prot · GA0929 · 1986-12-31 00:00:00 — Om dettaförslag läggs fram kommer jag att stödja det. 13DANIEL TARSCHYS (fp): Jag vill börja med att mycket starkt instämmai det som sade allra sist, dvs. att barn i missbrukarfamiljerär ett mycket svårt socialt problem och att det är angeläget att få en klararebild av hur deras situafion ter sig. kommer senare i debattenatt föra fram ett särskilt yrkande om att skall ställa sig bakomförslaget om en ordentlig kartläggning. Jag hoppas att detta yrkande, somalltså harmonierar väl med hela socialutskottets uppfattning, kommer att få ettbrett stöd här i kammaren. Det är många folkpartister som yttrar sig i denna debatt,och jag skall därför inskrärika mig till en enda fråga, som har lett till endel missförstånd, och det gäller frågan om alkoholen i konsumentprisindex. . , Konsumentprisindex fastställs enligt internationellakonvendoner och är ett viktigt redskap i den ekonomiska analysen. Ingen här iriksdagen eller i socialutskottet har föreslagit att konsumentprisindex skalländras - även skall konsumentprisindex vara så som' det är ,Frågan är vad konsumentprisindex skall användas till.' I Sverigehar vi valt att utnyttja konsumentprisindex för uppräkning av socialförsäkringaroch till vissa löneavtal. Regeringens inställning har sedan lång tid tillbakavarit att försöka begränsa indexbundenheten i den svenska ekonomin - jag troratt regeringen på den punkten har ett brett stöd från oppositionen. Det ärviktigt att inte alltför, stora delar av ekonomin är indexbundna, därför att pådet viset får man en inbyggd inflationsmekanism i ekonomin. Andra länder harvalt att knyta sina socialförsäkringssystem till lönerna i stället för tillkonsumentpriserna, men i har vi valt konsumentpriserna som indexbas. Konsumentprisindex är dock inte någon tillförlitlig mätareav levnadsomkostnaderna. Om kommunalskatten t. ex. höjs med en krona ger detinget utslag i konsumentprisindex. Pensionärerna blir inte kompenserade för attkommunalskatten höjs. När använder några hundra miljoner avskattebetalarnas pengar till att förskjuta prishöjningarna på livsmedel ger detdäremot utslag i konsumentprisindex. Vi får alla i sista hand betala dessakostnader, men konsumentprisindexhöjningen skjuts framåt i tiden. Jag nämnde att kommunalskattehöjningar inte kompenseras,men när regeringen nu föreslår alkoholskattehöjningar kompenseras t. ex.pensionärerna för detta. Detta är ändå konstigt. Det råder en relativt bredenighet i om att alkoholskatter måste utnyttjas i alkoholpolitisktsyfte. För att hålla tillbaka konsumtionen av alkohol måste beskattningen dåoch då justeras upp. Det är då underligt att sådana åtgärder som syftar till atthålla tillbaka konsumtionen skall leda till att det utgår kompensation tillolika grupper för den höjning som man på alkoholpolitiska grunder beslutar om.När en kommun vill använda pengar till sociala åtgärder och höjerkommunalskatten utgår ingen kompensation, men när staten i alkoholpolitisktsyfte höjer skatten på sprit utgår kompensation. Det är en anomali som lättkunde rättas till genom att man ser till att alkoholen inte finns med i ettspeciellt utvecklat index för detta syfte, som då kunde utnyttjas i olikasammanhang där index behövs. Det förhållandet att alkoholpriserna ingår i KPl har letttill att regeringen har tvekat att göra det som har begärt, nämligenatt successivt justera upp alkoholbeskattningen så att alkoholpriserna följer inflationen.Jag tror inte att jag avslöjar någon statshemlighet om jag säger att det iregeringen har rått delade meningar på den här punkten.Socialministern, som har att hantera alkoholpolitiken, har önskat höjaalkoholskatterna, medan finansministern, som är bekymrad över inflationsbekämpningen,har bromsat en sådan höjning. Först , efter mycket , kommer enhöjning av alkoholskatterna. Det sker då mycket abrupt, med en mycket kraftighöjning, i stället för att komma successivt som socialutskottet har uttalat sigför vore lämpligare. Om man hade ett speciellt index som