prot · GA0964 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag har kvar ett pressmeddelandedär det står att reste runf i och hoppades kunna"sälja" Volvochefen tillolika ministrar och olika länder i . Han har väl "lyckats" rättbra, får man säga. De stora rundabordsherrarna - storfinansen i - haderedan jobbat ganska hårt, så det var kanske inte så mycket kvar att göra förKjell-Olof . Men håller man på att försöka förverkliga de här idéerna iSverige. Det är allt i enlighet med om framfiden - detta passarmycket väl in i bilden av agerande å den svenska regeringensvägnar. Ändå har jag när det gällerScandinavian och anpassningen till endast fått fill svaraft regeringen aldrig har lagt sig i frågorna. Går det, . attfå ett konkret svar? Tänker regeringen stoppa Scandinavian Link? Prisstopp lurar väldigt få. Ja, def lurade i varje fall fyra borgerliga regeringar, som höll igång med prisstopp och prisregleringar . Jag tycker det är ojust att kalla det för smygdevalveringnär dollarn sjunker och D-Marken stiger i värde. Det smusslas ju infe meddetta. Vi tillämpar den valutapolitik som faktiskt infördes under denborgerliga tiden. Och framför allt var def ingen som talade om smygrevalveringunder de år då dollarn steg och D-Marken och yenen sjönk i värde. Då sade ingenaft kronan smygrevalverades, sitter ju i riksgäldsfullmäktige och bordeändå veta aft användande av den här typen av ord kan, låt mig säga i mindreupplysta kretsar, skapa intrycket att håller på att smygdevalvera - närdet ändå måste stå klart för envar hur vår valutapolitik är konstruerad och attdef är först som påstår att de vill byta valutapolitik.Def kan man i och för sig diskutera, men var vänlig och använd en korrektbenämning på den valutapolitik som vi har bedrivit . formulerar om min fråga till honom ochpåstår att jag har frågat vad som är så bra i landet. Def har jag definitivtinte frågat om. Jag har frågat varför behöver fre åtstramningspaketunder loppet av , när landet beskrevs som eft mönsterland när det gällerden ekonomiska politiken. Jag kan svara på fråga om varför man kan halägre räntor i . Det kan man ha därför att man importerar kapital förbrinnande livet. Man emitterar danska statsobligationer som köps av västtyskakapitalister, eller vilka det nu är. Visst skulle vi få ned räntorna i Sverigeockså om vi började låna utomlands igen, som man gjorde . Mendet ärdetta som vi har bestämt oss för att inte göra. Dä kommer de obalanser vi haratt synas på räntenivån. Det är vår egen uppgift att ta bort dessa obalanser.Vi skall inte anlita andra sparare. Jag förstår över huvud taget inte hur nikan hävda att vi,som vi skall göra allt föratt öka det inhemska sparandet, skall luraoss själva genom att låta andra människor spara åt oss och genom att börjaimportera kapital igen. Vi säger nej till denna polifik. Jag tycker dessutomaff det är oerhört riskfyllt aft ha mängder av statsobligationer nominerade idef egna landets valuta liggande i utländska händer. Jag tror att man iKöpenhamn ibland är ganska nervös för vad som kan hända om förtroendet för dendanska kronan skulle svikta. Jag vet vilka frågor som ställde till mig.Möjligen undrar hon varför vi inte går med på aft sänka marginalskatterna redan1988, Def är bra att inte håller fast vid sin ursprungliga uppgiftom aff nästan alla heltidsarbetande skulle ha marginalskatt,eftersom de inte har det. Vi anser att en isolerad sänkning av marginalskatten1988, utöver det som redan har gjorts, inte skulle fylla något vettigt syfte omvi infe - jag kommer att vara envis på den punkten - kan ta ett större och mersamlat grepp över inkomstbeskattningen. Det måste ge intrycket aff vi inte villbara en enda sak, nämligen sänka skatterna för dem som redan har höga inkomster- eftersom det betyder sänkta marginalskatter ovanpå de - utan attvi också vill göra något åt de orättvisor och def krångel som finns iskaftesystemet. Det är svårt för vanligt folk aff tycka aff det är rimligt attnolltaxering är möjlig i . Vi bör fortsätta på