prot · GA0989 · 1986-12-31 00:00:00 — När staten sålde utZenits tio tankbåtar fill kom detta att bli ett av det årets mestuppmärksammade kUpp. Vinnare är , en i gänget av"klipping-shipping"-män. Förlorare är bl. a. det svenska sjöfolket,ja, hela det svenska folket för övrigt. Båtarna köptes enbart för att säljas.Över ökade tankbåtarna med över 100 miljoner i värde. Argonautsenda uppoffring var att ge ett litet antal sjömän jobb i 18 månader.Regeringens anseende bland svenska sjömän och bland alla som vill bevara vårtoberoende på transportområdet är mycket dåligt. Iett Europasamarbete är det att tänka på att inte bara är Västeuropaoch att inte är hela världen. I ett Europasamarbete är det attsatsa på miljön och miljövänliga transporter som samfidigt bevarar vårt ryktesom neutral nation och som inte tvingar oss in i ett beroende som på siktinnebär ett närmande till NATO. kan lägga om färdriktning till ensatsning på miljövänligare produktion för hemmamarknaden och på en ny tekniksom kan och måste utvecklas så att den också passar för tredje världens behov.Den inriktningen, herr talman, leder bort från Feldts s. k. tredje väg. Sverigesutrikespolitik och vår handel måste ge större utrymme för solidaritet. Detdröjde alltför länge innan regeringen tog tag i Sydafrikafrågan och beslutadeom åtgärder på det området. Att ängsligt snegla på EG:s eller hårdnackadeoch cyniska lönsamhetstänkande duger inte längre. Vi behöver ett nyttklarspråk här i . Jag förväntar mig att övriga partier visar vilkamotiv som för deras del ligger bakom det hängivna talet om EG-anpassning. Jag vill sluta med att återge vad , som är f. d.statssekreterare och som arbetade med biståndsfrågor, sade efter valet närdet fanns stor anledning för socialdemokraterna här i landet att rannsaka sittsamvete och sin politik efter valnederlaget: Vi måste vara beredda attdiskutera vårt beroende av det internationella kapitalistiska systemet. Om viinte öppet redovisar de begränsningar som det medför kan vi inte heller göra såmycket för att vidga solidaritetsutrymmet. Jag önskar att dagens socialdemokrater och riksdagsledamöter skulleanvända just ett sådant språk. Då skulle svenska folket få en bättreinformation om vad politiken handlar om . Anf.34 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om attdetta sammanträde skall fortsätta efter . 35 KARL-ERIKSVARTBERG (s): Herr talman! "Detmåste finnas tiotusen städer i riket ingen av dem har skonatsfrån krigets vapen. Hur gott det vore att fåsmida dessa verktyg till jordbruksredskap och låtaoxarna plöja upp vart tunnland av de många övergivna fälten! Oxar i jordbruket,silkesmaskar vid hemmen. Då behövde inte våra tappra soldater gråta mera.Männen skulle skörda sin säd, kvinnorna spinna silke, och de skulle sjunga vidarbetet." Så formulerade den gamle kinesen dröm om fred och frihet, om rättvisa och solidaritet år 758 - en helt annanmiljö, en helt annan fid men ändå samma dröm som vi allesammans går och bär på,nämligen drömmen om fred och frihet. Denna dikt finns på ett vykort som , fredsråd och Utbildningsradion gav ut , somalltså var internationella fredsåret. Vi vet att internationella fredsåret interiktigt gav det som vi hade hoppats. När året började pågick det krig ochmilitära konflikter på ett 15-tal platser i världen. När året slutade såg detungefär Ukadant ut. Ändå måste vi fortsätta att formulera drömmen precis som TuFu år 758. beskrevs drömmenså här: "Vi drömmer om en världsordning där det intebehövs några kärnvapen, där fred och säkerhet kan vidmakthållas på mycket lägrenivå med konventionella vapen och där vi kan ägna våra gemensamma resurser åtatt ge människor större frihetoch ett bättre liv. Jag är övertygad om att de flesta människor på vår jorddelar denna dröm och jag hyser stor tillit till deras förmåga att förverkligaden." Så formulerade sig i inledningen fillPalmekommissionens rapport. "Gemensam säkerhet, ett program förnedrustning". "Jaghyser stor tillit till deras förmåga att förverkliga