda i den här debatten. Dcrt gäller ett problem som förfjärtar crt lårtgtstörre uppmärksamhet än vad det kan få så här på sluttampcu av riksdagsåretuuder mycket stark tidspress. Homosexuella i vårt land - liksom världen över - lever iett samhällsklimat som genomsyras av många fördomar. Dessa fördomar är vittspridda; doften av den känns långt in i . De normer ochförvärttrtingar som råder i samhället bidrar på många sätt till att göra livettungt och svårt för märtrtiskor med homosexuell lägguirtg. För ett upplystsamhälle borde def vara eu självklar plikt aft försöka tränga tillbaka dessafördomar och på allt sätt motverka öppen och förtäckt diskriminering. Det var mot den bakgrundert som socialutskottet för tio årsedan begärde en bred belysning av de homosexuellas situatiort i samhället,dert belysnirtg som sedermera utfördes av dcu utredning som tillkallades av denförsta Fälldinregeringen. Utredningen kom 1984 med ett digert betänkartde, somregeringen sedan har använt åtskilliga år att grubbla över. Vi har uu fått, inågot avskalat skick, de övervägandcrt som utredningen kom fram till i enproposition till . Jag vill för min del markera att jag inte anserfrågan vara utagerad med det beslut som rtu kommer att fatta. Häråterstår frågor som vi behöver diskutera ingående . uttalade på förslag avlagutskottet att den ansåg samlevnad mellan två parter av samma kön vara"en ur samhällets synpurtkt fullt acceptabel samlevnadsform".Homosexutredningen föreslog att man nu skulle göra en mer positiv markering,och detta förslag har också De homosexuellas situation i samhället upprepatsi en motiort av Rolartd Suudgrcrt. För egcrt del villjag beklaga attpropositionen på dertna punkt iute har följt utredningen och att vi inte hellerhär i har kuunat följa motiort i ett erthälligtuttalande. Låt mig nu komma in på några sakfrågor i betänkartdet.Dcrt första gäller frågan om homosexuella flyktingar. I mofion Sol53 har HansPeterssort i föreslagit atf 3 § i utlänningslagert skall förtydligas,så att det blir fullt klart aft dert som förföljs på grund av sinhomosexualitet skall kuuna omfattas av flyktingbegreppet. Vi folkpartisterstöder det kravet, och jag yrkar därför bifall till reservation 7. I samma motion föreslås aft skall ta ett internationelltinitiativ för att få till stånd överläggningar om de problem som i många ländermöter flyktingar som förföljs på grund av sin homosexualitet. Vi stöder ocksådet förslaget, och jag yrkar därför bifall till reservafion 8. En annan fråga gäller regel om olagadiskriminering. Vi tillstyrker förslaget om att det förbudet skall vidgas såatt det omfattar även diskriminering som sker på grund av att någon harhomosexuell läggning. Vi stöder också förslaget om att allmänt åtal skall kunnaväckas för förolämpning, som riktas mot enskild person pä grund av hans, ellerhennes homosexuella läggning. Vad gäller kravet på ett särskilt diskrimincringsförbud iregeringsformen menar vi att etf sådant inte behövs, därför atf de regler somredan finns i regeringsformen innehåller mycket klara markeringar.. En fråga som är mycket vikfig gäller diskrirrtineringen avhomosexuella i arbetslivet. Det fiurts alltför mårtga exempel på att sådandiskriminering alltjämt förekommer. nämnde tidigare ett som ärytterst upprörande, ett fall då en lärare i har vägrats förnyadanställning sedan han öppet deklarerat sirt homosexualitet. Aft bekämpa dcrttypert av diskriminering är i första hand en uppgift för facket, men jag villgärna tillfoga att om det visar sig att facket inte mäktar med denuppgiften, som Irtga Larttz arttyder i sirt reservafiort, får vi ta