utnyttjades i olikasammanhang kunde man undgå det speciella problem som vi har sett att regeringenråkat ut . har förståelse för den härtanken. majoritet säger att man tycker att en sådan ordningskulle kunna övervägas. Även skatteutskottet har förståelse för tanken. Manmenar att ytterligare överväganden krävs, och det är riktigt. Skatteutskottetmenar att det inte behövs något initiativ från , därför attstatistiska centralbyrån redan har beredskap att med enkla grepp ta fram ettsådant här Det är också alldeles riktigt. Det viktiga är väl att man bestämmer sigför att utnyttja ett index av den här typen. Det gäller då att få förståelsehos arbetsmarknadens parter eller också här i - det är vi som trotsallt bestämmer över socialförsäkringen - för att utnyttja denna typ av index. Jag hoppas för min del att vi, med de positiva uttalandensom gjorts från både socialutskottets och skatteutskottets sida, skallfortsätta diskussionen och se om vi inte i större utsträckning skulle kunna fåfram ett speciellt index som skulle underlätta en förnuftig alkoholpolitik. 14ULLA TILLÄNDER (c): I skatteutskottets betänkande behandlas mångamotioner som tar upp alkoholpolitiska åtgärder. har yttrat sigöver motionerna. Jag skall något kommentera yttrandet. I åtskilliga motioner som behandlas i detta betänkandeberörs den familjesociala situationen och behovet av att en noggrannkartläggning av alkoholens skadeverkningar genomförs, framför allt på detfamiljesociala området. Behovet har på ett utomordentligt sätt beskrivits avNils Carlshamre. Man trodde ett tag att en stabil nedgång ialkoholförbrukningen hade uppnåtts, men siffror tyder nu på att situationen ärganska labil. Det är inte svårt att förstå. Med tanke på hur trendkänsligungdomsväriden är skulle det vara underligt om inte något så centralt somförhållandet till alkohol också påverkas. Det inger både hopp och fruktan. Detvisar att det går att påverka attityder och medvetandegöra unga människor. Menom förmaningens röst tystnar sjunker också medvetandenivån när det gällerriskerna. Jag vill här peka alkoholpolitiska beslut,vilket också görs i socialutskottets yttrande till skatteutskottet och iskatteutskottets betänkande. Det beslutet togs av efter förslag frånFälldinregeringen. Det togs i stor enighet. Det hade som målsättning att kommatill rätta med alkoholmissbruket och med alkoholkonsumtionen totalt i landet.Man betonade särskilt det förebyggande arbetet, t. ex. friskvård,informationsinsatser och verksamhet riktad till vissa grupper som skolungdom,tonårsföräldrar och gravida kvinnor. Det är därför som socialutskottet på s. 48 i betänkandetskriver; "att alkoholpolitiska beslut, vilket innehöll ett samlatalkoholpolitiskt program med tonvikt på'socialpolitiska insatser i vid mening,följdes av en nedåtgåendetrend i alkoholkonsumtionen. också påatt den då beslutade politiken var riktig och på ati en kraftig satsning påsocialpolitiska insatser och opinionsbildning är ett verksamt medel för att fåned alkoholkonsumtionen. Intentionerna i det tidigare riksdagsbeslutet bördärför fullföljas." De här åtgärderna förstärkte människors medvetande omriskerna med bruket av alkohol. kunde man notera att dentotala konsumtionen gick ned. Inom finns en stark övertygelse om att ungdomarsattityder gentemot alkohol går att påverka genom information och propaganda ochatt en mycket väsentlig kanal för denna påverkan utgörs av skolan, vilket också understryksi socialutskottets yttrande. För att få genomslagskraft måste skolansinformation vara kontinuerlig, aktuell och verklighetstrogen. På det härområdet är det naturligt att ta föräldrarnas engagemang och ansvar i anspråkliksom ideella organisationer, nykterhets-, idrotts-, länk- och kyrkligaorganisationer m.fl. Vi har över huvud taget en stark tilltro tillfolkrörelsers och föreningars förmåga att delta i detta angelägna samhällsbyggandeoch göra det till en del av samhällsarbetet. Jag vill nämna två andra konkreta exempel på åtgärder somhar vidtagits och som visar hur