den väg vitillsammans började på 1981. Då är vi gärna med och diskuterar en skattereform. Vi fick ändå ett besked från . Jag förståraft menar aft man skall fördyra hushållens lån tillkonsumtion. Det handlar i praktiken alltså om en begränsning av avdragen. Det varett reellt besked från . Def är åtminstone ett underlag för defortsatta resonemangen pä skatteområdet, Def är möjligt att har nämnt kärnkraften,men han undvek , gjorde en stor sväng kring moderaternaskårnkraffspolifik. Jag undrar vad det egentligen kan betyda för framfiden. Låt mig till säga några ord om miljö ochtillväxt. Jag försökte fidigare säga fill : Förväxla inte deenklare slagorden och tro infe aft nolltillväxt i ekonomin betyder bäftremiljö. Förväxla inte heller frågan om vad vi skall göra åt bilismen med behovetav hyggliga vägar att köra på. Det är möjligt att man på avmiljöskäl, på grund av att det byggs en väg, angriper vägbygget mellan Göteborgoch , Men blanda inte ihop detta problem med problemet att vi har enbilism som fördärvar miljön. Jag ser ingen poäng med att vi har bilar somfördärvar miljön men som måste köra på så dåliga vägar att vi har ständigaolycksrisker och förstöring av kapital. Det är helt olika saker. Vår strävanatt bygga bättre vägar står inte alls i motsatsställning till att vi vill görabilismen mindre miljöfarlig, och eventuellt begränsa den om det visar sigmöjligt och nödvändigt. Att det nu skall byggas en motorväg mellan ochUddevalla har eft direkt samband med att det håller på att byggas en storbilfabrik i , Det är nödvändigt med hyggliga vägförbindelser med tankepå de enorma transporter inom samma företag som kommer att ske mellan och , Det har ingenting att göra medScandinavian Link, Def var en direkt lögn aft jag någonsin skulle ha varit utei eller ens i för aff propagera för Scandinavian Link, ettbegrepp som jag hållit mig ganska reserverad till, Def har emellerfid ingenfingaff göra med regeringens vägbyggande och regeringens planer på järnvägsbyggandeaft man inom en grupp av europeiska näringslivsförefrädare har präntatuttrycket Scandinavian Link, Det har ingenting att göra med statens väg- ochjärnvägspolitik. Däremot är naturligtvis följande tanke mycket riktig: Varförskall vi inte kunna ha bra järnvägs- och vägförbindelser Oslo-Malmö-Köpenhamn?T, o, m, en vägförbindelse över till vore tänkbar utan aft viraserar def ekologiska systemet i , Tvärtom bidrar vi fill en positivutveckling av ekonomi genom att öka våra möjligheter till kontaktermed omvärlden. Syssla mindre med symbolfrågorna när det gällermiljöpolitiken och mera med de reella hoten, Bra vägar ufgör i sig ingetmiljöhot. För mycket bilar och dåligt renade bilar utgör däremot ett hot. har inte någon ytterligare replik idenna debatt, men jag vill ändå säga följande. Om menar, motbakgrund av hennes angrepp rnot vägbygget, att vi skulle lägga ned företagetVolvo, därföratt det producerar något så förhatligt som bilar, så tycker jagatt hon skall tala om def för oss. Då blir def lättare att förstå vaddiskussionen handlar om. inledde denna debatt med enhelt magnifik uppräkning av eländet i - socialbidragen, analfabeterna ivåra skolor, vårdköerna och t, o, m, ubåtarna. Allt visade på det jämmer ochelände som råder, och här krävs det krafttag, och här krävs det moderater somskall ut och sänka ubåtar och avskaffa analfabetismen i , Men jag tyckeratt man i debatten har visat aff vad det egentligen handlar om är att vårinflation är för hög. Jag har pekat på svårigheterna. Men det grundläggande äratt när vi skall ha en hög sysselsättning och låg inflation, får vi tänka oss heltandra grepp än dem som förekommer i de länder som har offrat den fullasysselsättningen och som accepterar hög arbetslöshet. Jag noterar att talet om hårdare finanspolitik inteåterkom i denna debatt. handlar det om lägre skatter och ökad privat konsumtion.Om det är denna politik som ni vill driva riskerar vi ett annat misslyckande,nämligen att bytesbalansen på nytt börjar visa underskott. Om ni tänker