prot · GA09132 · 1986-12-31 00:00:00 — Staten kan t,o, m, i sådanasammanhang bestämma vilket trädslag den enskilde brukaren skall plarttera.Moderata samlirtgspartiet föreslår att regeringen skall återkomma med ett nyttförslag fill ert omarbetad skötsellag. Många hoppades på en förbättrad ochliberaliserad jordförvärvslagstiftning med ökade möjligheter för den enskildeoch därmed också för larttbruket, Någou sådart blev det irtte, Frärt ettgartska bra utredningsförslag tog regeringen ett par steg fillbaka. skrivning tas ytterligare ett par steg tillbaka - det framgick medall önskvärd tydlighet av ordförartdcrts utläggningar här. Skillnaden mellannuvarande och kommande jordförvärvslag är inte stor. Tillämpningen blir likagodtycklig som den har varit hitintills. Larttbruket får sammaproblem och samma förmynderskap: Samhället kommer även i framfidert att styrautvecklirtgert på det här området. Jag vill hävda att de politiska partier somfill fullo stöder detta förslag tar ett stort artsvar. Ordförandert framhöll att tog åt sig en stor delav ärart för de ärtdringar i förhållande till ursprungsförslaget som gjorts ochatt man i var mycket nöjd. Men jag tror inte att jordbrukarna är sånöjda. Här hade furtrtits tillfälle att ge larttbruksrtärirtgen nya möjligheter. Jag villgöra ett par korta kommentarer till ordföranderts irtlägg. Visst är markert crt stor naturresurs, och marken ligger igenerafiorter. Allt detta kan vi instämma i. Men det är inte så att ägandet ochbrukaudet kan upprätthållas av olika persorier. Prisprövningen togs också upp. Vem är det som tjänar påden? Jag är inte säker på att det är jordbrukaren som är utan kapital. Förrhette det att det krävdes ett par saker för att man skulle kunna bliföretagare: kapital och kunskap. Det går inte att plocka bort ett av dessaelement. lurar man folk utan kapital in i ett företagande. Vi har ju settbevis på hur samhället har stöttat och uppmanat folk att satsa bl. a. påverksamhet i jordbruket. Det är de människorna som har problem. Det äringet fel att ha kapital när man blir jordbrukare. Snarare är det ertförutsättning. Annars kommer vi att vara inne i det totalreglerade samhället.Vem vill det? Ja, inte är det de enskilda bönderrta i privat verksamhet. Meddet här lagförslaget kommer vi att fä sitta i statens knä betydligt mer än vigör . Jag yrkar bifall till de moderata reservafiortcrna. 24KARL () replik; Det är naturligtvis så som , att priset är en fråga mellan säljare och köpare. Om man diskuterar enprisprövning-det handlar då ofta om att sänka priset- är det naturligt attdenna inte gagnar säljaren, men väl köparen. talar varmt för äganderätten. Jagkan i stora stycken instämma i det han sade. Men han tog i sammanhartget ocksåupp frågau om de fria valcrt. Inlednirtgsvis hartdlade harts irtlägg gartskamycket om detta. Det är klart att det ökade kapitalbehovet i jordbruket ochökade priser på jordbruksfastigheter irtrtebar mycket stora begränsrtingar imänniskors fria val när det gäller just att äga jordbruk och få lov att brukajorden. säger att vill stimuleraboendet på landsbygden. Varför ställer ni.er då inte bakom principen om boende-och brukarsamband? Varför avvisar ni den principen och bara gynnar dekapitalstarka köparna? Jag tycker i och för sig inte att det är förvårtande attmoderata samlingspartiet ställer upp för de kapitalstarka köparua ochegentligen mot bönderna - det är mer förvårtande att gördet, som ju själv väl känner till dessa problem. har deklarerat att moderatasamlingspartiet inte värnar om sambandet mellan ägande och brukande. borde varaett intresse för alla som har känsla för jordbruket att värna om just Prot.1986/87:132 det förhållandet som en av grundstcrtarrta i dert svertskajordbrukspolitikert. Sedart sades det också att ett barn ofta inte kart lösa utövriga delägare. Det skulle väl ärtdå irtte, , bli lättareatt lösa ut delägarna, om priset var högre? 