den" - alltså drömmen-, sade . Det kommer an på oss att göra det. Många av oss har i FNsett redskapet för att förverkliga drömmen. Jag tänker ägna mitt anförande åtnågra kommenterar kring just FN. Vi har hört mycket i regeringensutrikespolitiska deklaration och många anföranden. Viser gång på gång att FN inte lever upp till de förväntningar vi ställer på FN,eller för att formulera det bättre: Medlemsstaterna i FN lever inte upp till deförväntningar som vi har rätt att ställa på dem i FN. De lever inte upp tiU deförpliktelser som de åtagit sig i FN enligt stadgan. Nuär FN mitt inne i en svår finansiell kris. Det beror på att vissa medlemsstaterinte betalar avgifter såsom de har förbundit sig enUgt stadgan. Det är intebetalningsförmågan det kommer an på. Medlemsavgifterna är ju anpassade tillvarje medlemsstats betalningsförmåga. Världens regeringar satsar ca900 miljarder dollar på militära mstningar. Vilket belopp som är det rätta är egentligenointressant i sammanhanget. Men låt gå för att det är 900 miljarder dollar.FN:s budget är . Alltså mindre än en promille avdet som världen satsar på rustningar skulle vi behöva för att FN skulle kunnafungera. Detta visar att det inte är betalningsförmågan det kommer an på. Nog är det en skandal att världens länder inte vill satsa dettablygsamma belopp på att FN skaU kunna fungera - en promille av rustningskostnaderna.Detta exempel visar också att krisen i grund och botten är en politisk kris ochåterspeglar att förtroendet för FN sviktar, framför allt när det gäller detmultilaterala samarbetet från stormakternas sida. Underen utgjorde innehållna bidrag till flera av FN:sfredsbevarande operationer ett svårt problem. På så sätt byggdes skulder uppsom har orsakat FN finansiella bekymmer. har situationen dramatisktförvärrats, därför att den amerikanska kongressen har beslutat om kraftiganedskärningar av det amerikanska årsbidraget. Bidraget såg ut att bli enfjärdedel av den stadgade avgiften, men det blev ungefär hälften. EftersomFörenta Staterna ensamt svarar för en fjärdedel av FN:s reguljära budget, fårförändringar i det landets uppträdande stort genomslag. Iett större perspektiv handlar det, som jag sade, om mycket blygsamma summor.Ändå har det amerikanska agerandet försatt FN i en akut finansiell kris. Den ärännu inte övervunnen. och de övriga nordiska länderna betalade direktefter sina årsbidrag för att avhjälpa den kritiskaUkviditetssituationen. Alla stater borde inse att de har ett egenintresse avatt värna om FN och upprätthålla respekten för stadgan. Det måste också gällaför det solidariska betalningsansvaret. Vi har tidigare talat omatt i FN fört fram tankar om att minska den högsta andelen av de uttaxeradebidragen som en enskild medlemsstat har att betala. En jämnare fördelning avkostnaderna skulle minska FN:s sårbarhet och beroende av enstaka störrebidragsgivare. Det skulle kanske också bättre markera att är en organisationför alla stater - det är en viktig synpunkt. ÄvenFN måste naturligtvis kunna reformeras. Självfallet har det genom årens lopputvecklats en byråkrati, även om den inte är fullt så stor som man ibland görgällande. FN är inte den papperskvarn som det har hävdats. Jag brukar göra enjämförelse som är talande. pappersproduktion under ett årmotsvarar ett söndagsnummer av . Det är en jämförelse som kan geen bild av denna papperskvarn, som en och annan kallar det. Nuhar en reformprocess inletts. En serie rekommendationer utarbetade av den s. k.18-gruppen har legat till grund. Man har fattat beslut om en förändradbudgetprocedur. Förhoppningsvis kan detta leda till en bredare uppslutningbakom FN:s verksamhet. Vad förändringarna konkret kommer att innebära är detför tidigt att tala om. Man bör realistiskt utgå från att FN också under årenframöver kommer att ha finansiella problem. För måste det vara enuppgift att vara med och hjälpa FN ur denna kris. Vi måste göra allt som står ivår makt för att realistiska reformer skall kunna genomföras som