er attstrama åt den offentliga konsumtionen men släppa loss den privata tycker jagatt def är konsfigt att ni inte begriper vad det kommer att betyda för importentill om man lägger om politiken pä det sättet. Slutligen, herr talman, hyllade och den fria marknaden. Det får han gärna göra. Men hansäger aff individen sätts före staten i de länder som driver den renaprivatkapifalistiska linjen. Säg då det fill de 33 miljonerna arbetslösa iderika industriländerna, ! Säg det fill de 15 miljoner som ärriktigt fattiga i ! Förklara varför det land som har satsat hårdast påprivatkapitalets frihet faktiskt har den högsta dödligheten bland spädbarn i deindustrialiserade länderna! Def säger mig, herr falman, aft situationen i vårbiandekonomi, med den inblandning av socialism som vi faktiskt har, har letttill ett samhälle som hävdar sig väl vad gäller ekonomi, välfärd och frihet. vice talmannen anmälde att , , och anhållit aft till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker, AnL 32 Förste vice talman (): Vi har världens hårdaste skattetryck. Mendetta har inte bidragit till en större trygghet eller en rättvisare fördelning.Tvärtom är det faktiskt så att ju hårdare skattetrycket blir, desto hårdaredrabbar det också ekonomiskt svagare grupper, dels direkt, dels genom atttillväxten förtvinar, Def blir allt tydligare att vi i inte lever i denbästa av världar vad den sociala tryggheten beträffar, I andra länder tror maninfe sina öron, när man får höra om våra långa väntetider till viktigaoperationer och behandlingar. En stor offentlig sektor är ingen garanti för godvård och vård i rätt fid. När landstingsmonopolet fallerar blir def tvärtomofta så aff bara de rika kan skaffa sig erforderlig vård. Vårt höga skattetryck har också försvagat de skyddsnät denenskilde själv kan stå för. Allt fler saknar en buffert mot ekonomiskapåfrestningar. Allt fler har fått det svårt att leva på sin lön. Välfärden ärockså ojämnare fördelad i än i länder som , Beneluxoch , Till stor del beror detta på politiska beslut, EFO-gruppen ifinansdepartementet har visat att stora delar av skattepengarna främst kommerredan välutbildade, välavlönade och väletablerade fill godo i form avsubventionerad verksamhet av olika slag. Likaså gynnar de enorma belopp sombetalas ut i specialdestinerade statsbidrag främst de rika kommunerna. Men allamåste vara med och betala. För snart utsågs tillbiträdande socialminister. Till hans huvuduppgifter skulle höra att "värnaom solidariteten med svagare grupper", Samfidigt som jag önskade BengtLindqvist lycka till i hans arbete hoppades jag att detta skulle innebära ettnytänkande från socialdemokraternas sida. Socialdemokratin i harnämligen alltför länge och på alltför många områden satt solidariteten med desocialistiska idealen - inte minst aft allt skall ske i def allmännas regi -framför solidariteten med människor. Detta har alltför ofta gått ut just översvagare grupper, begränsat deras valmöjligheter när det gäller boende, vård,barnomsorg och urholkat deras självkänsla och trygghet. Barnbidraget har aldrig varit så mycket värt som , kundeman läsa i en tidning . , per barn ger intryck aven imponerande barnvänlighef. Ändå har de flesta barnfamiljer sedan valet 1982fått betala sitt s, k, ökade stöd själva genom skaftehöjningar, som i regel varitmer än dubbelt så stora som det ökade stödet. Resultatet har inte bara blivitökat bidragsberoende utan även medfört att många föräldrar tvingats öka sinarbetstid för att få ekonomin att gå ihop - sfick i stäv med strävan efter mertid över för barnen. Det har också gjort det svårare att bo i ett eget hem,något som vi vet att de allra flesta barnfamiljer drömmer om. Många hushåll som betalar i skatt ärsamtidigt beroende av inkomstprövade bostadsbidrag och kanske ocksäsocialbidrag. Detta medför inte bara orimliga marginaleffekter så att manhamnar i fattigdomsfällan. Det fär också på självförtroende och självkänsla.Mänga litetäldre har svårt att förstå aft dagens barnfamiljer faktiskt