svårt det är om man villinföra restriktioner och begränsa alkoholens tillgänglighet. Det ena exempletär borttagandet av mellanölet. Det andra är frågan om lördagsstängda systembutiker.I det första fallet var det främst ungdomarna som djupt ner i åldrarna hadedrabbats av mellanölseländet. Lördagsstängningen visade sig minska antaletomhändertaganden , och antalet fall av misshandel,lägenhetsbråk och ordningsstörande över helgerna minskade betydligt. Det råderinget tvivel om att båda dessa politiska beslut ledde till påtagliga socialaförbättringar inom ungdomsvärld och familjeliv. Men det finns ändå anledningatt peka på att motiverade och resoluta åtgärder har ett visst politiskt pris.Hur väl motiverad och angelägen en sak än är kan den ses från minst två håll.Vi fick inte en debatt om de grundläggande problem som saken egentligen gällde,nämligen att stämma i bäcken, utan vi fick en pseudodebatt om frihetspartieroch förbudspartier. Därför förutsätter politiska beslut en opinionsbildning.Opinionsbildningen måste vara grundad på seriös forskning och beprövaderfarenhet. I socialutskottets yttrande tar vi upp detta. På s. 51 ibilagan till.det betänkande som vi nu behandlar finns återgivet vadsocialutskottet säger om behovet av en kartläggning: "Inte desto mindrebehövs en förstärkt alkoholforskning och en systematisk utvärdering ochuppföljning av alkoholpolitiken för att ge bättre underlag för samhälletsåtgärder. a. behövs en kartläggning av alkoholmissbrukets sociala ochekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning. Särskiltviktigt är-att få till stånd' en undersökning av förhållandena för barn imissbrukarfamiljer. Det är också viktigt att förstärka samarbetet mellan å enasidan de organ som leder samhällets alkoholpolitik och å andra sidan denmedicinska och sociala alkoholforskningen så att nya erfarenheter ochforskningsrön verkligen tas till vara i kamperi mot bruket och missbruket avalkohol." Man uttalar sig alltså för behovet av en kartläggning,just det som tas upp i många av de motioner som vi nu behandlar. De motionernaligger också till grund för ställningstagandet i socialutskottet. Det jag nyssläste står alltså hela socialutskottet bakom. Det finns också,, som NilsCarlshamre sade, forskare inom olika områden som skulle kunna utföra dettaarbete. Vi ledamöter från , och i utskottet hardessutom velat understryka behovet av en kartläggning, och därför har vi i enavvikande mening krävt ett tillkännagivande till regeringen.. Att alkoholproblemen är stora vet vi, men också att hälso-och sjukvården och över huvud taget de goda krafter som verkar i samhället äromfattande och drivs av en stark målmedveten vilja att göra en insats. 'Vi vetatt den summa som alkoholen kostar samhället är astronomisk. vi lättbort att vi inte restlöst kan översätta mänskliga insatser, mänskligtengagemang och mänsklig idealitet i ekonomiska termer. När man ser alkoholproblemets skrämmande väldighet kan manundra hur vårt samhälle hade sett ut om man irite hade haft deriria barriär avomtanke och medkänsla samt tålmodigt - ibland till synes fruktlöst - arbete somutförs på så många håll i samhället. Det är angeläget att denria barriärverkligeri förstärks. Det sker paradoxalt riog genom att den växer i styrka viaett ökat engagemang för medmänniskor i svårigheter. Man kan också ställa fråganhur människor skulle klara sig orii denna barriär verkligen skulle brista. Kanske är det många-gånger just bristen på livskvalitetsom gör att folk börjar dricka. De grupper som är i riskzonen lever ofta i enosäker och otrygg värld som är fattig på värden. När man ser de skilda världarsom människor lever i - människor som kanske bor vägg i vägg - så kan ändåskillnaden vara som mellan i-länd och u-land. Det mest beklämmande är att denskillnaden kan vara lika stor när det gäller barnens livsförhållanden, ochmånga barn blir präglade av detta och för ett socialt handikapp vidare. Egentligen kan man säga att spriten är den faktor som ökarklyftorna mellan människor