upp frågarthär igen och tillgripa lagstiftning. Får jag fill sist återvända fill frågan omopirtiortsbildrtirtgen. Mitt intryck är att fördomarna mot homosexualitet underlång tid trängdes tillbaka, men att vi tvingats notera hur deåter viurtcr terräng. Det har att göra inte mirtst med dcrt oerhörda farsot somgår uuder uamnet aids. och som drabbar manliga homosexuella på flera sätt -dels rent fysiskt genom att många av dem har smittats med HIV, dels psykiskt,genom atf så många halvupplysfa och felupplysfa märtrtiskor har börjat tro attvar och en som är homosexuell är en poterttiell smittrisk. Detta är ett starktskäl att irttcrtsifiera det oppinionsbildande arbetet så att fördomarna mothomosexualitet trängs tillbaka. - . . - Jag ber att få yrka bifall till utskoffefsbetänkartde på alla de punkter som infe strider mot de reservationerfolkpartiet står bakom. 88INGVAR (): I socialutskottets betänkartde 1986/87:31behandlas förslagen i proposition 1986/87 nr 124 gällande de homosexuellassituafion i samhället,såvitt proposifionen hänvisats fill socialutskottet. Vidare behandlas motionersom rör dessa frågor. Proposifionen i övrigt har behandlats i lagutskottetsbetänkande nr 28 kring vilket debatten rört sig. tillstyrker i betänkandetregeringsförslaget om ändrirtg av broftsbalkcrts bestämmelserom olagadiskriminering (16 kap. 9 § ) och om åtal vid förolämpning (5 kap.5 § ). De föreslagrta ärtdrirtgarna innebär aft bestämmelserna omolaga diskriminering utvidgas till att omfatta även diskriminerirtg som skerpå gruud av att rtågort har homosexuell lägguirtg samt att åtal i vissa fallskall kunna väckas också på grund av förolämpning mot någort av samma skäl. Jag har i dessa avseertden reserverat migmot utskotte;ts betärtkartde och ställer upp för de syrtpunkter och skäl somförts fram i den moderata motionen Sol54 av m. fl. samt motionSol56 av gällande yrkande 1 delvis i båda mofiortcrrta. Definnebär yrkartdc om avslag på förslaget om ändring i . Diskriminering av homosexuella genombestämmelser i lagar eller förordningar förekommer inte i . Infe hellersyrtcs faktiskt diskrimirtcrirtg i vardagslivet vara särskilt utbredd: Så sägsi betärtkandet. Det kan därför enligt min och mårtga andras mening infe artsesvara motiverat att bestämmelserrta om olaga diskriminering utvidgas fill attomfatta nya grupper om dessa inte utsätts för diskriminering. Def kart hellerirtte uteslutas att om en utvidgad lagsfiftning .sker, detta kart komma attirtnebära etf utpekande av en viss grupp som propositiorten avsågs viljaskydda. I prakfiken skulle det i stället kurtrta leda fill ökad risk förverklig diskrimirtCr rirtg. Riskert är stor för ert fokusering av nämnda gruppsom inte står i rimlig proportiort till andra grupper. Det kan i sin fur ledatill ännu större problem. Aft på detta sätt, som sker gcrtom lagförslaget, ta framert viss grupp kan inte vara ägnat aft leda till rtågot positivt. Artdragrupper som avviker frårt vad som uppfatfas av eu bred allmänhet såsom varandenormalt, kan komma att kräva motsvarartde skydd - skydd; sä atf säga utöver detsom varje medborgare redau har rätt att kräva enligt nu gällande lagstiftning.Det saknas enligt min mening anledning atf ensidigt utvidga bestämmelsen omolaga diskriminerirtg till att omfatta även homosexuella. Jag yrkar bifall tillreservation nr 3: Med hänvisning till det anförda samt motbakgrund av den alltjämt tämligen restriktiva hållningen mot att föraärekränkrtingsbroft under allmänt åtal avstyrker jag utskottets förslag attåtalsregeln vid förolämpnirtg utvidgas att omfatta förolämprting medanspclrtirtg pä homosexuell