prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservation 23av och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 22 a (järnvägsnätets roll i totalförsvaret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avGunhild och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 23 a (sjöfarfspolifikcrt) Utskotfets hemställart bifölls med 263 röster mot 57 förreservafion 23 av och i motsvarande del. Mom. 25 (anslag till ) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafion 23av och i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 27 (kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. Först biträddes reservation 23 av ochIngbritt Irhammar i motsvarande del - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring 19 Prot.1986/87:134 däri som föranleddes av bifall till motion FÖ136 av . 2 juni1987 motsvarande del - med acklamatiort. ' Härefter bifölls utskottetshemställart med 264 röster mot 39. för reserva- tiort 23av och i motsvarande del. 17 ledamöteravstod från att rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(höjning av den allmänna encrgiskaftert för olja) Först biträddes reservatiort 2 av Sfig Josefson ochKarl-Anders i motsvarande del med 37 röster mot 17 för reservafiort 3av i motsvarande del. 264 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. i motsvarande del med 70 röster mot 36 för reservafion 2 av i motsvarande del. 211 ledamöter avstod från atfrösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 198 röster mot70 för reservafion 1 av m. fl. i motsvarande del. 51ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (höjning av bcrtsirtskatfert) Utskottets hemställart - som ställdes mot delsreservatiort 4 av m. fl. i motsvarande del, dels reservafion5 av och i motsvarande del, delsreservafion 6 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 5 (beskattningen av andra motoralkoholer än metanoloch etanol) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 (beskattningen av etanol som framställs av inhemskaråvaror) Utskottefs hemställan bifölls med 261 röster mot 56 förreservation 8 av m.fl. Mom. 7 (omedelbara ändringar i beskattningen avflygbertsirt) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 9av m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 8 (den framtida bcskaffningen av flygbertsirt) Förstbiträddes reservation 10 av m. fl. mot 19 förreservation 11 av . 155 ledamöter avstod frårt aft Härefter bifölls utskotfets hemställart med 166 röster mot 150 för reservatiort10 av m. fl. 3 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 9(beskattrtirtgen av gasol för motordrift) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avStig Josefson och Karl-Artders Peterssort - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottefs hemställanbifölls. Mom. 3(påföljdssystemet) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 68 förreservatiort 1 av m. fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (villkorlig frigivning) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av m,fl,, dels reservation 3 av Gurtilla Artdre och RiineBacklund -bifölls med acklamation. Mom. 5 (straffmätning vid återfall) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 4 avBjörn Körlof m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 6 (olika behandlirtgsmetoder) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafion 5 avGunilla och - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (könsrollernas betydelse) Utskottets hemställan bifölls med 229 röster mot 83 förreservafion 6 av m,fl, 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (kostrtaderna för brott mot crtskilda) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 7av m, fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (fjänsteansvaret) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBjörn Körlof m,fl, - bifölls med acklamatiort. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls, Mom. 1(husrannsakan m,m,) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskotfets hemställan med godkännande av den ireservation 1 av m,fl, anförda motiveringert - bifölls medacklamation. Mom. 2 (kroppsvisitation m, m,) Utskottetshemställan bifölls med 184 röster mot 134 för reservation 2 av -1 KarinAhrland m, fl. Prot.1986/87:134 Mom. 3 Mom. 1 och 2 (anslag till m, m,) Utskottets hemsfällan bifölls med 233 röster mot 72 förreservation 2 av och , 10 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3-6 Utskottets hemställanbifölls. betänkande 29 Punkterna 1 och 2 Mom. 1 (bidrag till pensionärsorganisationerna) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 156 förreservationen av m,fl, ' Mom. 2 Utskotfets hemställanbifölls. Mom. 13 (en stiftelse för framtidsstudier, m,m,) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 1 avBirgitta Rydle m, fl, - bifölls med acklamafiort. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Punkt 1(universitets- och högskoleämbetet) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avYlva och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 3 (översyrtcn av högskolarts administration ochanslagssysfem m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 156 förreservation 2 av m,fl. Mom. 1(reglering av priserna på fisk m, m, utom utsättning av lax m, m,) Utskottetshemsfällan bifölls med 174 röster mot 142 för reservafion 1 av , fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(utsättning av lax, annan laxfisk och ål) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 2 avSvcrt Lorentzort m, fl, - bifölls med acklamatiort, ' ~~ Mom. 3 (utsättrtirtg av lax i outbyggda älvar samtutsättrtirtg av rödirtg) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avSven m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 2 (enmiljökommission) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 38 förreservation 2 av och . Mom. 4 (miljöskyddslagens tillämpningsområde) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (samordning av lagstiftningert) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (ändring av 5 § miljöskyddslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKari och - bifölls med acklamation. Mom. 8 a (40 § miljöskyddslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLars och Artders Castberger - bifölls med acklamafion. Mom. S i> (41 a § miljöskyddslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 a (6 § miljöskyddslagen, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 9 b (effekterna av byggnation av motorvägar) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl och - bifölls med acklamation.. Mom. 77 ö (miljökonsekvensbeskrivningar för alternativalösningar) Utskotfets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. Il b (obligatoriska miljökonsekvcrtsartalyser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avArne son i m. fl. - bifölls med acklamatiort. Prot.1986/87:134 Mom. 12 (prioriterirtg av vissa mätningar) 2 juni1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservafion 13 av ochLennart Brurtander - bifölls med acklamation. Mom. 13 (miljöskyddet vid industriproduktion) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservatiort 14av och - bifölls med acklamation. Mom. 15 (nytt system för miljöskyddsavgiften m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 117 förreservation 16 av i m. fl. Mom. 20 (ekonomiska styrmedel) Utskottets hemsfällan bifölls med 163 röster mot 156 förreservafion 18 av m.fl. Mom. 22 (resurser till tillsynsverksamheten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 23 (avgifter för prövning och tillsyn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avKarl och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservationen avLars m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(den offentliga sektorns effektivitet) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 118 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (lagreglering av kommunalupphandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ertheflig redovisrtirtg) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 3av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (offentlig upphandlirtg som styrmedel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av . och -bifölls med acklamafiort. Utskottets hcmsfällart - som ställdes mot reservationen avLars m. fl. - bifölls med acklamation. 7 § Föredrogs lagutskottets betänkande 1986/87:32 om nykonkurslag m. m. 1986/87:90delvis, 1986/87:86 delvis och 1986/87:89 delvis), 1986/87:34om pågående försök med ett nytt frågeinstitut, m.m., 1986/87:36 om stöd tillpolifiska pariier (prop. 1986/87:150 delvis), 1986/87:30 om ytterligareförsöksverksamhet i frikommunerna, m. m. 1986/87:118), 1986/87:32om vissa frågor om vård av missbrukare (prop. 1986,/87:129), 1986/87:33 omersättning enligt avtal om läkarutbildning och forskning m. m. 1986/87:104och 1986/87:144), 1986/87:22 om ändringar idelpensioneringen, pensionstillskott till änkor m.m. (prop. 1986/87:133), 1986/87:18 om de statsanställdasmedbestämmande vid beredningen av regeringsärenden (prop. 1986/87:147) samt 1986/87:21 om högre låneandel vidbosfadslångivningcn fill vissa bostadsföretag (prop. 1986/87:155). Tredje vice talmannert meddeladeatt betänkartderta skulle debatteras i angivcrt ordning och avgöras i ettsammanhartg efter avslutad debatt. Först upptogs till behartdiirtg lagutskottets betänkande32 om ny konkurslag m. m. Nykonkurslag m. m. 