25 () replik; Det är väldigt svårt att göraen genomgående analys av det svenska jordbrukets situation. Jordförvärvslagcrtär en del av jordbrukspolifiken, och det här borde man diskutera i betydligtvidare former och vidare kretsar. Det skulle inte vara lättare att lösa ut syskon, om prisetblev högre, menade , Nej, men det vore kanske bättre att ha ensund ekonomi i näringen och bättre lörtsamhet, så att mart därigertom sågmöjligheter att lösa ut övriga delägare. Det är det vi är ute efter. ärjordbruket ert helt genomreglerad näring. Det vill vi komma ifrån, men det ärså gäi-na ser jordbruket, såvitt jag förstår. Om man sänkerpriset gagnar det givetvis köparen, mert vad är mart ute efter egentligen? Dehär reglerna irtnebar ju att jordbruket är helt beroende avutomstående krafter, utomstående tyckande och tänkande. Jag kart räkna upp ettotal exempel på hur lantbruksrtämnder och larttbruksstyrelser har hauteratmärtrtiskor. Det är helt enkelt otillfredsställande. vet mycket väl hur principen omboendeplikten och brukandeplikten har fillämpats. Är det mertingen,, att vi ytterligare skall skärpa den? Den har varit tartdlös,uddlös. Utredningsmart-rtcrt, gerteraldirektören , säger det i sinutredning. Vad är det som gör att den här principen skulle få betydligt störretillämpning? Jag tror inte att så blir fallet - den är omöjlig att tillämpa,, Den stora, vidare diskussion som jag egentligert skullevilja föra skulle bl, a-, ta upp det förhållartdet att jordbruksrtäringen i dagegentligen är sluten. Det är ju en sluten krets, dvs, snart en privilegieradkrets, som har möjlighet att vara och bli jordbrukare. Jordbruksnäringentillförs varken kapital eller brukare utifrån, och det tror jag är olyckligt.Låt oss konstatera att det finns jordbrukare som vill och egentligen bordelämna rtäringen och att dert borde tillföras nya människor. Jag har ingentirtgemot att de människorrta har kapital. Jag tror att det skulle vara till nytta. 26 () replik; Vad som härtder när det gällerlantbruksrtämnderna och tillämpningen av den rtya lagert är att mart lokalt fårstörre inflytande genom att lagen nu blir fakultativ. Man behöver inte tillämpaden överallt genom att orden "skall vägra" ändras till "fårvägra". Sedan tar upp frågan om jordbruketslönsamhet. Att jordbruket är i en mycket besvärlig lönsamhetssituation tror jag vi är överens om. Men lörtsamhctcrt skulle naturiigtvis inte förbättras bara därför att man släppte in kapitalirttresscrta på bekostnad av jordbrukarintresscrta. Jag kart irtte förstå dcrt kopplirtgert - i varje fall irtte att Svert dcrt kopplirtgcrt. Ävert om detta kart vara ett irttresse frän starka kapitalägare i - samhället,så borde det irtte komma till uttryck frårt jordbrukarhåll. Jag blev mycketförvåuad över att de synpurtkterna togs upp av i dettasammarthang. Jag förstår inte heller resonemartget om dertprivilegierade gruppeu, som då artgriper. Moderatasamlirtgspartiet skulle alltså betrakta jordbrukarna både som illa rustadelönsamhetsmässigt och ekonomiskt sett och som privilegierade till följd av ertlagsfiftning. Detta går verkligen inte ihop, 27 () replik; Jag fick orden direkt frånutskottsordförandens mun; Lantbruksnämnderna kommer att kunna lämna hur mycketutrymme som helst för tyckande och tänkartde. De skall rtämligen också taregionalpolitiska och inomregionala hänsyrt o.d. Detta är en otrevlig lag. Ingen vet vad som kommer atthända. kan förutsätta någonting, innart lantbruksnämndens ledamöter hartyckt. Det anser jag är oanständigt. När det gäller kapital utifrån vill jag säga att det finnsseriöst kapital. Man kan skilja på kapital och kapital, men jag förutsätter attdet kapital som söker sig till jordbruket är ett seriöst kapital, som kommeratt användas i jordbruket. Då är det inget fel om det kommer utifrån -jordbruket måste få kapital ufifrån. Om man ser till jordbruket som helhet står det klart attvi inte kan hålla på så som vi gör . Vi är i stort sett en slutenföretagsenhet. Det går inte att klara detta i långa loppet. Jag vill säga