prot · GA0942 · 1986-12-31 00:00:00 — Men jag tycker ändå att jordbruksministern har närmat sigfrågans kärnpunkt i och med att jordbruksministern redovisat vissa farhågor isammanhanget. Det gjorde inte jordbruksministern i svaret, och av denanledningen kände jag mig i högsta grad missnöjd med svaret. När man ställer enfråga i har man skäl att förvänta sig besked om vad det beror på atten åtgärd inte kan bli genomförd. Det är av den anledningen jag riktade densenare kritiken, att det inte verkade vara någon kommunikation mellanlantbruksstyrelsen som verkställande part och regeringen som uppdragsgivare. Överläggningen var härmed avslutad. Om antalet polistjänster de närmaste tre 13 8Svar på fråga -1986/87:225 om antalet polistjänster AnL 46 Justitieminister : har frågat mig om regeringen avser att minska antaletpolismanstjänster . Svaret på fråga ärnej! , AnL 47 (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret. Det var kort och koncist, men inte särskilt fylligt när det gällerdetaljer. Enligt uppgifter har statens arbetsmarknadsnämnd beräknat,att om skall kunna uppfylla de budgetdirektiv regeringengett , innebär det att 900 polistjänster kommer attförsvinna. Justitieministern säger att det inte är regeringens avsiktatt några polismanstjänster skall försvinna. Det är bra. Men då måste jagfråga: Vad är det för värde med att skicka ut budgetdirektiv som skulleinnebära ett försvinnande av 900 polistjänster om detta inte är avsikten? Påvilka områden anser justitieministern att kan görabesparingar av denna omfattning? I samband med rapporten har det talats om att göra störrepolisdistrikt, att på annat sätt göra personalomflyttningar, och det harredovisats vissa andra resonemang. Är det enligt justitieministerns uppfattning möjligt attgöra besparingar på andra områden än personal och tjänster i rikspolisstyrelsenoch polisens verksamhet i samband med budgetdirektiven? Det är trots allt så, att brottsutvecklingen är skrämmandei vårt land. Den statistik som redovisar för detsenaste halvåret är skrämmande. Brott mot förmögenhet har ökat med 22 %.Misshandelsbrotten har ökat . Våldtäkterna har ökat osv. Detär en mycket negativ utveckling. Hur skall man kunna göra besparingar inompolisen i den omfattning budgetdirektiven ger vid handen, när vi har en sådanskrämmande utveckling av rättstryggheten i vårt land? AnL 48 Justitieminister : redovisar vilka konsekvenser detskulle bli om man tillämpade det s. k. huvudalternativet, minus , över helaanslaget. Regeringens bedömning i detta hänseende kommer att redovisas i budgetpropositionensåvitt avser nästa budgetår. Jag vill nämna i sammanhanget att polisväsendet under densenaste tiden inte någon gäng behövt tillämpa huvudalternativet. Inför en eventuell ytterligare replik från jag också säga att vi lämpligen bör vänta med diskussion om användning avpolisens resurser för nästa budgetår till dess budgetpropositionen föreliggerpå börd. AnL 49GÖTE (): Jag anser att det finns anledning attdiskutera frågan om rättstryggheten i vårt land inte bara i samband medbudgetpropositionen utan även under löpande budgetår om utvecklingen är mycketalarmerande. Jag menar att utvecklingen är alarmerande. har detredovisats att bl. a. våldsbrotten har ökat mycket kraftigt. Jag måste åter ställa frågan till jusfitieministern:Vilken anledning finns det att skicka ut budgetdirektiv som regeringen redanfrån början anser att rikspolisstyrelsen.inte kan uppfylla? Rikspolisstyrelsenoch svensk polis arbetar under hårt ansträngda förhållanden. Varför skallde då behöva att utifrån av regeringen givna budgetramar knåpa mednedskärningar som är omöjliga och som inte stämmer med regeringens mål? Det ärett, meningslöst arbete. Det måste väl vara riktigt att redan från början, dåregeringen ger budgetdirektiven, låta direktivgivningen omfattas av störrerealism, så att ämbetsverken slipper arbeta utifrån felaktiga direktiv. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på frågorna 1986/87:163 och 164 om tekoindustrin Hans Nyhage har ställt två delvissammanhängande frågor till mig. Den ena avser åtgärder för tekoindustrin ochden andra denna industris framtid. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Låt mig först slå fast; Jag tror på svensk teko. Det harägt rum en positiv utveckling inom tekoindustrin. Med fortsatt satsning pådesign, kvalitet och teknik har svensk tekoindustri definitivt en framtid. Det finns ett kunnande inom denna bransch, som dock måsteutvecklas och tillvaratas mer . Det finns duktiga designers.iSverige, och tillverkarna är kvalitetsmedvetna. Det finns en teknisk kompetenssom kommer att utvecklas ytterligare när det produktionstekniska tekocentret iBorås startar.sin utbildningsverksamhet . Men vi får inte blunda för att det inom tekoindustrinfortfarande finns omställningsproblem. Den svenska tekopolitikens syfte är attskapa en livskraftig industri som kan stå på egna ben. Regeringen har underåren stött den svenska tekoindustrin med en rad olika åtgärder. Detindustripolitiska stödet har utformats som branschstöd i form aveffektivitetshöj ande och marknadssfödjande åtgärder. Under en följd av år hardet också utgått ett särskilt sysselsättningsbidrag för tekobranschen, det s.k.äldrestödet. Fr. o. m. innevarande budgetår har medlen för detarbetsmarknadspolitiska stödet för utbildning i samband med rekryteringfördubblats till 20 milj. kr. Det redan nämnda produktionstekniskacentret i får 5 milj. kr. detta budgetår och 2 milj. kr. nästa budgetår.Därutöver utgår medel till utrustning för tekoutbildning vid högskolan i . På det handelspolitiska området har lågprisimportenbegränsats genom bilaterala texfilbegränsningsavtal inom ramen för detinternationella multifi- beravtalet.Ett visst importskydd för svenska tekovaror kommer att finnas även under denärmaste åren men anpassas till det verkliga skyddsbehovet för olika tekovaror. Det samlade resultatet av dessa åtgärder har visat sig ien stabilisering inom tekoindustrin. Jag är övertygad om att vi nu är inne pårätt väg. AnL 51HANS NYHAGE (m): Jag ber att få tacka för svaret, men genomatt två frågor har sammanslagits i ett svar förlorar jag hälften av mindebattid, vilket rimligen inte kan stämma med intentionerna medfrågeinstitutet. Jag finner denna åtgärd högst anmärkningsvärd. Mina frågor ställdes mot bakgrund av gjorda uttalanden ipressen, vilka mig veterligt inte har dementerats. Det svar jag nu fått har etthelt annat anslag, vilket jag givetvis hälsar med tillfredsställelse. har beslutat att de statliga åtgärderna förtekoindustrin skall ha den inriktningen att målet skall vara en svenskmarknadsandel för tekovaror på hemmamarknaden om . Det ankommer påregeringen att verka så att beslut förverkligas. Detta harbevisligen inte skett i detta fall, vilket i all synnerhet gäller påkonfektionssidan där den inhemska andelen nu är nere i . Skulden för detta misslyckande tycks statsrådet, avtidningsuttalanden att döma, lägga helt på tekoindustrin. En så grav ochfelaktig anklagelse kunde bara inte få stå oemotsagd. Verkligheten är ju denatt de statliga åtgärderna inte varit tillräckliga. Det är således regeringspolitikensom i hög grad bär ansvaret för misslyckandet att nå 30-procentsmålet. Och inteblir det bättre av att vi tydligen inte ens skall utnyttja den rätt vi har inomramen för internationella avtal att skydda vår egen tekoindustri för en ohejdadlågprisimport. Här delar jag dock helt statsrådets uppfattning om att fållenskall sitta där den skall och därtill fast. Detta bör textilimportörerna tafasta på i sin ovederhäftiga kamp mot svensk tekoindustri. Statsrådet har vidare tidigare uttalat att svensktekoindustri är gammal och behöver förnyas, att den inte förstått attomstrukturera sig och rationalisera och att det brister i kvaliteten till men iden internationella konkurrensen. Hur kunde statsrådet tillåta sig att göra ett sådantuttalande som självfallet togs illa upp inom tekobranschen? Hur mångatekoindustrier har statsrådet besökt? Välkommen till ochstudera våra