1ALLAN (); Vi står nu i begrepp att fatta ett för vårrättsordning viktigt beslut, nämligen att antaga en ny konkurslag. Genom den nya lagert slopas dert nuvarande indelningen iordinär och mindre konkurs. I stället skapas ett enhetligt förfarande.Konkursprocedu-rcrt får, om uttrycket fillåts, en delvis ny juridisk kostym. Lagförslaget innehåller emellertid härutöver etfantal frågor av materiell betydelse. Här föreligger väsenfliga åsiktsskillnaderav principiell karaktär. Glädjande nog har vi borgerliga i huvudsak sammagrundinställning till de olika frågorna. Det är endast på några punkter därvår samsyn ej är fullständig. En väsentlig rättssäkerhetsfrågä avser fördelningen avbevisbördan. Skall den som söker återvinning av en räftshandlirtg bevisaattsvaranden varit i ond tro vid den relevanta tidpunkten eller måste svarandenvärja sig genom att vid domstolert göra gällartde att hart varken haft ellerborde ha haft kännedom om sådana relevanta omstärtdigheter som kortstifuerarortd tro? Lagförslaget lägger den processuella bördan på syarandcrt.Bevisbördan sägs vara omkastad. Skall vid återvinning rättsfaktum vara, såsom nu ärfallet, insolvens eller i stället insufficiens? Hur långt skall konkursförvaltaren beakta andra intressenän borgenärernas vid avvecklingen av konkursboet? Det är framför allt på dessa principiellt centrala punktersom åsikterna bryter sig. Vi som företräder de borgerliga partierna här i kammarenhar- bl. a. för tids vinnartde - kommit överens om den närmare inbördesfördelningen av de olika ämnena. I enlighet härmed inriktar jag mig påkonkursförvaltarens roll i konkursen. idé är aft en insolvenf gäldenärssamlade tillgångar snabbt skall tagas i anspråk för att ge borgenärerna betaltför deras fordringar så långt nu medlen förslår. Förvaltarens huvuduppgift ärdärför att verka för en snabb och för borgenärerna förmånlig avvecklirtg av konkursboet.Som framhålls i reservation 1 anses det dock att förvaltaren ärskyldig aft beakta de anställdas intresse av fortsatt sysselsättnirtg.Nuvarande ordning är fullt tillfredsställande. Att på sätt propositionenföreslår genom lag ålägga borgenärerna ansvar för andra personerssysselsättning innebär dessutom ett främmande inslag i svenskkonkurslagstiftning. Så är fallet inte minst därför att def strider motkonkursinstifufefs grundidé att utsätta borgenärerna för ytterligare förluster utöverdem som konkursen i sig medfört. I reservationert åberopas ytterligare fleraomständigheter som talar emot det lagfästande som propositionert föreslår. Nära samband med frågan om konkursförvaltarens roll ikonkursen har spörsmålet om förvaltarens relatiort till tillsyrtsmyndighetcn.Att märka är då att tillsynert utövas av kronofogdemyrtdighefcrt, som samtidigtär ålagd atf vara verktyg för staterts borgcrtärsintresse i konkursen.Kronofogden uppträder med andra ord i dubbel skepnad, något som det firtrts allanledning atf uppmärksamma. Det ankommer på förvaltaren att självstärtdigtfatta alla sirta beslut. Def är lätt att iuse atf det med proposifionensställningstagande finns betydande risk för att de olika intressena infe hållsisär på ett från rätfssäkerhetssynpurtkt örtskvärt sätt. Dertna uppfattningligger till grund för vår inställnirtg. Med härtvisrtirtg till vad jag nu anfört ochtill vad mina borgerliga kolleger i fillämpliga delar kommer aft anföra ber jagatt få yrka bifall till de reservationer som de moderata ledamöterna iutskottet står Prot. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ny konkurslag m. m. 2BENGT (); Mirt uppgift är aft kortfattat redovisafolkpartiefs inställning fill proposifioncrt om ny konkurslag. Förslaget måste betraktas som en vällyckadlagstiftnirtgsprodukf med endast några skönhetsfläckar. Kritiken gäller främstfyra särskilda punkter. Till aft börja med handlar def om jävsregler förkonkursförvaltare. Förvaltarens oberoende ställning i förhållande till såvälgäldenär som borgenärer måste uttryckligen och otvetydigt markeras i lagen.Departe-mcrtfschefen har vid tre skilda tillfällen avvisat en sådan reglering.Men har ett erthälligt lagutskott gått på linje om införande avlagregler om förvaltarjäv, och den närmare utformningen får därvid övervägas ienlighet med utskottets synpurtkter. Vidare gäller det tillsynsansvarets framtida utformning.Kronofogdemyndigheten irtrtebar en tvivelaktig dubbelroll såsom såvälföreträdare för statens borgenärsirttresse som fillsynsmyndighcf i konkurser.Därför misstänker många enskilda borgenärer att kronofogden prioriterarallmänna mål, ofta angående skatter, framför de enskilda målen. Dennamisstänksamhet förstärks nu av kronofogdcrts inflytande genom sinrådgivningsroll i konkurser. Inom nuvarande organisation finns