allra mest. Det är den största ojämlikhetsskapandefaktorn i samhället. Från jämlikhetssynpunkt måste därför alkoholbruketbekämpas. Om man skall få förståelse för detta behövs det en noggrannkartläggning av alkoholens skadeverkningar, framför allt av de familjesocialaskadorna. Att ett antal små barn ser sinamödrar misshandlas tilldöds och att kanske så många som 150 000 barn i välfärdslandet lever imissbrukarhem och lider svårt, såväl fysiskt söm psykiskt, är någonting som viinte kan låta fortgå utan att försöka göra något åt problemet. Man kan mycket väl konstatera att det går bättre förSverige i ytligt ekonomiskt avseende som samhället inte tillräckligtuppmärksammar att många-människor hänvisas till en ödslig övergivenhet medsina problem. På alla områden kan vi i kalla siffror avläsa detstatistiska nedslaget på hur alkoholens skadeverkningar tar-sig uttryck: detgäller trafiken, det gäller våldsbrotten, det gäller drunkningsolyckorna. Vad allt detta kostar vårt land kan som sagt uttryckas ikalla siffror. Så är däremot inte fallet med allt det lidande som offren ochderas närmaste får känna på. Därför är alla som arbetar för ett nyktrareSverige ute i ett angeläget ärende. För att ytterligare understryka det angelägna i enkartläggning av alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar förmissbrukarnas familjer och omgivning så har, som jag nämnde vi - som ärfolkpartiets, och centerris representanter i utskottet - avlämnaten avvikande mening om ett tillkännagivande till regeringen. Skatteutskottethar inte följt upp vare sig den kartläggning som jag talade om ellertillkännagivandet. Jag yrkar därför bifall till det yrkande på denna punkt somhar riämnts tidigare i debatten och som kornmer att utdelas till kammarensledamöter: har följande lydelse: "att med anledning av motionerna1985/86:Sk812 yrkande 1 a), 1985/86;Sk823 yrkande 1 a), 1985/86:Sk830 yrkande 1a) och 1985/86:Sk832 yrkande 1 beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad socialutskottet i sitt yttrande 1986/87:2 y till skatteutskottetsbetänkande /87:4 (s. 51) anfört om en kartläggning av alkoholmissbruketsskadeverkningar." 15OSKAR (): Detta är ett brett ämne med mångaintresseområden, och jag skall berätta litet grand om hur det kan gå till i1980-talets när det gäller etablering av systembutiker i kommuner somhar begärt att få en sådan. Jag har tillsammans med iHelsingborg motionerat om ändrade regler i detta sammanhang, och bakgrunden ärföljande. I finns två kommuner som saknarsystembutik. Alla andra kommuner har, beroende på storlek ochbefolkningsunderlag, en eller flera butiker. Det två kommunerna är ochLomma. , där jag själv är uppväxt och har börjat min politiska verksamhet,har i olika omgångar begärt att få en systembutik i en avcentralorterna. Hitintills har detta varit utan resultat. som har försökt att få en systembutik haräven en grannkommun. , arbetat för att få en systembutiketablerad i kommunens centralort. Dessa två grannkommuner i nordvästra ifrån varandra av länsgränsen. skulle det verkligen hända någonting pådetta område. Det spreds mycket snabbt ett rykte om att höga beslutsfattare iSystembolaget var på väg till området för att utröna om det var ellerÅstorp som skulle lyckliggöras med en systembutik. Det var nämligen från börjanklart att det skulle bli en systembutik och att de två kommunerna inte skullefå var sin. Det blev som med en mycket stor publik fickinviga sin systembutik. Etableringen av denna systembutik ledde till det som ärdet primära i mitt resonemang, nämligen att affärerna i denna kommun då fickett mycket, mycket stort uppsving. Invånare i närliggande kommuner som åktetill för sina vecko- eller månadsinköp av vin eller kanske någonspritvara kombinerade detta med att göra andra konsumtionsinköp. harsedermera mycket uppmärksammat firat händelsen vid ett ettårsjubileum. Kommunenhar fått mycket stor framgång. Det primära i denna fråga är i och för sig intesystembutiken, utan det primära är - dess värre, skulle jag