företag där, så kan statsrådet på ort och ställe ta del av hur detverkligen förhåller sig och därmed komma.till insikt om hur felaktiga dessapåståenden är. Härutöver måste man emellertid fråga sig hur det är medsamstämmigheten inom regeringen.. Industriminister har ju vidupprepade tillfällen varit närmast lyrisk i sin beskrivning av tillståndet itekoindustrin. Enligt industriministern är dess situation stabil. Den kan välhävda sig i konkurrensen. Den är en framtidsbransch, m. m., m, m. Dessa uttalanden går stick i stäv mot de uttalanden somstatsrådet har gjort. är min stilla undran: Vems uppfattning gäller iregeringen? För det första: Jag tror att det bästa är attdebattera när man får lyssna på vad folk verkligen säger. Jag tror att Hans Nyhage,som är en erfaren riksdagsledamot, också tycker att man inte skall debatteravad som står i tidningar utan att man skall fråga folk vad de har sagt. Ochmina åsikter om tekoindustrin har jag framfört här i kammaren. För det andra: Mina åsikter om tekoindustrin avvikervarken från industriministerns eller från min företrädares åsikter. Svensktekoindustri har haft en positiv utveckling jämfört med hur detvar . Produktionen inom tekoindustrin har ökat, nedgången inom konfektionsbranschenhar planat ut, exporten har haft en uppgång och sysselsättningen harstabiliserats. Men trots denna positiva utveckling vill jag understryka att detär absolut nödvändigt att fortsätta att satsa på teknisk utveckling, kvalitetoch design för att än mer förbättra konkurrenskraften när det gäller tekovaror. Förövrigt, , har jag besökt många tekoindustrier. AnL 53 HANS NYHAGE (m): Det sista som sade var trevligt- fortsätt med detta! Om statsrådet verkligen har gjort besök på tekoindustrierborde inte uttalandena ha blivit sådana som de blev. När man nu läser i pressenvad ett statsråd säger och dessa uttalanden har en så klart negativ inriktningreagerar man, i all synnerhet som uttalandena inte dementeras i pressen. Det ärväl ändå självklart att om man blir feltolkad i pressen försöker man rätta tilldet i samma press, men detta har mig veterligen inte skett i detta fall. säger jag om igen, herr talman, att jag i det svar somjag har fått ser att statsrådet så aft säga vill ta tillbaka de gjordauttalandena, och det gläder mig. Uppenbarligen är det på det sättet att det hargjorts oerhörda satsningar inom svensk tekoindustri från branschens egen sida.Den har verkligen förnyat sig. Man har en design av mycket hög kvalitet osv.Därför känns det obehagligt när sådana här felaktiga påståenden förs fram -påståenden som mig veterligen inte har dementerats förrän just . AnL 54 Statsrådet : Jag föreslårfortfarande att vi debatterar mellan människor och inte debatterar vad someventuellt har skrivits i olika pressammanhang. Det är nämligen omöjligt attvarje gång tillrättalägga vad som står i tidningar. Det tror jag att HansNyhage också har erfarenhet av. AnL 55HANS NYHAGE (m): . Jag tycker att det är riktigt att vi skalldebattera med varandra på detta sätt - det är värdefullt och bra att vi gördet. Men det är ändå alldeles uppenbart, att när pressen återger uttalanden somär så kvalificerat negativa och som strider mot verkligheten framstår det somhögst anmärkningsvärt att de inte dementeras på just det ställe där de harförts fram. Jag tyckeratt det är en rimlig begäran att så sker. När jag inte har sett en Prot;1986/87:42 , 1986 Om innehav av viss svensk luftvärns-, robot Om miljöproblemen vid viss planerad bilproduktion i sådandementi ställer jag mina frågor, och har jag fått svar, vilket jag tackarför. Överläggningen var härmed avslutad. 