viss, men ejfullständig, möjlighet att separera borgenärs- och tillsynsrollerna. pågåromorganisation, och det hade då varit rätt tillfälle att helt separera dessaroller. Härigenom hade ökad trovärdighet skapats för kronofogdens opartiskhet ibåda rollerna. Vad beträffar frågorna om konkursförvaltarcrts möjlighetatt beakta sysselsättningsintresset vid avveckling av konkursboet och vissaregler om återvinning hänvisas till anföranden av medreservantcrrta AllanEkström, som har hållit sitt anförande, resp. , som kommer afthålla sitt anförande efter mig. En särskild fråga handlar om dataregisfrering avkonkursuppgifter. Missvisande registeruppgifter kan naturligtvis uppkomma äveni konkurs-sammarthartg och innebär då rättsförluster för gäldenären. Dettainträffar om det i aktuellt dataregister inte framgår atf ingivenkonkursansökan återkallats. Risken finns aft exempelvis kreditmöjligheternakan försvinna, såväl för närirtgsidkare som för privatpersoner.Socialdemokraterna i utskottet tycker visserligcrt aft detta ärotillfredssfällartde, mcrt vill uppskjuta en lagändring fill en oviss framtid.Urtder tidert struntar man tydligen i den enskildes dataintegritet: Avslutningsvis bör endast tilläggas att konkurslagenbehöver en kompletterande lagstiftning med regler för rekonstruktion avföretag i ekonomisk kris, som alternativ till konkursinstitutef. Folkpartiethar därför föreslagit utredning av en sådan rekonstrukfionsmodell. Frågan haruppskjutits , men kommer då förhoppningsvis att få en posifivlösning. Till slut yrkar jag för räkning bifall tillreservationerna nr 1, 5, 6; 7 och 8 i lagutskottets betänkande nr 32. Ny konkurslag m. m. 3MARTIN (): har ställt sig bakom huvuddelen avförslagen fill ny konkurslag. Men som framgår av reservationerna nr 6 och 7 harvi tillsammarts med och , främst av rättssäkerhetsskäl,motsatt oss två förslag till viktiga ändringar i återvinnirtgsreglerna. För attvinna tid har vi reservanter kommit överens om att jag skall kommentera de bådareservationerna. Återvinning i konkurs inrtebär att crt artrtars giltigrättshandling skall gå åter, om den på rtågot i kortkurslageu närmare angivetsätt har samband med Crt sertare irtträffad kortkurs. Det är därför crtrtaturlig utgångspunkt att en återvinningssökartdc skall styrka deomständigheter som måste föreligga för aft hans talan skall kunrta bifallas.Hittills gällartde regler om återvinnirtg av otillbörliga rättshandlingar ärutformade i enlighet härmed. Otillbörlighets-regeln har nämligen i gällanderätt dcrt irtrtcbördert aft ert rätfshartdiirtg, varigenom på etf otillbörligtsätt viss borgenär gynnats framför andra eller gäldenärens egendom undandragitsborgenärerna eller hans skulder ökats, går åter, om gäldenären var eller genomsitt förfarande blev insolvent samt den andre kände till eller bort känna tillgäldenärens insolvens och de omständigheter som gjorde rättshandlingenotillbörlig, I propositionen föreslås atf bevisbördan beträffandenärstående till gäldenären skall kastas om. Det föreslås nämligen att dennärstående till gäldenärert skall anses ha sådan kännedom om gäldenärenssituation att återvinning skall ske, om def infe görs sannolikt att dennärsfäertdc varkert hade eller borde ha haft sådart kännedom om gäldenärert.Man utgår således ifrån aft den närstående regelmässigt har kännedom omgäldenärens ekonomiska förhållartdert. För att hirtdra återvinning måste dennärstående alltså bevisa aft han inte har sådan kännedom. Vi reservanter har av flera skäl motsatt oss denna särbehandlingav närstående. Jag vill först erinra om att kretsen närstående är mycketvidsträckt. Till närstående räknas enligt lagförslaget inte bara den som ärgift med gäldenärert utau också gäldenärens barn, barnbarn, föräldrar, syskon,svågrar m. fl. samt den som på annat sätt personligen står gäldenären särskiltnära. Ett anrtat skäl fill att vi motsätter oss förslaget är aft avsaknaden avinsikt infe är rtågon omständighet som är skönjbar utåt. Det torde bli nästintill ogörligt att i efferhartd föra bevisning därom. Enligt vår meninguppstår det ert icke godtagbar rättsosäkerhet för dert rtärsfåendemedkontrahenfen. Majoritetert av remissirtstartserna avstyrker liksom vireservanter förslaget om omvänd bevisbörda för närståcrtde. Ävertutskottsmäjoriteten, som stöder proposifionen också i denna del, förefaller attvara något osäker om lämpligheten av den föreslagna regeln eftersom manskriver: "Def sagda innebär dock inte att man helt kart bortse från defarhågor som kommit till uttryck i mofionerna. Utskottet utgår därför från attregeringen kommer att följa den praktiska tillämpningen av den nya regeln ochvidtar de åtgärder som kan visa sig erforderliga." Reservation 7 gäller temat