tillherr att jag funderat och tärtkt mycket på det här uuder en följd av år,och jag är övertygad om att vi är inne på fel väg. Vi krtyter dert ena lagenefter den andra, den ena regleringen efter den andra till oss, och vi blir meroch mer bundrta. Vi måste söka nya vägar. Det här är ett sätt att komma ur endel av problemen - långtifrån alla. Om vi hjälps åt kommer vi att kunrta klaraav det här, mert då får man inte skapa fler regler och fler problem. Vad detgäller är att lösa upp problem och ge folk möjligheter, ge nya människor nyamöjligheter. Förste vice talmannen anmälde attKarl arthållit att till protokollet få artteckrtat att han inteägde rätt fill ytterligare replik. 28 (); Jordförvärvslagcrt syftar till att främjauppbyggnaden och vidmakthållandet av effektiva familjeföretag och stärkasambandet mellan ägande och brukande. Den skall främja ert fortsattstrukturrafionalisering inom jord- och skogsbruket samt stå i överensstämmelsemed de regiönalpolitiska strävandena. har riktat kritik motjordförvärvslagcrt och dess tillämpning. Kritiken har främst tagit sikte på attstrukturrationalisering i för stor omfattnirtg fått gå före regionalpolitiskaönskemål att i skogsbygd och mellanbygd behålla de små jordbrukeu. Detta harbidragit till en ökande avfolkning av landsbygden. Vidare anser attbestämmelser om prisprövning och bosättnirtgsplikt innebär ingrepp iäganderätten. denpersortliga friheten och integriteten av oacceptabel omfattning. har krävt en parlamentarisk utredrting för engruudlig översyn av jordförvärvslagen, Översyncrt borde ha inletts med enutvärdering av lagens effekter på svertskt jordbruk samt särskilt av om lagenuppfyllt de mål jag nämrtde. Mycket tyder på att så irtte varit fallet. Därmedskulle utvärderingen ha kunnat leda fram till förslag om en anrtorlunda jordförvärvslageller ett avskaffande av lagen. Det går exempelvis att peka på att målet attstärka sambandet mellan ägande och brukaude inte har uppnåtts. Tvärtom har detminskat uuder den tid lagen varit i kraft, då antalet arrcrtden ökat. Enbidragartde orsak härtill kan ha varit att jordbruksfastigheter vidgeneratiortsväxlingar i stor omfattrtirtg behållits i dödsbo eller som samägdaoch utarrenderats därför att delägare vid försäljning riskerat att få avslag påförvärvsansökart å annan jordbruksfastighet. Regeringert har i stället valt att tillsätta ertcrtsamutredare och att begrärtsa utredningstiden så kraftigt att någonutvärdering av jordförvärvslagen inte varit möjlig. Det tycker vi är enallvarlig brist när det gäller reformeringen av en lag som är av så vitalbetydelse för vår livsmedelsproduktiou och utvecklirtgert av vår landsbygd. De ändringar som föreslås i jordförvärvslagen syftartill att öka de regionalpolitiska strävandcrta på bekostnad avstrukturrationalisering, minska lantbruksrtämrtderrtas möjligheter att avslåförvärvsartsökrtirtgar, förcrtkla handläggrtingsförfarandet och mirtska antaletöverklagandert. Vi tycker att de föreslagrta förärtdringarna är steg i rättriktning, men vi hade velat gå lärtgre. har i en partimotion till årets riksdagföreslagit att små jordbruk undarttas från förvärvsansökart. Utredaren haröversiktligt undersökt denna möjlighet men inte hittat någon bra metod attavgränsa "små jordbruk". Om man irtte kan undartta de små jordbrukeufrårt förvärvspröv-rtirtg, så anser vi att det är viktigt att de ändock i såstor utsträckrtirtg som möjligt tillåts leva vidare, ty de har stor betydelsesom bas för kombinationsverksamhet i skogsbygd och mellanbygd.. För attmarkera att föreslagen bestämmelse om avslag av förvärvsansökan på grund avrationaliserirtgsbe-hov är en undantagsbestämmelse vill vi i 4 § punkt 1 införaordet "påtagligt" före "allmänt intresse".Förvärvstillstånd får då endast vägras rtär det är ett "påtagligt allmärttintresse" att storieksrationaliscring äger rum. Vi anser vidare inte attbestämmelsen bör artvärtdas i alla de fall som nämns i propositionert. Vi anser att förslaget till