prot · GA097 · 1986-12-31 00:00:00 — Statens subvention till studenten består av två delar- ettdirekt bidrag och en räntesubvention. Bidraget har kraftigt ijrholkats. närinflationen och räntan är på väg ner minskar dessutom statens räntesubventiontill studenten. På 1960-falet fanns ett stort bidrag till studenten. Under1970-talet fick man fördelaktiga lån. verkar den studerandeinte få någon större statlig subvention över huvud taget. Allt detta har gjort att fler och fler får problem medåterbetalningarna på studieskulderna; är inte ovanliga.Detta gäller grupper med i vissa fall en slutlön på . sökerårligen uppskov med återbetalningen. Vi stårinför ännu en skuldkris - akademikernas. Studiemedlen räcker heller inte fill.Nära 15 % ay de studerande måste komplettera med socialbidrag. Detta beror bl. a. på Iq-, att kostnaderför bostad, litteratur och resor- tunga poster i studerandeekonomin - ökat merän den genomsnittliga inflafionen. Den sociala snedrekryteringen har ökat. I en rapport tillLO-kongressen står att läsa: "av akademikerbarnen fortsätter fill högskolanunder efter gymnasiet, men av icke yrkesutbildadesbarn." Regeringen har tillsaft en utredning sorri ser över destuderandes situation. Den har dock en hopplös uppgift. I kommitténs direktivstår nämligen att den måste hålla sig inom nuvarande ekonomiska ramar. Den fårmed andra ord infe föreslå åtgärder som kostar pengar. Hur man skall kunnaförbättra ekonomiskt för de studerande utan att ge dem mer pengar är en gåta. gav både utbildningsminister statsminister de studerande hopp. Det skulle bliförbättringar för de studerande. skulle få nyadirektiv. Detta var resultatet av en intensiv sformeld mof regeringen undersommaren. Regeringen har kommit med de utlovade nya direktiven.Man ger utredningen i uppgift att utreda ett avskaffande av äktamakeprövningen,något som redan fattat beslut om. Det verkar som om regeringen inteinsett de verkliga problemen för de högskolestuderande. På annat sätt kan maninte tolka de förändrade direktiven. Prövningen mot äktamakes inkomst ärvisserligen otidsenlig och måste avskaffas, men ett borttagande av regeln löserdock på intet sätt det verkliga problemet - akademikernas skuldkris. Detmöjliggör bara för några av akademikerna att skjuta upp sin återbetalning någraår, detta som 50 000 studenter påbörjar återbetalningen av imånga fall orimliga studieskulder. De förhoppningar om förbättringar avstudiestödssystemet regeringen skapade sviks nu uppenbarligen helt ochhållet. Regeringen skjuter problemen framför sig. Jag villmed hänvisning till ovanstående fråga utbildningsministern; Avser utbildningsministern att geytterligare direkfiv till utredningen så att reella förbättringar förstudenterna kan komma till stånd? Anser utbildningsministern att det finns någon realistiskväg att utjämna den sociala snedrekryteringen utan atf öka den ekonomiskalönsamheten av högskolestudier? 1986/87:46av () fill finansministern om avskaffande av löntagarfonderna: I en intervju i densocialdemokratiska tidningen i politiken nr 15/86 säger LO:s andreordförande bl. a. följande: Även om vi har infört löntagarfonderna,så kvarstår de problem fonderna var avsedda att lösa. Detta kan inte tolkas påannat sätt än att löntagarfonderna har misslyckats med att uppfylla de mål somde enligt regeringsförslaget skulle uppfylla. En naturlig slutsats när man finner att en åtgärd harmisslyckats är att åtgärden bör avskaffas. Jag vill därför frågafinansministern när regeringen avser lägga fram förslag om avskaffande av dekollektiva löntagarfonderna? 