15 8 Svar på fråga 1986/87:226 om innehav av visssvensk luftvärnsrobot AnL 56 Statsrådet : har frågat mig vad regeringenvet om eventuella innehav av 70. De svenska bestämmelserna för export av krigsmateriel ärmycket restriktiva. I enlighet med de riktlinjer som fastslagits av riksdagenbeviljas inte exporttillstånd till stat som befinner sig i väpnad konflikt medannan stat. Regeringen har följaktligen inte meddelat exporttillstånd till Iranefter krigsutbrottet mellan detta land och . har det ett flertal gånger cirkuleratuppgifter om att skulle ha tillgång till det svenska luftvärnssystemet . Frågan är föremål för polisutredning. AnL 57 (vpk): Det är beklämmande att undanflykternatydligen fortsätter, trots att vi har fått en ny utrikeshandelsminister. Jaghar frågat: Vad vet regeringen om eventuella innehav av 70? Jag kräver att jag får svar på den frågan, inte någotannat. Jag är inte emot att det nu finns en polisutredning om hur Robot 70 harkommit till och om är inblandat. Men, , jag har intefrågat om det. Jag har ställt en mycket klar fråga, och jag vill ha ett svar påfrågan: Vet regeringen om Robot 70 finns i , eller vet regeringen detinte? Låt oss inte upprepa historierna om och Bahrein, dåSingapore bröt mot slutförbrukarintyget och vidareexporterade, trots att maninte fick göra det. Då var det undanflykter från regeringen, från UD, frånBofors.osv. tills bevis på bevis lades fram och man tvingades erkänna att Robot70 fanns i och Bahrein, exporterad dit via . Det harpolisutredningen visat, så det är klart. Låt oss nu få ett klart svar på frågan: Vet regeringen omRobot 70 finns i , eller vet regeringen det inte? Överläggningen var härmed avslutad. 16 8 Svar på fråga 1986/87:190 om miljöproblemen vid vissplanerad bilproduktion i AnL 58 Industriminister : i har frågat mig omindustridepartementet var medvetet om att Saabs lokalisering tillKockumsområdet i kundeinnebära problem avseende möjligheterna att uppfylla gällandemiljölagstiftning. Frågor om miljöpåverkan av industriell verksamhet prövas iförsta hand av . Industridepartementet harinte föregripit denna prövning genom egna bedömningar i samband med attSaab-Scania AB:s planerade etablering av biltillverkningen i diskuterades. AnL 59 i (m): Jag tackar för svaret. gjorde statsrådet stort nummer av att mansom kompensation för nedläggning av delar av i skulle etablera enbilfabrik nära Kockumsområdet. I efterhand harvi fåft reda på att det harstartats eh miljödebatt och att statliga miljömyndigheter har uttryckt stortveksamhet. Man har t. o. m. sagt att man vill stoppa verksamheten. Säkert tycker fler än jag, herr talman, att det ärförvånansvärt att regeringen först slår på stora trumman och att en statligmyndighet sedan säger: Så här får ni inte lov att göra, så här kan ni intebygga. Det är faktiskt förvånansvärt också med tanke på att tidigaresläppt ut betydligt mer än vad beräknas göra framöver. , herr talman! Vi har en borgerlig majoritet iMalmö. Vi tycker det är positivt att ges möjlighet att etablera sig ikommunen som kompensation för bortfallet av arbetstillfällen på . Mendet hade varit trevligt om vi hade fått beskedet av regeringen att frågan varlöst så att det var helt OK på miljösidan. vill jag uttrycka en from och sfilla förhoppningom att den här satsningen skall försvaras och försvaras på ett bättre sätt avstatsrådets partikolleger nere i - de gömmer sig nämligen . Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1986/87:229 om sysselsättningen i har frågat mig om jäg ärberedd att medverka till att sysselsättningen i kan räddas. Bakgrunden till frågan är situationen vid i . tillkännagav sina planer på attlägga ner eh av sina två metallurgier, nämligen den i . offentliggjordes ett planerat samgåendemellan svenska och finska till ett nytt bolag, Steel AB.Genom beslut lämnade regeringen erforderligtförvärvstillstånd för sammanslagningen. Enligt vad jag erfarit har MBL-förhandlingar nu slutförtsrörande framtiden för metallurgin i . Beslut har fattats om attstegvis avveckla metallurgin så att denna slutligen upphör underåren 1990-1991. Ca 200 personer beräknas då bli berörda. 