kan ha det rätt såbesvärligt. De får ju så mycket i bidrag, sägs det. Jag undrar om och socialdemokraterna iövrigt förstår att kravet runf om i landet på att man skall kunna leva på sinlön när skatten är dragen infe bara är en ekonomisk fråga. Det är i hög grad enfråga om just självkänsla, egenvärde, om tro på sig själv och om tro påframtiden. Detta är en av anledningarna till att vi moderater fästersådan vikt vid att steg för steg, med hjälp av det utrymme som tillväxten ger,sänka skattetrycket och minska rundgången. Vi tror också aff grundavdrag förbarn och en avdragsrätt för nödvändiga barntillsynskosfnader skulle betydamycket lör att stärka familjerna och vidga deras självbestämmanderätt. Vi menar att def stöd som ges måstefördelas på ett rättvisare sätt. , har man hitfills infevisat något tecken på att vilja rätta till den kanske mest flagranta orättvisani svensk polifik, nämligen den ensidiga och år allt kraftigaresatsningen på den kollekfiva och den kommunala barnomsorgen-ungefär 22miljarder kronor . Ändå är det väl känt att detta stöd främst fillfallerfamiljer med få barn, normal arbetstid och god utbildning i storstadsområden.Men alla är med och betalar. Som vi serdef finns två vägar att gå. Den ena är att låta allt vara som det är, Def betyder allthögre kostnader för aft bygga i kapp allt längre köer. Men köerna blir alltlängre genom att skatterna måste höjas. Detta betyder en ytterligare utslagningav allt vad alternafiv heter, även om dessa alternativ i verkligheten skullekosta mindre och passa familjerna bättre. Det betyder att allt fler tvingas ini systemet, vare sig de vill det eller inte. Detta är uppenbarligen densocialdemokratiska vägen. Man kan kalla den vad man vill, men infe kan denrosas för aft vara rättvis och solidarisk. Den andra vägen är aft fördela stödet mera rättvist,är en s, k, frikommun. De tre borgerliga parfierna har där gemensamtmotionerat om en skattefri vårdnädsersättning på , för varjebarn från 1 t,o,m, ålder. skulle avgifterna inom den kommunalabarnomsorgen höjas med samma belopp för dessa småbarn. Och vad skulle en sådanreform kosta? Skulle var femte eller sjätte av de kommunala småbarnsfilafsernainfe längre efterfrågas genom att andra alternativ blev mer konkurrenskraftiga,skulle reformen närmast gå med vinst för stat och kommun. Naturligtvis skulledet också bli en betydande välfärdsvinst för alla barnfamiljer, som då skullefå väsentligt bättre möjligheter att välja mellan att själva ta hand om barnenoch olika former av barntillsyn. Just den vägen vill vi moderater gå. Vi vill flytta en delav barnomsorgsstödet från kommunen fill familjen. Och detta är för ossväsentligt: Skall en vårdnädsersättning verkligen leda till en större valfrihetoch en större rättvisa, får den inte läggas som ett lager grädde ovanpå oförändratstora daghemssubventioner. Då förblir ju klyftan i stöd mellan kommunalbarnomsorg och alla andra alternafiv precis lika stor som förut. Envårdnadsersättning måste åtföljas av motsvarande lägre subventioner till denkommunala barnomsorgen för aft rättvisan och valfriheten skall öka och fleralternativ kunna växa fram. Vad är det för fel, , med aft ge familjernastörre valfrihet? Är socialdemokraterna rädda för aft föräldrarna skulle väljaandra alternativ än dem socialdemokraterna tycker är bäst? Eller bryr ni eröver huvud taget inte om vad föräldrarna själva önskar? Inför partikongressen har socialdemokraterna saft igång en rådslagsverksamhet, kallad Offensiv för rättvisa. Och det kan nogbehövas. Ändå tycks det vara illa beställt med rättvisan. Påsocialdepartementefs område föreslås bl.a, full ekonomisk ersättning förinkomstbortfall också under tionde fill tolfte månaden av föräldraförsäkringen.Detta kan i förstone låta bra. Men de kvinnor som, när de blir gravida, saknararbete, studerar eller skött egna små barn skulle inte få någonglädje av förslaget. Desto större skulle förbättringen bli för de välavlönade,ända . Kostnaden måste naturligtvisbetalas av alla. Det skulle