läggning. Detta framgår i reservation nr 4 fillvilken jag härmed yrkar bifall. , herr talman', under förutsättrting av bifalltill reservafionerna 3 och 4 yrkar jag bifall till reservation nr 5, sominnebär avslag på propositionerts förslag fill lag om ärtdrirtg i brottsbalkeni den mån def inte behandlats under momenten 4 och 5 i betänkartdet. De homosexuellas situation i samhället I dettaanförande instämde (). Prot.1986/87:136 4junil987 De homosexuellas situation i samhället 89INGRID (): Jag skall beröra de delar av proposifioncrtom de homosexuellas situatiort i samhället som socialutskottet haft atfbehandla. Det gäller förslag om ändrirtg av brottsbalkensbestämmelser om olaga diskrimirtcrirtg och om åtal vid förolämprtirtg. Definnebär att bestämmelsen om olaga diskriminering utvidgas att omfatta ävendiskriminering på grund av att någon har homosexuell läggning, samt att allmäntåtal kan väckas för förolämpning mot någon med hänvisnirtg fill hans ellerhcrtrtcs homosexuella läggrtirtg. Det iirtderstryker och klargör samhälletsallvarliga syn på sådana företeelser. Ett organisationssföd föreslås till dehomosexuellas organisatiorter och får i uppdrag att samordnaoch följa utvecklingen och återkommande ge rapport fill regeringert. 1977 tillsattes ert utredning som skulle belysa dehomosexuellas situation i samhället. Herr talman, dert utredrtirtgert visadeatt homosexualitet är omgivet av mårtga fördomar och vartföreställrtingar, kortsagt stor okunnighet. Homosexualitet uppfattas oftast som rent fysiskt utövadsexualitet. Kärlek uppfatfas som något som bara kan uppstå mellan man ochkvinna. Jag tycker det är vikfigt aft betona vad utredningen konstateratnämligen: aft den enda skillnaden mellan homosexuella och heterosexuella är aftde förra känslomässigt dras fill personer av samma kön och att def ocksåinrymmer förälskelse, tillgivenhet, samhörighet, ömhet och kärlek. Om man läser den undersökningsrapport som ärfogad fill utredningen får man en mycket god inblick i hur homosexuella självaupplever -sin situafion. Den ger verkligen ökad kunskap och därmed förståelse.Den är ett viktigt dokument. Def framhålls att homosexuella har svårighet attkomma i kontakt med varandra och atf det ofta sker på ett sätt som irtte gynnaruppkomsten av mer varaktiga relafioner. Undcrsökrtingen visar också atf de ärmycket rädda för att röja sig för andra. De anpassar sin livsföring så attderas kärtslor och relationer skall bli dolda. De som berättar om sig självagör def i allmänhet bara för rtOga utvalda persorter. Därför är det irtte såvartligt att de då möts av ficrtfliga reaktioner. Mänga har fått positivtgensvar och möts av intresse, men det är också vartligt aft de omedelbarareakfiortcrna är avvaktande, osäkra och besvärade. någon väljeratt framträda öppet finns det mycken rädsla och ångest, eftersom det aldrig ärsäkert att de irtte möts av avstårtdstagande. Det är lätt att förstå att detupplevs oerhört pressande att på grund av omgivnirtgcrts attityder tvingas attuppleva sig själv som brottslig eller onormal, att skämmas över vem man är, attvara rädd för att utsättas för diskriminerirtg eller förolämprtirtgar. Det ärdetta vi måste ärtdra på. Naturligtvis förekommer det även bland homosexuella sådantsom inte är önskvärt eller är brottsligt ur samhällets syrtpurtkt. Det får dåbedömas precis som hos alla artdra, mcrt def är inte det som behandlas här. Utredningen har resulterat i en proposition,även om det tog litet tid. Enligt den skall alla former av diskrimirtcringmotarbetas och undartröjas gcrtom den lagstiftnirtg som jag har rtämntoch genom