uppmjuknirtg avprisprövningcrt är otillräckligt. De fördelar som kart finnas med att ha enprisprövning kvar att tillgripa för att uppnå vissa jordbrukspolitiska syfterti enstaka fall uppväger inte de nackdelar som är förenade med motsvarandeinskränkning i äganderätten och den personliga friheten. Av samma skäl yrkar vi på att avslagsgrunden i 6 § punkt 1för oförmodad bosättning tas bort, liksom 10 §, varigenom bosättnings- ochbrukningsplikt kan föreskrivas. Statistik från jordförvärvslagens tillämpningvisar att dessa bestämmelser endast utnyttjats i undantagsfall - det är frågaom promille av det totala antalet ansökningar. Bosättning är en självklarhet idet övervägande antalet fall då en jordbruksfastighet förvärvas - deu är heltertkelt en Om det i några enstaka fall finrts persortliga skäl för Crtförvärvare att inte omgående eller inte över huvud taget bosätta sig, så fårdessa skäl accepteras. Jag yrkar bifall till reservatiortcrna 4, 5och 9. 29 (vpk): Jordförvärvslagen reglerar ert viktig del avförhållartdet mellan människor. beskrev detta mycket bra fören stund sedan. I lagens inledartde paragraf beskrivs syftet. Vi mertar attdert också klart skall markera sambandet mellan'ägartde, brukande och boende.Här har rimligen centerrt och vpk samma mertirtg. har man rätt till enskilt ägande av jord. I mångakulturer artses det rtärmast absurt att rtågort skall kurtna äga jord, dvs.undartta märtsklighetens gemensamma arv för egen del. Jag kärtner stor sympafiför ett sådant synsätt. Regler som gyrtnar gemensamt ägartde kan inte ses somfrämjande av stöld från enskilda. Jag ser det från den motsatta sidart.Ertskilt ägande av jord bestjäl människorrta deras rätt i den gemensammaegendomen. Det är mot den bakgrunden jag ser jordförvärvslagen. För att i någon mån främja det allmärtrtas möjlighet tillirtflytande föreslår vi ert hembudsskyldighet till lantbruksrtämrtdcrt, ellerert förköpsrätt om jordegertdomeh överlåts till juridisk persou. Vi ser ertkortflikt mellart den enskilda människan och den juridiska personen. Här villvi gynna den förstnämnda, den.som direkt är beroende av jorden för sirtöverlevnad. Därför menar vi att det måste finnas styrmedel som begränsarkapitalets utrymme. Jag yrkar bifall till vpk:s reservafioner 1 och 8. 30 (); Förvärv av jordbruksfastigheter har reglerats genom ert särskild lagstiftrting. Av Sverigeslartdareal utgörs eller närmare av skogsmark ochjordbruksmark. Av skogsmarkens närmare ägs avprivatpersoner, av bolag och av staten och andra allmärtrta ägare. Avjordbruks-markcrt tillhör merparten privatpersoner. Både jordbrukspolitiken och skogspolitiken förutsätter attden resurs som marken utgör skall utnyttjas effektivt. En av förutsättnirtgarnaför ett ekonomiskt effektivt jord- och skogsbruk är en god fastighetsstrukturoch ägarstruktur. Dert jordförvärvslag som gäller började tillämpas den 1juli 1979. Jordförvärvslagen är ett viktigt styrmedel i jord- ochskogsbrukspolitiken för att nå de uppsatta målen. Men en hel del förärtdringarhar skett inom dessa närirtgar sedart den nuvarande jordförvärvslagen kom till1979, varför en översyrt av jordförvärvslagcrt artsågs nödvändig och också harverkställts. Vi-har stora överskott, som dessutom teuderar attöka. Detta ställer fill problem för både produccuter och konsumertter. Det göratt ratiortalise-rirtgskravet irtte är lika utpräglat som tidigare, vilketockså getts uttryck för i såväl propositionen som det betänkande vi nubehandlar. Prisernapå jordbruksfastigheter ligger på en förhållartdevis låg nivå. medför atten uppmjukning av prisprövningsreglerrta är att föredra, vilketjordbruksministern också föreslår. Jordbruk och skogsbruk är betydelsefullabasnäringar. Jordbruket utgör grunden för. vår livsmedelsförsörjning ochskogsbruket tillhör en av våra absolut bästa exportnärirtgar. Dessutom harrtäringarrta stor betydelse för bosättnirtgarna ute på landsbygdert. Vi vet attutan dessa närirtgar skulle stora delar av vårt laud