1986/87:42 4december,1986 I samband med förvärvsprövningen förklarade ägarna sigvilliga att planera näringslivsfrämjande och sysselsättningsskapandeåtgärder för att minska de negativa sysselsättningseffekterna vid en eventuellframtida nedläggning av metallurgin i . Jag förutsätter därför att ägare, SKF,och Fiskars, gör alla ansträngningar för att lindra negativa effekterav den nu beslutade nedläggningen av metallurgin. Genom att detta beslutfattats så i förväg bör det finnas goda förutsättningar för företagenatt planera åtgärder som kan skapa ersättningssysselsättning, bl. a. genominvesteringar i . AnL 61KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret.Det var egentligen inte det svar som jag hade väntat mig. Enligt min fråga harju regeringen varit med när sammanslagningen ägde rum, mensysselsättningeffekterna verkar beröra mycket mer än metallurgin. Jag har ställt frågan mot bakgrund av den oro som sprittsi . Människorna där är vana att ta emot både negativa och posifivabeslut. Men de vill ju ha besked, och vet ingen vad beskedet kommer att gåut på. Det är min förhoppning att man från industridepartementetsoch industriministerns sida skall klargöra vad som kommer att hända ikommunen, som drabbas av dessa - som det heter - strukturomvandlingar. När manär med och godkänner ett sådant avtal som i detta fall måste det kunna ställasgarantier för att arbetstillfällena inte försvinner. Jag vill påpeka att industriministern i eninterpellationsdebatt för en månad sedan med sade: "Jag ämnar stå upp i denna kammare till försvar förÖrebro län, för människorna i , , , Degerforsoch , för att ta några exempel från län. Jag kommer att hävdaatt deras hemlän skall få utvecklas." Men då måste industriministern börja att arbeta för dessagrupper. Annars kan det gå så att när industriministern skall ta upp kampen, dåfinns det ingenting att kämpa för - eftersom storkapitalet har lagt ned sinverksamhet i de berörda kommunerna. AnL 62 Industriminister : Börja kämpa, sade . Jagundrar om han inte har hört talas om de två Bergslagspaket som jag lagt framför . AnL 63 (vpk): Jag är väl medveten om Bergslagspaketen ochockså om vad de innehåller. I stort sett är det öronmärkta pengar, och de skallfördelas på sju län och 23 kommuner. Skall man ha en rättvis fördelning tillalla dessa kommuner blir det inte många kronor - pengarna skall ju fördelas också. Räknar man något litet på detta när det gäller desysselsättningsskapande åtgärderna finner man att det rör sig om 2 milj. kr. påvarje kommun, om Då kan man fråga sig: Är det tillräckligt för att räddasysselsättningen i ? Såvitt jag vet kommer en delegation från Hälleforsmetallfack att ställa ungefär samma frågor. Jag hoppas att det då ges bättresvar än det jag fått här i kammaren av industriministern. Om ersättningen för vissa markskador Överläggningen var härmed avslutad. 18 8 Svar på fråga 1986/87:129 om ersättningen för vissamarkskador AnL 64 Försvarsminister : har frågat mig när ett ärendeavseende elva lantbrukare i Falköpingstrakten som drabbats av skador påjordbruksmark efter ett skyfall kommer att avgöras och vilkaersättningsprinciper som kommer att tillämpas. fastställde (prop.1983/84:6, BoU 6, rskr. 41) principer för ersättning från staten till följd avnaturolyckor. Principerna innebär att enskilda kan fä viss ersättning frånstaten för skada efter naturolycka som det inte går att försäkra sig mot ochsom inte ersätts enligt andra särskilda ersättningssystem. a. hem- ochlantbruksförsäkringarna ingår nurriera ett obligatoriskt heltäckande skydd. För skador som inträffade före , dåprinciperna började tillämpas, har regeringen lämnat ersättning medutgångspunkt i omständigheterna i det särskilda fallet. Ärendet med de elva lantbrukarnasansökningar om ersättning bereds inom , och jagkan därför inte kommentera det. Avsikten är att ärendet skall avgöras inomkort. AnL 65IVAR VIRGIN (m): Jag vill tacka försvarsministern för svaretoch hälsa honom välkommen hem efter resan till . Jag ärövertygad om att försvarsministern har gjort vad han kan för att förbättrasäkerheten för svenska FN-soldater i denna oroliga del av världen. Anledningen till min fråga är närmast att jag tycker detär rimligt att detta ärende nu avgörs snabbt. Det är sedanhändelsen som orsakade dessa svåra