för motbevisnirtgvid fråga om återvinning av gåva. Enligt gällande regler kan en gåvasom fullbordats före konkursen gå åter, om det infe kan visas attgäldenären varken var eller genom gåvan blev insolvent. attåtervinningsfristen för närstående gåvofagare förlängs fill . Def råderenighet om detta förslag. Regeringert föreslår dock också aft temat förmotbevisrting, för att gåvotagaren skall uudgå återvinning, skall varagäldenärens sufficiens, i stället för som hans solvens. Majoriteten avremissinstanserna motsätter sig denna ändring, liksom vi reservanter. Jag kanske skall förklara uttrycken något. Irtsolvensinnebär en oförmåga att betala sina skulder efter hand som de förfaller tillbetalning. Om någon är insufficicrtt innebär det att skulderna är större än deutmätningsbara tillgångarrta. Irtför ett beslut i denna fråga är det viktigtatt erinra om atf insufficiens inte behöver vara något tecken på att en personsnart kanske försätts i konkurs. Det vanligaste torde nämligen vara att eninsufficicrtt person är fullt kapabel att betala sina skulder i rätt tid. Mängamänrtiskor med stora studieskulder, många som köpt egna hem och bohagtill detta liksom många företagare som nyligert startat etf företag kan varainsufficienta, dvs.ha skulder överstigande de utmätningsbara tillgångarna. Insufficiens kan lårtgt ifrån alltid uppfattas som teckenpä ekonomiskt trångmål. Insikt om en gäldenärs insufficiens kan således infeallmänt sett ge medkontrahenfen anledning aft avhålla sig från räftshandlirtgarmed gäldenären. Vi anser att regeringsförslagét i denna del inte ärförenligt med rimliga krav på rättssäkerhet och avvisar det, som framgår avreservafion 7. I propositionen föreslås aftkonkursförvaltaren vid avveckling av konkursboet skall beakta vad som är ägnatatt långsiktigt främja sysselsättningen, om det kan ske utan att borgertärernasrätt nämrtvärt förrirtgas - som det uttrycks i lagtexten. Från sida anser vi att det är viktigt attkonkursförvaltaren uttryckligen skall kunna fa hänsyn till sysselsättningen. Vitillstyrker därför förslaget. Detta förslag har emellerfid interemissbehandlats. På vårt inifiafiv ordnade utskottet en hearing för att få vetahur förslaget bedöms av representanter för olika intressert. Menirtgarrta vardärvid mycket delade. Mot förslaget anfördes bl. a. att kreditgivare ochleverantörer kan bh mer återhåltsamma med att bevilja krediter, om de vet attde vid en eventuell konkurs för företaget i fråga kan få mindre utdelning pågrund av atf sysselsättningsskäl - och infe ertdast borgcrtärcrts intresse avatt få utdelning -skall beaktas vid avvecklingen. Förslaget skulle kunna fåmotsatt effekt på sysselsättningen i sysselsättningssvaga områden på gruud avatt företag där skulle fä svårare aft erhålla krediter. Vi ccrtterpartisfer tillstyrker propositionen, men vi hari reservation 2 hemställt om att skall uttala vikteu av attregerirtgert noga följer tillämpningen av den föreslagrta regeln. Jag yrkar bifall till reservationerrta 2, 6 och 7. Ny konkurslag m. m. 4KARL-ERIK (vpk): I förslaget till rty konkurslag föreslåsunder 7 kap. 8 § atf konkursförvaltarcn i fortsättningen i viss mån även skallbeakta intresset av en långsiktig sysselsättning. Vi anser att det är rikfigt atf de anställdas intressen,liksom intresset från samhällets sida att främja sysselsättrtirtgen, får störreutrymme. Prot.1986/87:134 regeringert föreslagna skrivningen förändrar dock inte iegentlig mening 2 juni1987 dagens situation på detta område, ioch med att regeringert i sirt formulerirtg ,, , , , skriver att detta skall ske"utart att borgenärernas rätt wöm/ivrtrr förringas". Lagrådet påpekar att hänsyn till samhällets intresse avlångsikfig sysselsättning är ett främmande clemcrtt i kortkursirtstitutet ioch med att borgenärernas rätt i viss mårt inskränks. Detta är rtaturligtvisriktigt. Vi artser dock att samhällssysselsätfningen är ett minst lika legitimtirttresse som borgenärernas rätt. Hänsyrt till detta intresse bör därför sättasi system och ej enbart påpekas i Crt bisats. För att få crt adekvat bild av möjligheterna fill fortsattsysselsättning är det av stor vikt att förvaltaren också inhämtar informationav de anställda. Detta är även en viktig demokratifråga, liksom frågan om attde anställda informeras om alla förvaltningsåfgärder av betydelse. Vpk kräver alltså att de föreslagna skrivningarna skärps,så aft samhällets intresse av en långsiktig sysselsättning starkare beaktas,samt atf de anställdas rätt till inflytande och information garanteras. Med detta,herr falman, yrkar jag bifall fill motion L135. 5 (): Def förslag till ny konkurslag som vi behandlar ärav stor betydelse infe bara för näringslivet utan också för den enskilde.