vara intressant aft höra om tyckeraft detta är att värna om solidariteten med svagare grupper. För samma kostnadskulle man nämligen kunna höja garantinivån medtillsammans . Det skulle vara fill fördel för alla barnfamiljer. Jag är facksam för ett svar från på minfråga, eftersom rådslaget innehåller t, o, m, värre förslag av denna art. Slutligen, : Är ni äntligen beredda attjämställa vård av egna barn med motsvarande förvärvsarbete när def gällersådana skyddsnät som socialbidrag eller avdrag för existensminimum? Eller skallen hemarbetande förälder med flera småbarn fortfarande fram emot år 2000tvingas höra att hon "frivilligt avhåller sig från att arbeta" ochatt familjen därför inte har rätt till avdrag för existensminimum oeh ej hellerfill socialbidrag? Välfärd måste bygga på respekt för attmänniskor är olika med olika behov, önskemål och drömmar. Att stärkamänniskorna, att ge dem självkänsla och egenvärde, att ge också dem som harlåga och vanliga inkomster möjlighet att leva på sin lön och forma sin tillvaroär mycket viktiga mäl för den moderata politiken. AnL 33INGEMAR (): Kidnappningen var av det godartade slag som av och till utförs avLasse för programmet Här är ditt liv. Jag hoppas aff många såg detprogrammet, för def artade sig till en intressant och lärorik beskrivning av enrikt begåvad och i bästa mening humanistisk människa, , som nuär , arbetar fortfarande, nu som volontär, bland utvecklingsstördaarabiska barn i utanför , "Har man fått en god hälsamåste det vara meningen aff man skall använda den, och aff vara gammal betyderinte detsamma som aft man infe duger något till", säger ien fidningsintervju efter TV-programmet, Viljan aff ständigt finnas till handsoch att ställa upp för den som behöver hjälp och som är svagare haruppenbarligen varit livsinställning. Varför tar jag upp def här? Jo, därför aff programmet omMaja Tjällström också hade ett budskap till oss polifiker. Hur mycket fattigarevore inte världen, hur mycket arbete till människors fromma skulle inte havarit ogjort. ommänniskor som inte funnes! Slutsatsen av denna insikt bör intebara bli en suck av tacksamhet. Som politiker borde vi i stället med stor iversöka sörja för att människor med den livsinställningen stimuleras aft fortsättaoch få många efterföljare. Människor som vill uträtta saker blir ofta irriterade avhinder som reses i deras väg. De går till storms mot byråkrati, okunnighet ochovilja, som står i vägen för deras önskan aft ändra på orättvisor och rättatill skevhefer. De vill ha mer frihet, större svängrum och bättre utrymme förflexibilitet och improvisationer. De vill ha den ökade friheten för att kunna uträtta saker,inte för att bygga sig själva allt högre boningar, utan för aff göra något förandra människor. Man önskar sig friheten för att kunna bistå andra. Kan man somansvarig politiker önska sig något bättre? Och kan man någonsin ta på sittansvar aft hindra eller försvåra för människor med denna livsinställning? valde att under senare delen av sitt livställa sitt kunnande till förfogande för biståndsarbete i andra länder. Hon harmänga kolleger, som i statens och i enskilda organisafioners tjänst drivits avlust att uträtta någonting meningsfullt för människor som har det riktigt svårti de verkligt fattiga delarna av världen. De insatser som gjorts och görs iorganisationer som Röda korset. och - föratt nämna några - är ett ovärderligt komplement till det bistånd som genomstatens försorg kommer dessa människor till del. Det borde därför finnas allaskäl aff uppmuntra, stödja och stimulera det arbetet och den inställningen. Socialministern, som väl kommer upp i talarstolen här såsmåningom, har ju också ett, förflutet som, ansvarig för bisfåndsfrågor. Hon äralltså väl förtrogen rned det arbetet. Jag vill därför passa på aff frågastatsrådet om def nu infe är dags att ge också det ideella arbete somjag här har talat orn fullt stöd från statens sida. Är det inte dags aft ge de ideellaorganisationerna och de tusentals människor som arbetar