informatiort, urtdervisning och en öppcrt samhällsdebatt. När def gäller samhällsdebatten betonas de kristnasamfundens särskilda ansvar. De har stor betydelse för människorsställningstagande i den här frågan: Ett särskilt uppdrag läggs på , att isamråd med andra berörda myndigheter och de homosexuellas egna organisationerfölja utvecklingert vad beträffar förekomst av diskrimirtcrirtg ochutvecklirtgert av irtformation till och om homosexuella. Utvecklingen avforskning skall också följas. Rapport skall ges återkommande till regeringert.Det irtgår i uppgiftert dels atf planera styrelsens egna informationsinsatser,dels atf följa andra myndigheters information om homosexuella och derassituafion. Utskoftet har med bred majoritet tillstyrktpropositionen i de delar som vi har haft att behandla. Utskottet delar också propositiortensuppfattning att skolan haren grundläggande betydelse. Utskottet urtderstrykerdärför dcrt stora betydelse som samlevnadsundervisrtingen har i de olikalärarutbildrtingarna för att det sedan skall få genomslag i skolan. Det gällernaturligtvis även för vårdutbildningar och på def sociala området. Det är enuppgift för UHÄ att överväga behovet av sådan undervisning när utbildningsplanerfastställs. Det förutsätts också atf noga följer utvecklingenoch bedömer vilka insatser som behövs, liksom att ansvariga myndigheter arbetarvidare så att studerande på olika nivåer får korrekt och fördomsfriinformation. Det är viktigt inte minst för hur homosexuella blir bemötta inomsjukvård och för att skolhälsovårdspersonal skall kunna ge elever det stöd ochden hjälp som de kan behöva. Jag vill också erinra om att statens insfitut förläromedel har till uppgift att granska läromedel i samhällsorienterande ämncrt. Korrekt irtformatiort och undcrvisnirtg harstor betydelse för att förändra attityder och fördomar, och de förslag som nuföreligger bör leda till öppenhet och till att vi accepterar och stöderhomosexuella. Jag vill i sammarthanget erinra om arbetsmarknadens parters, defackliga organisatiorterrtas, betydelse och artsvar för sifuafiortcn inomarbetslivet. Mycket betydelsefullt är också det arbete som de homosexuellasegna organisationer utför. Def är bra aft de ges ökat ekonomiskt stöd. Beträffande motionsförslag om ändrirtg i uflännirtgslagcrtär det utskotfets uppfattrting att den nuvarande fillämpningen avuflänningsförordningcrt i praktikert erbjuder ett fillfredsställande skydd.Utskottet utgår också ifrån atf regeringen följer såväl tillämprtingen avutlärtrtirtgslagsfiffnirtgcrt som utvecklingen i andra länder där förföljelsekart förekomma eller kan befaras uppstå. Till detta betänkartde är fogade nioreservationer dels med förslag till ytterligare åtgärder, dels medavslagsyrkanden på lagförslagen. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer medhänvisning fill vad jag har anfört och med hänvisning fill utskottets utförligamotiveringar, som återfinns i betänkande 31. PropositiortCrts förslag är välavvägda, och frågorna kommer att följas och återkommande rapporteras avsocialstyrelsen -def är viktigt. Jag yrkar slutligen bifall tillsocialutskotfcts hemställan i dess betärtkartde nr 31. De homosexuellas situation i samhället 90ULLA TILLÄNDER (c): I socialufskoffcfs betänkande 31, som nubehartdiäs, berörs skolarts samlevnadsundervisning, vilket också IngridAndersson nämnde. Def är naturligt atf i det sammanhanget ta upp dehomosexuellas problem. De homosexuellas situation i samhället Irtgert grupp i vårt samhälle skall behöva lida avdiskriminerirtg av något slag. När mart i samlcvnadsundcrvisningcrt tar uppdiskrimirtcrirtg, som det ju