markskador på gårdar i Falköpingsområdetinträffade. Jordbrukarna där drabbades av något som man skulle kunna kalla fören snabb tvångsförsäljning av delar av marken när jorden flöt i väg - entvångsförsäljning som dess värre inte gav någon likvid. Det framgår av dendigra utredning som gjorts att markskadorna var betydande och att skördenivåndärför avsevärt sjunkit på den skadade arealen. Jag tycker att de ersättningar som utgår bör varaskattefria, eftersom de utgör kompensation för en långsiktigvärdeförlust. Lantbruksstyrelsens yttrande ger stöd för den uppfattningen. Mankallar skadan för egendomsskada, och man gör en utvärdering av förändringen igårdarnas avkastningsvärde. Jag hoppas att försvarsministern kan verka för attersättningen behandlas enligt dessa grunder. Om bemanningen vid sambandscentralen i Det kan vara svårt för en oinvigd att ha en bestämduppfattning om ersättningsnivån. Jag hoppas emellerfid att det sker en noggrannoch rättvis prövning från departementets sida. Överläggningen var härmed avslutad. 19 8 Svar på fråga 1986/87:179 om bemanningen vidsambandscentralen i AnL 66 Försvarsminister : har frågat mig omregeringen kommer att beakta de försvarspolitiska aspekterna vid sittställningstagande fill fortsatt bemanning vid sambandscentralen i . Frågor om tiillverkets sambandscentral i hardiskuterats i kammaren tidigare, . Vid det tillfälletframhöll finansministern att en försöksverksamhet med regional ledningscentrali östra tullregionen genomförs enligt beslut. Finansministernutlovade att om försöksverksamheten skulle gå ut på remisstill berörda intressenter. De försvarspolitiska synpunkterna kommer härigenomatt finnas med när regeringen senare har att pröva ärendet. Jag kan tillägga att handläggningenav frågorom personalinskränkningar vid bl. a. sambandscentralerregleras i förordningen om handläggning av vissa personalfrågor i statligverksamhet utmed rikets kuster. Av förordningen framgår att innanpersonalinskränkning genomförs skall myndigheten inhämta länsstyrelsensyttrande. skall i sin tur jåta bl. a. överbefälhavaren yttra sigöver den planerade åtgärden. Den försvarspolitiska aspekten är alltså vältillgodosedd vid handläggningen av denna fråga. AnL 67ANNA (): Jag ber att få tacka för svaret. Orsaken till att jag tagit upp frågan om sambandscentraleni igen är dels att jag anser att denna fråga är bedrövligt skött, dels ättden också har viktiga försvarspolitiska aspekter. Överste vid I 4 har gång på gång slagit larm. Hansäger: "Från försvarssynpunkt är utvecklingen alarmerande. sommarinen och armén ökar sina insatser i kustbandet redan i fredstid sker enreell minskning av närvaron inom den statliga myndighet som har huvudansvaretför ." Sambandscentralens folk och militära myndigheter haretablerat ett fint samarbete. Länsstyrelse, polis och landsting är ocksåengagerade. Som försvarsministern väl vet har hotbilden i bara ökat.Olovliga civila båtar, främmande militär verksamhet, smuggling ochindustrispionage gör att vi behöver ökad kontinuerlig närvaro i kustbandet ävensöder om . I stället får vi uppleva att en modern fungerandesambandscentral skall hållas stängd alla , och helgdagar samtvardagar mellan på eftermiddagen.och kl. 8.00 . Hur kan man lämna ostkusten sä sårbar? Varför skulle enfiende slå till just mellan och när hela , ligger öppna? Och varför skulle en fiende angripa just påkontorstid? Försvarsministern säger i svaret: "Deförsvarspolitiska synpunkterna kommer härigenom att finnas med när regeringen senare har att pröva ärendet." Betyder det att försvarsministern här och klart kandeklarera att vad som pågår i är en försöksverksamhet som opartisktskall redovisas och utvärderas, innan den nuvarande avbemanningen eventuelltblir ? Den frågan är nog både länsstyrelse och militära myndighetertillsammans med mig intresserade av att få svar på. Prot.1986/87:42-4 december 1986 Om asbestisoleringen i marinafartyg Överläggningen var härmed avslutad. 208 Svar på fråga 1986/87:206 om asbestisoleringen i fartyg