förbättrarorganisationen, som gör den effekfivare utan att man åsidosätter de principersom är nedlagda i . Trotsde problem som FN har, och har haft , har organisationen ändå visatprov på en anmärkningsvärd livskraft. FN kan sägas symbolisera förhoppningen ominternationell samverkan i en värld som präglas av konflikter, kapprustning,otillfredsställda mänskliga behov samt allvarliga ekologiska problem. FNhar under sin mer än 40-åriga fillvaro visat att organisationen fyller ettstort behov. Organisationen har också visat att den i någon månkunnat motsvara de ideal som man ställde upp i stadgan. Det har sagts fleragånger, bl. a. från svenskt håll, att om FN inte fanns skulle man behöva skapaett FN. FN:sframtida öde beror nu på medlemsstaternas politiska vilja. De måste i ord ochhandling sluta upp bakom och utnyttja världsorganisationen för attfinna lösningar på de gemensamma problemen. Dagens verklighet är så kompliceradatt vi inte har något annat alternativ. Vi har inte råd att i varje nationsluta oss inom vårt skal. Vi måste samarbeta för att finna lösningar på deproblem vi har. Jag inledde med att citera Tu Fu och den dröm han hade om fred. Det kantyckas Utet egendomligt att i denna debatt som handlar om utrikespolifik, omABM-avtal, SDI, konventionella styrkor och kärnvapenbärande missiler,supermakter, militärpakter och allt vad det är, plocka in poeterna. Men, herrtalman, poeterna formulerar ofta väldigt fint den där folkliga drömmen om fred.Därför vill jag sluta med en modern författare, , från vårteget årfionde. Det finns en dröm om allaslika värde om fred och samarbete i en värld Det finns en dröm om Ingagränser om du och jag och alla Detär en dröm en längtan mitt bland gränser och olikhet mitt i vårt orättvisa liv Och drömmen hjälpeross att leva och drömmen växer i vårt liv så vi kan bryta gränserna och krossaorättvisan Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.36 (): Liksom under en följd av år väcktes under allmänna motionstiden ijanuari en fempartimofion angående de mänskUga rättigheterna i Sovjetunionen.Vi anförde i dess inledning vår glädje över återkomst tillMoskva förvisning till , och vi noterade med beundran hansokuvliga vilja till fortsatt kamp för mänskliga rättigheter och samvetsfängarsfrisläppande. Glasnost, det ryska ord som närmast kan översättas med öppenhet, ärkanske den ryska glosa som oftast hörs i väst. Storaförhoppningar ställs på denna av generalsekreterare initieradeglasnost - öppenheten. Men kan vi vara förvissade om att den är uppriktig? Kan vi lita på att den varar? Vi hoppas det! Flerän har frigetts. Antalet påstås ligga omkring 150. Det är i ochför sig bra. Men det är bara en början. Naturligtvisstår vi fast vid våra tidigare krav på total respekt för de mänskligarättigheterna enligt Helsingforsöverenskommelsen 1975. Dessa rättigheter skallgälla i hela världen - det måste vara vår klara målsättning. Men det är ocksåett absolut krav att de skall respekteras av signatärmakter-na, de stater som undertecknadeöverenskommelsen. Det är därför som vi med sorg och indignation konstaterar attSovjetunionen fortlöpande bryter mot slutdokumentet från . Idetta slutdokument erkänner staterna "den allmänna betydelsen av demänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, vilkas respekterande ären väsentlig faktor för den fred, rättvisa och,välfärd som är nödvändiga föratt säkerställa utvecklandet av vänskapliga förbindelser och samarbete meUandem liksom mellan alla stater". IHelsingforsdokumentet förklarar de undertecknande staterna vidare bl. a. att deär bundna av de internafionella konventionerna om mänskliga rättigheter. Enstatsledning som gör anspråk på att bli betraktad såsom aktivt arbetande förvärldsfred måste visa sin goda vilja bl. a. genom att förverkliga ingångnaavtal om de mänskliga rättigheterna. Tillåt mig att här få fästa uppmärksamhet på några enskildatragiska faU av många. InnaMeiman, hustru till professor , dog för sedan i iden svåra cancersjukdom för vilken hon erbjudits