firtns många former av och exempel på, så ärdiskriminering av de homosexuella en sådart form. På samma sätt som vi bekämparapartheid i eller religionsförföljelscrna i har vi anledrtirtgatt också sopa rent framför vår egen dörr. Diskriminering av de homosexuella är ett specialfall avden diskriminerirtg som har furtrtits och i alla länder. Även omdef självfallet är det enda naturliga för det stora flertalet pojkar ochflickor, kvinnor och män aft söka en varaktig livsgemenskap med crt person avmotsatt kön och att det ingår hem och en familj, där barrtCrt är ert rtaturligdel, i den satsning som man då gör, så är def jusf mot dcubakgrurtdert angeläget att öka förståelsen för den minoritet det här är frågaom. Det som avviker från vad flertalet artser som detnaturliga, nämligert ett heterosexuellt förhållartde, kart lätt framstå sombåde främmande och skrämmande. Urtdervisrtirtgens uppgift måste då vara attskapa förståelse för den grupp det här är fråga om och som måste upplevas somintegrerad i samhället. Att bekämpa diskrimineringen betyder att man skapar enökad förståelse för tillvarons komplexitet, aft verkligheten ofta ärnyansrikare än vad man själv från början kunnat föreställa sig och att detfinns en pluralism också på detta livsområde. Man får kanske inte heller glömma bort atf det i vårtsamhälle tillåts olika syn på homosexualitet. Också det är en konsekvens avlivsåskådningarnas och religionernas mångfald i vårt samhälle. Närdet gäller samlevnadsundcrvisningen. oavsett tillvilken grupp den är riktad, så är dcrt entydig i def avseendet atf när manirtgår i ett förhållande, så skall avsikten vara ett varaktigt förhållande ochatt man skall visa trohet i förhållartdet. Def var ert gemcrtsam cortccrtsus hos dcu grupp somarbetade med skolarts hartdledrting i samlevnadsundervisnirtg. Atf dcrtgruppcu, parlamentariskt sammansatt, var så enig i detta vitala avsecrtdeväckte crt viss uppmärksamhet då och t.o.m. skepsis hos märtrtiskor somalltjämt dröjde sig kvar i 60-falets sexliberalism. Mcrt det var kartske etttidcrts tecken. I dagens situation har det tillkommit fler, mer drastiska motivför dcu irtställning som dcrt här gruppen hade: Det finns anledning att betona trohetsaspekten också iundervisningen om de homosexuella, något som de för övrigt numera självabetonar. Det är en motcld som de själva har anlagt mot de levnadsvanor somgjort dem fill en riskgrupp rtär det gäller aids. Etf socialt problem i samband med sexualitet ärprostitution. Skolau har rtaturligtvis som en viktig uppgift att varna för denrisken, ty det är en marknad med srtabba pertgar, med lockartde höga vinstermen stora insatser. Den har allfid funnits och kornmer allfid attfinnas som en skugga. Men vad man kan göra är att få denna skugga att tunnasutoch förblekna. Det sker genom upplysning, inte minst genom skolan.Prostitutionen drabbar ju unga människor, speciellt om de är beroende av knarkeller hallickar. Det ärviktigt att också denrta skuggsida tas fram till skärskådart, irtte mirtst som Crtvarning till de unga som i denna halvskumma hjortpark glupskt betraktas somlovliga byten. Här finns anledrting att vara på sin vakt mot en alltförytlig och lättköpt tolerans. En tolerans som tolererar allt har stor släktskapmed likgiltighet. Med detta vill jag yrka bifall tillutskotfets hemställan på samtliga punkter. De homosexuellas situation i samhället 91LARS (): Dert , dcrt dag då detta ärendefrän början var tärtkt att behandlas, var det exakt riksdagengodkände socialutskottets betänkande 1976/77:37. Där föreslogs att dehomosexuellas situation i samhället skulle utredas. så gott