sakrta .underlag förnödvändig service ute i glesbygden. Det är därför angeläget att precis som nuskett jordförvärvslagen får en starkare regiortalpolitisk profil. Ratiortaliserirtgstaktcrt irtom jord- och skogsbruket harvarit hög . Rationaliseringarna har skett för att man velathålla nere priserna på livsmedel mcrt också för att man skulle nå målet attjordbrukarna skall kurtrta få en hygglig utkomst. Vägledande för tillämpningen bör enligt vår uppfattningvara att lagstiftningen främjar en utveckling mot en ägostruktur som i frågaom sin utformning underlättar ett rationellt jord- och skogsbruk och attförvärvare prioriteras som har förutsättrtirtgar att på bästa sätt tillvaratamarkens produktionsförmåga. Det är också artgeläget att förvärvare prioriterassom tillgodoser de regionalpolitiska intressena i sitt sätt att utnyttjafastigheten, så att största möjliga antal varaktiga arbetstillfällenskapas. ' Jag går nuöver till att något kommentera reservationerna. I reservation 1 vill vpk ytterligare förstärka sambartdetägartde-boertde och brukartde. Genom den utformuirtg som lagförslaget har fåttkart i det ertskilda förvärvsfallet gararttier skapas för att egendomertförvärvas av.yrkeskunrtiga persortcr, som också avser att bosätta sig på ochbruka berörd fastighet, varför jag föreslår att reservatiortCrt avslås. I reservation 2 vill slopa förvärvsprövningenför fysiska personer. Utskottet anser att ytterligare inskränkningar av lagenstillämpningsområde skulle försvåra möjligheterna att uppfylla dejordbrukspolitiska målen, varför jag föreslår att också reservation 2 avslås. Reservation 3 från centerrt gäller kommurtala förvärv.Utskottet delar här jordbruksmirtisterrts uppfattrtirtg att uudantaget förkommunala förvärv bör vidgas något. Detta är särskilt angeläget för utvecklingav tätortsbebyggelse, varför jag föreslår att reservationen avslås. I reservatiort 4 vill folkpartiet avskaffaprisprövningcrt. I de förslag som firtns i propositionert och somutskottsmajoriteten ställt sig bakom görs en uppmjukrtirtg av priskorttrollen,men för att ävcrt en osund allmän prisstegring skall motverkas börprisprövningsregelrt firtnas kvar. Jag yrkar avslag på reservationert. Reservatiort 5 gäller rationaliserirtgskravet. På dertpurtkten har utskottet ställt sig bakom propositionen, därrationaliserirtgskravet ges mindre tyngd, varför jag föreslår attreservationert avslås. Reservationerna 6 och 7 från resp, tarupp åtgärder för landsbygdens utveckling. Propositionen, som ocksåutskottsmajoriteten ställt sig bakom, har en regiortalpolitisk profil, varförmotionerna bör kunna fillgodoses. Jag yrkar avslag på reservationerna 6 och 7, Reservation 8 från vpk gäller hembudsskyldighet,Utskottsmäjoriteten anser i likhet med vad som anförts i propositiorten att reservantenskrav är tillgodosett genom de skrivningar som gjorts. Reservation 9 från tarupp föreskrifter om bosättnirtg och brukande. Ur regionalpolitisk syrtpurtkt ärdet artgeläget att, som föreslagits i propositionen, paragrafen behållsoförändrad, dvs, att förvärvstillstånd fär vägras om inte persorten bosättersig på fasfigheten eller yrkesmässigt brukar den. Jag yrkar avslag påreservafionen, Reservatiort 10 från gäller vissaskyldigheter som kan åläggas förvärvarcrt när det gäller att vidtaga åtgärdersom behövs med hänsyrt till rtaturvårdcrt eller skogsvårdcrt.Utskottsmäjoriteten har följt förslagen i propositionen, och jag yrkar därföravslag på reservationen. Reservation 11 från tar upp skötsellagen. Detär angeläget att samhället har en viss kontroll över vad som händer med våråkermark. Utskottsmajoriteten delar jordbruksministerrts bedömning att det,frånsett en viss uppmjukrting, alltjämt bör krävas tillstårtd för att martskall få ta jordbruksmark ur produktion, Avslutnirtgsvis yrkar jag alltså avslag på samtligareservatiorter och bifall till jordbruksutskottets hemställan i betänkande1986/87:24, 31SVEN () replik: Jag blev något överraskad av det vackra ochfagra