vård i utlandet, bl. a. härhos oss i . förvägrades hon utresetillstånd, och närdetta äntligen gavs var det . dog efter ankomstentill . Hennes man begärde att få resa tiU hennes begravning, men fickavslag. Hur är sådant möjligt? Professor "secret work" ligger30 år tillbaka i fiden och har i dagens datasamhälle förlorat sin vetenskapligaaktuaUtet. YosifBegun anlände efter sitt frisläppande under stor internationell uppmärksamhettill . Det gläder vi oss över. Hans brott var atthan undervisat i hebreiska och avsåg att fortsätta med det. Men glädjen överatt Yosif Begun fick återse sin familj grumlades verkligen för ett par dagarsedan, när svensk radio rapporterade att Beguns son arresterats. Må vihoppas att den rapporten grundade sig på ett misstag och att befinner sigi frihet! Vi vet inte hur det förhåller sig. Tvåandra välkända namn är och . För någon tid sedan fick deännu ett avslag på sina ansökningar att få emigrera till . De har fört enfortlöpande dispyt med KGB och resp. institutioner beträffande arten av sinvetenskapliga verksamhet. ProfessorAlexander , en av de mest kända av "refuseniks", hävdaratt hans vetenskapliga arbeten, utförda för åratal sedan, helt förlorat sinvetenskapliga "secrecy". De framlades 1960 och förklarades redan 1966som "declassified" på en kongress i . Men ändå förvägras Lernertillstånd fill utresa - ! Förinte så länge sedan bildade ett sjuttiotal judar i en grupp med benämningen"Let my parents go". Dessa har bl. a. det gemensamt att de aUahittills misslyckats med att få ut sina föräldrar ur . De har förtecknatalla "föräldrarefuseniks" och bl. a. redovisat deras ålder, yrke,status och hälsotillstånd liksom motiv för avslag. Låt mig nämna ett par avdessa. FeniaLapsker, , bor i med sin invalidiserade son Efim, född . Enannan av hennes söner emigrerade redan under de s. k. goda åren ,då tillståndsgivningen var humanare. Denne son, , vill inget hellre än attfå ta hand om sin mor och sin invalidiserade bror. Men de har fått avslag pågrund av Efims militärtjänst - ! Ettannat lika obarmhärtigt fall: har en son i ,välkänd judisk aktivist och lärare i hebreiska, samt en dotter och en dottersoni . Dottern kom fill 1973. Leas man, vars arbete var orsak tillavslaget på deras ansökan 1977, dog . Kort efter faderns död förloradedottern i en av sina söner i en bilolycka. Hon står nu ensam meden son, född i . får inte resa till sin dotter och dotterson.Motivering: "Du har en son i . Din dotter övergav dig, så varför viUdu träffa henne?" Varför denna oförståeliga grymhet? Etttredje exempel: och ansökte 1976 att få resa tiU dotter,svärson, och dotterdotter i . Visum förvägrades dem, utan några skäl. Deflesta i familjen gick under i . De enda näraanhöriga och har bor i . De har aldrig arbetat med ursäkerhets- eller informationssynpunkt känsligt material. Varför hindrar man dematt resa? Den 8, 9 och 10 marsgenomförde judiska kvinnor i en hungerstrejk. De samlades i varandrashem bl. a. i , , och i protest mot den behandling somjudar utsätts för. På många håll i världen förekom sympatidemonstrationer.Bl.a. var det en grupp här i som demonstrerade utanför Intouristsresebyrå. Det är vår förhoppning att den svenska delegationen viduppföljningskonferensen i skall ta upp Sovjetjudarnas svåra situation. Ochhärvidlag hyser vi tillförsikt. Låtmig också konstatera vår uppskattning av den insats som gjordes av densvenska riksdagsdelegationen vid besöket i . Medvårt grannland har vi och vill vi för framtiden ha godarelationer. Men om vill att vi skall uppfatta dess statsledningsofta upprepade vilja till fred såsom trovärdig, måste Sovjetsamhället upphöramed att förfölja oliktänkande, döma sådana till långvariga straff och förvägradem rätfen att utvandra. Enförutsättning för trovärdighet i internationella sammanhang är ömsesidigrespekt för ingångna överenskommelser. Bland sådana har de internationellakonventionerna om mänskliga rättigheter grundläggande betydelse. En stat somvisar respekt för de egna medborgarnas