somenhälliga uppfattning, att homosexuell samlevnad är en ur samhällets synvinkelfullt acceptabel samlevnadsform, var utgångspunktert för uppdraget att anvisavägar för aft undanröja kvarvarande diskriminering av homosexuella. Ett decenrtium från ord fill handling- det är ingentingovanligt i statliga utredningars historia men en lårtg tid för dem som kämpatmot fördomar och diskriminering, mot oförståelse och tystnad: Regeringen hardock samlat sig till en proposition. Den ansluter ganska väl tillutredningens förslag - särskilt väl, vill jag notera, till de borgerligaledamöterrtas lirtje. Mcrt propositionen är i vissa fall rätt passiv. Detgäller frågan om-hets mot folkgrupp, där lagstiftrting tillstyrkts av flertaletremissinstanser men ej föreslås i propositiortert. Det gäller defamiljerättsliga frågorna, där ett antal punkter ej blivit närmare penetreradeunder de år ärendet legat i . Och det gäller asylrätten, därregeringert härtvisar till 31 § utläu-rtingsförordningen, rtär en diskussion omtillämpnirtgert av 3 § uflännirtgslagcrt är mer relevartt. Dessa frågor, som aktualiserats i en motion av GunnelLiljegren, och mig, har dock fått en seriös behartdiirtg iutskoffcrt. och jag har här inget anrtat yrkande ärt om bifall fill NicGrönvalls reservationer rörande det familjerättsliga området. På en punkt är jag dock en smula besviken påsocialutskottets behandling av vår motion. Det gällerdiskrimincringsombudsmartrtcrts artsvarsområde. Dcrtna befattning tillkom efterhomosexutredningcrts avslutande och behandlades därför infe av den. Diskrimincringsombudsmanrtert skall gcrtom skilda åtgärdermotverka diskriminering av de olika grupper som de homosexuella i utredningenoch i propositionert jämställs med. Det hade därför varit naturligt att låtadiskrimmcringsombudsmartrtcns ansvarsområde omfatta även de homosexuella. Utskottet söker sliugra sig ifrån detta genom ett luddigtresonemang om skillnader mellan diskriminerirtg av homosexuella och audra. Marthärtvisar ävcrt till aft regerirtgert avser ge socialstyrelsert i uppdrag attsärskilt följa utvecklingen vad beträffar diskriminering av homosexuella. kan säkerligen göra mycket för dehomosexuella. Men utskottet försummar att påpeka att var en avde få remissinsfartser som avstyrkte aft bestämmelser om olagadiskriminering skulle vidgas till aft omfatta homosexuella. De homosexuellas situation i samhället Jag förutsätter aft det inte är så aftdiskrimine-rirtgsombudsmanncrt själv saknar intresse för denna utvidgning avsitt revir. Ty om så vore: Kan man tärtka sig crt mer utrerad form avdiskrimirtcrirtg än att vara diskriminerad av diskrimineringsombudsmannen? Så kan def inte vara, och jag hoppas därför att, omdiskrirnineringsom-budsmartrtcns verksamhet blir framgångsrik och till nyttaför de berörda grupperna, han själv far inifiativ till att också dehomosexuella inkluderas i bevakningert. I artslufrtirtg till propositiortert har väckts etf parmotiorter som vittnar om bristande förståelse för den. problemafik som vidiskuterar. Jag skulle rekommcrtdera dessa motionärer- och för övrigt även allaartdra - att läsa bilaga 3 i utredningert om de homosexuellas situation (SOU1984:63). Den har titeln och förbjudna och är en sammartsfällrtingav intervjuer med homosexuella genomförda av en av utredrtingens sekreterare,Per Arrtc Håkanssort. Den bild som här ges av vilsenhet, förtvivlan ochbitterhet, men också av glädje, ömhet och kärlek hör till de djupast mänskligadokument som existerar i svenskt utredningsväsende. För dem som har ögon menintet ser kan en sådan läsning vara ett sätt att få fjällen att falla.