nästan vilja säga -att systembutiken genererar andra former av affärsaktiviteter. Man vet nämligennu att etableringen av en systembudk i en kommun snedvrider konkurrensen mellanaffärsmännen dll nackdel för de kommuner som inte har någon systembutik.Erfarenheten talar för detta, men vi har också alldeles färska uppgifter om attdet är en realitet att konkurrensen snedvrids på detta sätt. Det är detta sombevisligen sker, och det sker utan att de andra kommunerna - i detta fallgäller det - har någon möjlighet göra samma satsning på sina centralorter. Vi har därför, herr talman, i vår modon lagt tyngdpunktenpå kommunerna, på deras ansvarspositioner i det svenska samhället, derasinställning till frågan om etablering av systembutiker. Vi anser attkommunernas önskemål i princip skall tillrriötesgås. Kommunen har mycket storaoch ansvarstyngda uppgifter. Kommunen har ansvaret för socialtjänsteri, förbostadspolitiken, för fritidsaktiviteter och har rätt att uppbärakommunalskatt. Det är inte utan skäl man gärna framhåller att de klokastepolitikerna i finns i kommunerna och landstingen. Vi har en kommunalsjälvbestämmanderätt som är mycket långtgående. Vi har mycket välordnadekommuner i , som vi alla är mycket glada och stolta över. Jag kan inte -jag är bland de äldre av riksdagsmännen - förstå att en kommun som hardessa stora kapaciteter inte skall ha ett inflytande över vilka butiker elleraffärer som skall få etablera sig i kommunen, utan att andra skall kunna bestämmadetta bättre, exempelvis i det här fallet en grupp människor i Systembolagetsstyrelse i . Jag trodde att vi hade dammat av detta genomriksdagsbeslutet , som vi refererar till i vår motion. sadedå att tiden nu är inne för att man skall vara mera tillmötesgående i fråga ometablering av systembutiker i kommuner som har önskemål om detta. Men dagensskatteutskott har inte samma inriktning i sitt betänkande. Man säger kort ochgott, nästan uppgivet, att skatteutskottet inte är berett att ge kommunerna ettbestäm-mandeinflytande. Jag har velat säga detta, herr talman, därför att jagsjälv är nykterist. Jag har aldrig druckit sprit och besöker därförsystembutiker ytterst sällan. Jag hoppas att mitt inlägg inte uppfattas somavvikande från de ansträngningar som görs för att få bättre ordning när detgäller spritmissbruket i det svenska samhället. Men jag lade märke till attUlla Tilländer sade att vi behöver ett nyktrare . Med tanke på vad jaganfört vill jag tillägga: Vi behöver också ett klokare och i politisk meningett mera praktiskt tänkande . Prot.1986/87:29 . 16ALF (): ' I den av WHO:s medlemsstater 1984 antagnahälsostrategin för anges målsättningen att fram minskaalkoholkonsumtionen . Målsättningen medför att radikala steg måste tasför att skall leva upp till sitt åtagande. Jag förutsätter att vi harmenat någonting med det. Detta innebär en sänkning av nuvarande konsumtion fråndrygt alkohol till och person. Jag har i en av mina motioner föreslagit en rad åtgärdersom man förvisso kan ha olika uppfattningar om. Den som avvisar dessa förslag,och ordar om största medicinska och sociala problem, måstevara förpliktigad att, såvitt jag begriper, själv komma med andra uppslag föratt vi skall komma till rätta med den höga och dessutom ökande konsumtionen.Ingen ansvarskännande kan negligera alkoholens skadeverkningar. Vi menar välnågonting med att ha anslutit oss till . Enligt sammanställning"Offer för vålds- och egendomsbrott" utsattes i ,undersökningsåret vär 1978, 25 000 kvinnor för våld i bostaden. I flertalet avdessa fall var alkoholen den utlösande faktorn till våldshandlingen, som oftastupprepades ett flertal 15 000 av dessa 25 000 kvinnor hade barn. I rapporten säger attundersökningsmetoden man använde med säkerhet lett till för låga siffror. publicerade professorerna ochIngvar Nyländer, i , en artikel som handlade ombarns situation i en ung Stockholmsförort. refererade till dentidigare här. Dessa läkare påstod att vart åttonde barn levde i ettmissbrukarhem. Om detta överförs