inom dessaorganisafioner ansvar för rner av det bistånd som vi vill kanalisera fill defattiga människorna i andra länder, och är def inte dags att ge den uppmuntrantill ideellt arbete som en avdragsräft för gåvor till sådana ändamål skulleinnebära? Den inställning fill sitt arbete och sina medmänniskor somjag här låtit representera möter vi dess bättre också på mångaandra områden i vårt samhälle, I sjukvården, i undervisningen, imissbruksvården finnsdet gott om exempel på hängivna, kunniga människor t i offentlig såväl som i enskild regi-som drivs av en obändig lust att göra tillvaron drägligare för andra människor.Jag vågar säga att liknande inställning också finns hos många hantverkare ochsmåföretagare. De vill ha mer frihet, mer svängrum för aff fä uträtta saker somde är övertygade om är bra för andra människor. Men när regler ochbestämmelser, avoghet och dumhet reser sig i deras väg orkar infe alla kämpaemot och fortsätta. Vi behöver alla goda krafter och all uppfinningsrikedomför att rå på brister som är uppenbara också i vårt land. Bland de områden somkunde tjäna som exempel väljer jag sjukvården, 1 sjukvården har vi hamnat inågot som mycket påminner om 1960-talets kösamhälle. Köerna är länga tilloperationer för höftleder, starr och kranskärl. Många människor är dömda filloverksamhet och passivitet därför att synen försämrats. Många har blivitsittande eller plågas dag och natt därföratt höftlederna är utslitna, I mångaav dessa fall finnsdet bot att få. Det finns också människor som både kan ochvill komma till hjälp, men hinder reses i deras väg. Några av dessa hinder ärsådana att de kan undanröjas. En av orsakerna till de onödigt långa vårdköerna ärsvårigheten för privatpraktiserande läkare att kunna fungera. Den s, k,Dagmarreformen har försvårat för patienter att välja privatpraktiserande läkareoch få vården ersatt via sjukförsäkringen. Mer än 2 000 fritidsprakfiker harslutat, och signaler höjs frän socialdemokraterna att de 1 500 som finns kvarockså borde tvingas upphöra. Möjligheten för sjuka att få hembesök av denläkare de själva föredrar har minskat på motsvarande sätt. Det här är till skada för god sjukvård, Alla goda kraftertas infe fill vara. Hinder för läkare oeh sjukgymnaster att etablera sig ocherbjuda vård inom ramen för sjukförsäkringen är eft exempel på ett sådanthinder. Det borde vara självklart aft vården skall ordnas från patienternas ochde vårdbehövan-des utgångspunkter. De borde ha rätt aff själva välja var och avvem de vill ha vården utförd och ha samma rätt aft få den bekostad viasjukförsäkringen. Att på det sättet se saken från patientens utgångspunktoch med öppna armar ta emot alla uppslag som förbättrar tillgången till vård ärtydligen infe i överensstämmelse med socialdemokratisk syn på dessa frågor. Den hängivenhet, den kunnighet och den uppfinningsrikedom som finnshos läkare och annan vårdpersonal borde få komma till uttryck även om dettakräver ändringar i organisation och regelsystem och även om det sker utanförden offenfliga vårdens ram. Ett annat skäl till aft köerna i vården är längre än deskulle behöva vara är brisfen på resurser för just sjukvård. Att gå och väntapå en starr- eller höftledsoperation betyder emellertid inte att det offentligaklarar sig ifrån kostnader. Motsatsen är ofta fallet. Här i harfidigare diskuterats det förslag från öch landstingsom far sikte på att konima till rätta med just def problemet. Där har manvisat att utbetalningar till människor som väntar på vissa operationer ärstörre än vad det skulle kosta att utföra dessa operationer. Man ville därföröverföra 10 milj, kr, till sjukvården och därmed spara 20 miljoner förförsäkringskassan, Def låter som - och är - ett lysande förslag från allautgångspunkter. Men regeringen säger nej, Inga nya kanaler för pengar tillsjukvården, var socialministerns svar. Ett försök av det här slaget skulle kunna ge värdefullaerfarenheter för hur vi skall ge allt bättre sjukvård och kommatill rätta med köerna inom sjukvården.