talet i anförande. Det förefaller som om jordförvärvslagenskulle lösa jordbrukets och skogsbrukets problem. Så är det inte, ,Det han säger är ofattbart för mig. talar om regionalpolifisk profil, något somjag också berörde i mitt inledningsanförande. Låt mig konstatera att vimoderater egentligen är de enda som har gått emot det här förslaget, sominnebär att samhället flyttar fram sina positioner ytterligare jämfört mednuvarande lagstiftning, säger att en ändrirtg av jordförvärvslagen skullemedföra en låg prisnivå på jordbrukets produkter och att jordbrukarna skulle fäeu god lörtsamhet. Det är ofattbart för mig, , Kan jag få enförklaring? talade om samhället. Det gjordeherr Jenrtehag också, men jag begärde inte replik den gången. Han sade att hanvill att samhället skall äga all mark. Det skall irtte finnas någon privatmark. Låt oss titta oss omkring litet. Hur ser det ut där samhället äger markenoch där samhället bestämmer över markcrt? De mest drastiska exemplcrt kan tasfrån , från många . Där äger samhället marken, och där sker omfattande naturskövling därför att det inte finrts någon ägare som haransvar. Den problemafiken uppstår. Titta också på mer rtärliggartde länder, därsamhället ägermarken. Det är inte rtågorttirtg att rekommcrtdera varken ur miljö- ellerproduktionssynpunkt. Jag vill vända mig till och säga, att jag troratt svenskt jordbruk och svenskt skogsbruk skall vara mycket försiktiga när detgäller att låta samhället flytta fram sirta positiortcr. Enligt vår uppfattningbör samhället flytta tillbaka sina positioner, så att jordbruket snart kan fåbli en fri näring. 32 ÅKESELBERG (s) replik: När det gäller regionalpolitiken vill jag sägatill att marknadskrafterna väl aldrig har setttill att människorna i glesbygden har fått sysselsättning och värdigaförhållanden, utan samhället har i stort sett alltid varit tvunget att gå inoch styra för att dessa människors behov skall tillgodoses. Jag vill ställa två frågor till ; Haräganderättert till jord och skog ökat demokratirt i samhället? Närhar äganderätten förbättrat demokratirt i samhället? Om mart går tillbakahistoriskt i tiden firtrter man att effekten helt klart här varit dertmotsatta, alltför . När det sedan gäller rationaliseringen är det klart belagtatt de rationaliseringar som har gjorts har lett till att priserna pälivsmedel har kunnat hållas nere och att människorna i näringen har kunnat fåen bättre tillvaro. 33 () replik; När det gäller regionalpolitiken, herrSelberg, sade jag i mitt inledrtirtgsartförandc att folk på olika sätt börstimuleras att investera i fastigheter och att jobba, I stället för tvingandeåtgärder finns det en lång rad åtgärder som kan vidtas för att stimulera folk. Ägandet har haft och kommer i fortsättningen att ha enenormt stor betydelse, inte minst i en sådan näring som lantbruket. Bondenlever fortfarande med ambitionen att överlåta någonting som han förvaltar tillnästa gertcration. Ägandet är nu på väg att bli formellt, där samhället går inoch bestämmer de gränser inom vilka man skall jobba, säger att låga priser, rationaliserirtgar osv.har gjort att prisnivån på livsmedel är lägre, och det är säkerligen riktigt.Men innebär det att prisnivån rtu är exakt deu rätta? vill ju avskaffarationaliseringskravet, vilket vi är överens om. Det måste innebära ettincitament för samhället att vid prisförhandlingar säga att fastighetsprisernaär lägre. Kapitalkostnaderna har redan styrts så att de har minskat.Konsumcutcrt skall där ha sin kompensation. Det är beviset när jag säger;Jordbruket sitter stadigt i samhällets knä, och om jordbruket inte snartkommer upp ur det knät kommer det att gå illa. 34ÅKE SELBERG (s) replik: När det gäller fastighetspriserna finns detskäl att påmirtrta om att jordförvärvslagcrt kom till 1979, rtär ni moderatersjälva satt i regeringS7 ställning. Varför kom den lagert till? Jo, det vartill stor del just därför att fastighetspriserna hade ökat och att man villebegränsa dem.