1986/87:47av (vpk) till justitieministern om mordet på /87:7 har förflutit sedanmordet på landets statsminister. En Meddelandeom märklig liknöjdhet införden politiska bakgrunden till detta exempellösa dåd interpellationer tyckshärska i landets politiska etablissemang. Ingen tycks vilja ställa frågan -somdäremot ställs ute bland opinionen - om det sammanhang i vilket mordet ingår. Det är inte min avsikt att här gå in på polisensspaningsarbete. En diskussion härav i vore olämplig ochförhastad. Den politiska bakgrunden är däremot en fråga som i väsentlig månligger utanför polisens direkta spaningsarbete och som för övrigt ankommer påsärskilda instanser. Frågan är därför i grund en sak för ansvariga politiskaorgan. Det torde stå helt klart att mordet på statsministern intevar någon handling grundad i några enstaka personers fanatism, hat ellergalenskap. Det var en välberäknad och planerad handling. Den hade ettrationellt och medvetet syfte. Undanröjandet av hade blivit ettprimärt intresse för bestämda politiska krafter. Dettaleder oss till frågan om terrorismens roll och natur i dagens värld. Det finns en egendomlig slagsida i den nu härskande synenpå politisk terrorism. Terrorism identifieras nästan helt med vissapseudorevolutionära grupper samt muslimska eller nationalistiska extremister.Både historien och nutiden visar oss att det förhåller sig på annat sätt medterrorismens tyngdpunkt. Större delen av vår tids terrorism utgår från statsmakteroch praktiseras via dessas egna säkerhetsorgan. Denna "officiella"terrorism har i sin verksamhet ofta gjort bruk av de ovan nämnda - och i ochför sig mycket farliga -nihilistiskt präglade grupperna. Man låter infiltreradessa grupper, påverkar deras taktik, gör bruk av dem som provokatörer för attskapa förvirring. Exempel härpå är den italienska säkerhetstjänstensinfiltration av pseudorevolutionära grupper för att framkalla en nationellspänning, som kunde bana väg för en statskupp eller en auktoritärförfattningsrevision. Sannolikt har vissa av de nu aktuella attentaten iFrankrike och liknande bakgrund. Den officiella terrorismen använder sig ibland av egnaspecialagenter - vid massiva insatser som i eller som i falletRainbow Warrior. Ofta då det gäller mord på enstaka personer går denindirektare vägar genom att hyra tjänster av professionella brottslingar ellermedlemmar av väpnade officiella kårer. Mordkomplotten mot har denna karaktär. Densaknar de små nihilistgruppernas mer primitiva och spektakulära agerande. Överdådet vilar den kyliga effektivitet och tystnad, den organisationsgrad, sompräglar den officiella terrorismen. I samma riktning talar motivet. De sociala och nationellamiljöer som fött de nihilistiska och pseudorevolutionära grupperna präglas inteav några konflikter för vilka kunde bilda ett hot eller hinder. stora politiska betydelse låg på två plan. Detena var freds- och nedrustningsarbetet inom och femkontinentiniti- .qc Prot.1986/87:7 ativet. Det andra gällde hans rollsom garant för svensk neutralitetspolitik och dess kopplingtill internationella säkerhetsperspektiv, särskilt i fråga omkärnvapennedrustningen. I båda dessa roller utgjorde ett allvarligt hinderför mäktiga och allt aktivare internationella intressen. Hans rollinom nedrustningsarbetet hotade och NATO-alliansens planer pågrundläggande punkter. En framgång för hans arbete skulle automatiskt komma attrikta sig mot vissa kärnpunkter i ;s rustningsfilosofi. Den var också etthinder för utvidgningen av ;s intressesfär i skilda delar av världen. Svensk neutralitetspolitik har blivit utsattför medvetna destabiliseringsförsök. På skilda plan har internationellaintressen sökt bana väg för en mer västorienterad lutning av svensk försvars-och utrikespolitik. Dessa utländska intressen har haft stöd inom vissapolitiska och militära kretsar i . ägde en klar blick för dessa tendenser och var ocksåen spärr mot deras möjligheter atf influera landets säkerhetspolitik. var vid sidan av den ende politiker avformat bland de