integritet blir själv respekterad iumgänget stater emellan. Viktiga poUtiska stäUningstaganden förestår för densovjetiska statsledningen när det gäller respekten för de mänskligarättigheterna. Internationella opinionsyttringar kan därvid inte vara helt utanbetydelse såsom ett stöd åt de tankegångar som och andramedborgarrättskämpar arbetar för. Tillåt mig slutligen säga några ord om de poUtiska fångarna i . Manberäknar att omkring 6 000 personer har hållits fängslade i under1986. Därutöver sitter många tusen i fängelser utanför . Hur många de ärkan inte närmare anges. Vissa lättnader och förbättringar har skett under detsenaste året, och det noterar vi med tillfredsställelse. Myndigheterna harunder året frigivit ett antal personer, däribland ett större antal medlemmar iMekane Jesus-kyrkan i personer som tillhört politiskaoppositionsgrupper. En större frigivning hade väntats i samband med detetiopiska nyåret . Avsikten var att då presentera den nyakonstitutionen, men den blev inte klar till nyåret. Förhoppningsvis sker detförväntade frigivandet i samband med att konstitutionen antas. Aktionenför de politiska fångarna i har vädjat till denetiopiska statsledningen. Vi vet att aktionen åtminstone vid något tillfällenått ända fram, således ända tiU statschefen. Självfallet, herr talman, kommervårt arbete för frigivning av politiska fångar i att fortsätta. 37 (vpk) replik: Jag har med intresse lyssnat på anförande och vadhon sagt om det som har hänt och händer i . Tiden kommer attutvisa huruvida förhoppningarna om att en fortsatt sådan poUtik som den vi seri dag och som är en annan än tidigare i förhållande till de oliktänkande kommer attinfrias. Men jag begärde ordet därför att jag skulle vilja förflytta ElisabethFleetwood litet längre västerut i en alldeles speciell fråga, som jag har haftuppe i kammaren . GenomCarl Bildt har varnat för risken för att skall bli enstagnerande randstat i . Alltsedan den mest intensiva EEC-debatfen på1960- och 1970-talen har högern mer eller mindre tydligt visat att man villansluta vårt land till EG så gott som utan förbehåU. På svensk mark har tonenvarit moderat. I kretsen av likasinnade har man på utländsk mark varit råare isina krav och i synen på EG. År1983 deltog dåvarande moderatledaren i ett möte i , där ett program mednamnet "De euro-amerikanska relationerna" antogs. Blandprogramskrivarna befann sig en av moderata ledamöter. En huvudtes idetta program är att banden mellan och måste stärkas och attländerna inom NATO skall satsa mer pengar på militära ändamål. Iett senare sammanhang , då ett program för enhet antogs, var desvenska också delaktiga i uttalanden om att EG måste stärkas medavsikten att väst måste stå starkare gentemot öst i stormaktspolitiken. Jagundrar om tror att den här typen av propaganda och programskrivningär ägnad att göra det lättare för de oliktänkande i . Närnu vill "ge en fastare plats i det dynamiskaeuropeiska samarbetet" tycker jag att det är väldigt viktigt att granskatrovärdigheten. Anser att EG:s huvuduppgift är att agerasom förlängda arm gentemot ? Är intresse avmedlemskap i grund och botten ett led i en militärstrategi anpassad tiU NATO?Om inte, , är det kanske lämpligt att ta avståndfrån de programtexter om EG och de euroamerikanska relationerna som ni var medoch snickrade ihop . En deklaration om era syften medEG-medlemskap kan inte vara hur tänjbar som helst, eller hur? Ärdet så att den svenska högern har en linje som bara kan framföras utomlands ochen annan linje avsedd för tal i den svenska , EUsabeth ? 38 ELISABETHFLEETWOOD (m) replik: Jag är litet förvånad över replik till mig. Sedan detett par gånger förut har hänt att vpk har varit med på våra motioner ommänskliga rättigheter men gjort underliga markeringar i kammaren, när vidiskuterat dem där, trodde jag att man skulle undvika att göra så igen. Jag harockså fått en känsla av - och det här pekar åt det håUet, och det gör migbedrövad - att när vi tar upp just de sovjetiska judarnas sak, vill vpk gärnadiskutera något annat. Jag diskuterar Sovjetjudarnas situation. Jag gördet gärna vidare, men jag avstår från att gå in i den allmänna debatt som harägt rum . 