till hela landet och man utgår från att detför riket i övrigt gäller att vart sextonde barn lever i ett missbrukarhem, såinnebär detta att ca 100 000 svenska barn lever i missbrukarhem. Naturligtvis tycker jag det är självklart ochutomordentligt positivt att vi är uppmärksamma på hur 18 månaders och 4 årsperuanska flyktingbarn behandlas i vårt land. Ett par sådana-fall har fått destörsta rubriker . Jag vill understryka att jag tycker det ärutmärkt. Vi skall vara aktsamma om hur människor behandlas, vare sig de ärflyktingar eller inte. Men hur kan det komma sig att det är så tyst och råderen så påfallande tystnad runt det faktum att tusentals och åter tusentalssvenska barn far psykiskt illa år ut och år in? Är alkoholens följdverkningarså till den grad accepterade, att man inte tycker det är tillräckligtspekulativa nyheter att berätta om att barn formligen psykiskt torteras av attde vuxna i deras närhet är redlösa och förnedrar sig själva och sin omgivning? Det är sannerligen inte svårt att förstå att mycket vålddöljs bakom fasaderna i vårt land och att mycket gatuvåld får sina impulserdär. Kampanjen mot våld måste, för att viskall nå rejäla resultat, också ta itumed alkoholbruk och droghanteringen. Det är helt obegripligt att inte regeringoch riksdag ärligt rakt upp och ner deklarerar, att kunde vi komma till rättamed råsupandet, skulle våldet minska rent dramatiskt i vårt samhälle. hölls här i en extraremissdebatt om den s. k. engångsskatten. Det var bra och betydelsefullt. Mennär det gäller drogproblematiken, som verkligen handlar om liv och död, finnsinga extradebatter, inga massiva brevkampanjer, inga kraftfulla och snabba ageranden.Engagemanget omkring alkoholproblematiken står ingalunda i proportion tillfrågans omfattning. De som direkt drabbas företräds inte av några mäktigaorganisationer eller kapitalstarka företag. Därför måste vi som politiker taett stort ansvar. Vad det i korta och drastiska ordalag handlar om är att 6000-7 000 människor beräknas dö för tidigt på grund av alkoholensskadeverkningar. 300 000-500 000 svenskar beräknas vara alkoholberoende. Vadvill vi som ansvariga politiker göra? Jag vill självfallet inte jämföra eller blanda ihop den s.k. engångsskatten med alkoholfrågan, men jag tror att det är värdefullt att vinågon gång jämför det engagemang, för att inte säga den uppståndelse, som olikafrågor väcker. Det tycker jag mig våga fastslå, herr talman, att penningvärdetär viktigare än människovärdet i engagemangshänseende i den polifiska debatten.Jag lyssnade noga på den allmänpolitiska debattens om vad man annars brukarkalla "största sociala och medicinska problem". Man måstesäga att det är märkligt. Jag är en av de motionärer som harmotionerat om ett.treårigt vetenskapligt försök med inköpsbegränsning avalkohol. Jag har gjort det därför attjag tror att det är det bästa sättet att hjälpa storförbrukarna och attbegränsa "nyrekryteringen" till den gruppen. Det är känt att densvenska alkoholkonsumtionen i ett internationellt perspektiv kan framstå somlåg. Det dricks mindre än hälften av mängden ren alkohol i jämförelse med t.ex. konsumtionen i och . Konsumtionsfördelningen är dock iSverige sådan, att av konsumenterna svarar för av dentotala konsumtionen. Den gruppen skulle i första hand bli hjälpt av eninköpsbegränsning. Bakom kravet på en inköpsbegränsning står bl.a. ca 6 000läkare, 200 professorer i medicin och 1 800 poliser, och ställdesig också sjuksköterskeförbundets kongress bakom kravet på ett treårigtvetenskapligt försök med inköpsbegränsning av alkohol. Är det månne så attalltför många politiker lever för långt ifrån dessa gigantiska problem, som iallra högsta grad är en solidaritetsfråga, för att visa samma klarsyn som vårtlands vård-och omsorgspersonal? Nog finns det anledning att fråga! Jag har också i en motion tagit upp frågan om höjning avalkoholskatten. I de riktlinjer för alkoholpolitiken som antog 1977ingår att prisinstrumentet skall utnyttjas för att nedbringaalkoholkonsumtionen.