alliansfria staterna som kunde bära upp en verkligt tung ochaktiv roll inom det internationella nedrustningsarbetet. Atf båda dessapersoner blivit mördade är knappast någon statistisk slump. Hela situationen talar alltså för att mordet på inspirerat och åtminstone till dels organiserat av en västligsäkerhetstjänst. Ett begränsat antal stater äger kapacitet för att organiserahandlingar av detta slag. Detta väcker bestämda frågor. Jag vill därför frågajusfitieministern följande; Vem ansvararför den polifiska analysen av Palmemordet? Har dennaanalys gett något resultat? Vad har varitinnebörden i det uppdrag som i saken gavs ambassadör ? Har någonanalys gjorts av i hur hög grad utländska säkerhetstjänster förmått informerasig om fing som haft betydelse för Palmemordet? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1986/87:79 av (vpk) fillförsvarsministern om bilglastillverkningen i ; I samband med JAS-beslutef gjordesdet stor affär av de nya arbetstillfällen som detta projekt påstods skapa iSverige. Det skulle bli både direkta och indirekta verkningar. Bland de senarefanns lokaliseringen av en bilglasfa-brik till . Det var svårt attse sambandet och ännu svårare att förstå etableringen eftersom detfanns och finns en överproduktion i 106 branschen.Jag har erfarit att detta storstilade projekt övertagits av en storinternationell tillverkare. Jag vill därför fråga försvarsministern; Är det sant att bilglastillverkningen i köpts upp avutländska intressen, och hur går det då med de av JAS-projektetskapade jobben i orten? 1986/87:80 av (vpk) fillförsvarsministern om händelseförloppet vid viss militär olyckshändelse: Några värnpliktiga har i sambandmed en nedskjutning av ett målflygplan dömts som skyldiga. Det är en allvarlighändelse i alla avseenden, men särskilt med tanke på atf de civila målflygarnadödades. Det förefaller dock absurt att ansvaret i första hand skjuts neråt iorganisationen och drabbar de värnpliktiga. Motbakgrund av detta frågar jag försvarsministern; Vad har hänt under utbildningen,instruktionen före övning och ledningen under det olycksaliga momentet? 1986/87:81 av (vpk) till statsrådet om en fastare prisbildning på bokrnarknaden; På bokmarknaden har en tilltagandekoncentration till några stora bokhandelskedjor och bokklubbar och enåtföljande uttunning av lokala, enskilda bokhandlare - framför allt iglesbygdsområdena - lett till en oacceptabel situation. Ett mindre antalboktitlar lanseras hårt (företrädesvis enklare underhållningslitteratur) ochtränger undan annan litteratur. Seriösa bokhandlare slås ut om de försöker hålla enkvalitefslinje som vissa varuhus utbjuder speciellt attraktiva titlarsom lockvaror utan att ta ansvar för ett brett kvalitetsinrikfat sortiment. Både på tidningarnas kultursidor och inom olikabranschorganisationer diskuteras möjliga åtgärder för att stabiliserasituationen på bokmarknaden. Mot dennabakgrund vill jag fråga kulturministern; Är kulturministern beredd attmedverka till åtgärder för en fastare prisbildning på bokmarknaden? 10 §Kammaren åtskildes . 1986/87:7 (Siffrornaavser sida i protokollen) Talmannen3, 5, 15, 34 vicetalmannen 47, 56, 69 ,() 17, 24, 26 Brunander,() 57, 61, 62, 86 ,() 9, 12, 13, 14 ,(ypk) 19, 24, 38, 46, 49, 72, 75, 79, 82 Clarkson,() 15, 23, 26, 34, 45, 48, 54 ,() 56, 61, 63 ,() 69, 75, 79, 83, 84, 89, 90 Exner,() 95, 97, 98 ,() 7, 11, 12, 14 Gellerman,() 66, 67 ,() 35, 46, 50 ,(vpk) 94, 96, 98 HasselsfrömNyvall, () 51, 53 Holmkvist,() 93, 96, 97 ,() 39, 48, 50, 52 ,() 93 ,Margö (vpk) 7, 11, 13, 14 Irhammar,() 65, 67, 68, 69 ,() 27, 29, 30, 33 ,() 88, 90, 91 Lestander,(vpk) 64 ,() 68, 76, 81, 83 Nyhage,Hans (m) 5, 10, 12, 13 ,() 71, 80, 83 ,() 53 ,Hans, i (s) 31, 33 ,() 59, 62, 63, 64, 68 ,() 20, 25, 27, 29, 32 ,(vpk) 87 ,()30, 37, 47, 50