39VIOLA (vpk) replik: Naturligtvis står vi fast vid vad vi tidigarehar sagt när det gäller de mänskliga rättigheterna. Men det gäller inte baradet - det handlar inte bara om pappersexercis eller svartskrift på ett papper,utan jag menar att det också handlar om vad man gör i praktiken, vad man sägernär man reser till olika länder. Det har också betydelse för de människor somman vill värna om. För egen del var jag i för exakt ett årsedan. Då tog jag upp i diskussionen så fort jag hade tillfälle flera judiskafall som jag hade bUvit ombedd att ta upp. Självfallet agerar man så. Men vill jag veta hur det är med den moderatatrovärdigheten och vad tycker om de uttalanden som harfällts när det gäller EG, NATO och . Vad det handlar om är helt enkeltmoderata samlingspartiets trovärdighet när det gäller öst kontra väst. 40 () replik: Jag har fullt förtroende för den politik viför på området, och jag tänker inte diskutera uttalanden som härkommer med från debatten i kammaren. Vi kan ta upp detta i det sammanhang därdet hör hemma. Får jag rekommendera vpk att nästa gång vi diskuterarSovjets judar inte genast föra samtalet från dem till något annat. Det urholkardet som vi alla i vill åstadkomma. vice talmannen anmälde attViola anhålUt att tiU protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. 41 (): Jag skulle vilja börja mitt anförande med attcitera från en musikal: Vi bryter sändningen för ettextrameddelande. USAs president ger en frist på 24timmar att flytta flottan de har utanför . har kärnvapenbestyckademissiler klara att användas och världen håller bokstavligen andan." Det är det meddelande som får barnen på Unga Örnarsfritidsgård i att vakna upp. De konstaterar att barn ofta är klokareän vuxna och att man inte vill kriga mot sina kompisar. Därför tarBorlängebarnen initiativet till en brevväxling mellan sonson ochGorbatjovs dotterdotter . En tid senare meddelar TV-nyheterna att både ochGorbatjov är spårlöst försvunna. Sekretessen är "fantastisk", menryktet gör gällande att det är en som står bakomförsvinnandena. senare kan historien avslöjas. På grund avbrevväxlingen mellan supermaktsledarnas barnbarn har och Gorbatjovträffats i . Där kom de överens om att satsa pä u-landshjälp i ställetför på rustningar. Och barnen på gården konstaterar sjungande: "Tillsammanskan vi uträtta stordåd." Det ärhandlingen i fredsmusikalen och kamrat jov, som Unga Örnar iKvarnsveden och Sellnäs själva författat och uppträtt med i närmare ett år.Över 35 barn har medverkat i två alternerande rollbesättningar. Dethär är ett exempel på barns och ungdomars engagemang i fredsfrågan. Barnställer krav på oss vuxna. De kräver ett engagemang, men de kräver också att vivisar i handling att det ligger allvar bakom våra ord. ,en av dem som medverkar i föreställningen, säger så här: "De som bestämmeridag pratar så mycket men gör så lite. De håller långa tal och är så allvarUga,men gör inget konkret. De pratar hellre om skatter än om fred. De lägger ned enmassa pengar på valaffischer, sedan säger de att de inte har råd." Detär allvarliga synpunkter, synpunkter som vi måste ta på allvar, för att barnenskall kunna ta oss på allvar. Kanske tycker någon att frågan om krigsleksakerinte hör hemma i en utrikespolitisk debatt. Jag tycker det, för barn måstefostras till fred. Barnmåste lära sig att konflikter inte löses med våld. Barn kommer nog alltid attleka krig. Det kan man se t. o. m. på orter där strider pågår. Men är det medvapen, om än leksaksvapen, de skall leka? Ett vapen, en pistol eller enstridsvagn, kan ju aldrig vara något annat än en pistol eller en stridsvagn.Det är skillnad mot en pinne eller en hand som i en lek får fungera som ettvapen - i en annan som något annat. Samtidigtkommer nya spel på marknaden; en ny typ av datorspel dyker upp i varuhus,kaféer och kiosker.