prot · GA0935 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag skulle vilja vädja till bostadsministern att han ser efteri kungörelser och undersöker hur det hela fungerar i praktiken. Bostadsstyrelsenskriver enligt en promemoria som jag har fått från utredningstjänsten: "Ipromemorian om radonlån nämndes att bostadslån kan utgå för åtgärder mot radon,men i princip endast för flerfamiljshus. Möjligheterna, för ägare till småhusatt erhålla s. k. tilläggslån är i praktiken mycket begränsade, eftersomåtgärderna i första hand skall finansieras via den allmänna lånemarknaden.Åtgärder för att minska radondotterhalten är sällan mycket dyra, i flertaletfall kan radonet (även markradon) ventileras bort. inkl. värmeväxlare kostar sällan mer än 25 000-30 000kronor." Förmedlingsorganet i har meddelat att man lämnar lånmycket sällan. Det är på samma sätt som när en person går till banken, dys. detblir ingen subvention. Husets värde höjs och därmed måste man börja betalaräntor och amorteringar på det. Vi vädjar alltså till bostadsministern att se överbestämmelserna och att göra det snart. Vi måste tänka på att en människa dörvarje dag, därför att kraftfulla åtgärder inte har vidtagits. Prot.1986/87:35 : Om åtgärder mot hög radonhalt i bostäder Först vill jag säga till inte bara uttalade sig om gränsvärdena. Kommittén sadeockså att den inte kunde föreslå ytterligare åtgärder. I ställetbör man räkna med de åtgärder som redan har vidtagits och dem som har föreslagitsav, radonutredningen. anser vidare att man av praktiska skältills vidare får godta radonutredningens förslag avseende nya hus. Beträffande det tilläggslånsom taladeom vill jag säga att jag inte förstår att dessa lån skulle vara lika dyra somlån i bank. Det väsentliga beträffande tilläggslånen är ju att dessa lån ärränte- och amorteringsfria. Så billiga lån känner jag inte till att någon bankstår till tjänst-med. Nog måste tilläggslånen vara en betydande fördel. Men detär klart att summan är så liten att många drar sig för att göra det offentligti sammanhanget, och andra drar sig för besväret att söka tilläggslån. I och försig kan det därför finnas anledning att se efter om det hela är för krångligt,därför att det finns inbyggda säkerheter som skapar problem i sammanhanget.Jag kan säga till att jag får mängder av brev från människorsom skriver om sina bostadsbekymmer, sina mögelhus och hela Om åtgärder mot hög radonhalt i bostäder dennaproblematik, men ytterligt få skriver om problem med radonhus och ekonomin.Bland de 1 500 besvärsärenden som jag har tror jag inte att det i någotfall har vägrats tilläggslån på grund av radonproblem. Vederbörande kan ju hastoppat tidigare, eftersom de accepterat att länsbostadsnämnden eller andrahar sagt nej. När det gäller alla andra åtgärder kommer ärendet i fråga i varjefall upp. Jag är således inte alldeles säker på att problemet ligger däri. Vi får väl gemensamt se om vi genom bättre upplysning omde förhållanden som råder och om den risk för hälsan som finns kan komma ettstycke längre. Jag har gjort mig underrättad om att harutgivit en särskild skrift om tilläggslånen just för att skapa ökademöjligheter. Sedan vill jag framhålla att vi naturligtvis inte skallställa den ena faran mot den andra, . Det är självfalletutomordentligt tragiskt om det är så, att en människa dör på grund avatt det finns radon i berggrund och i hus. Men det är lika tragiskt att 20människor dör på grund av alkoholmissbruk. Vi får på ömse håll göra vad vi kan för att komma tillrätta med alla de problem som finns. Jag är villig att göra vad som ärrealistiskt och rimligt när det gäller radonet - precis som jag redan hargjort. Det har från sida lagts ned mycken möda ochmycket pengar när det gällt det - skulle jag vilja säga - ännu värre bekymretmed mögelhusen. 12BIRGITTA (): En av orsakerna till att man inte skriver såmycket om radonet är kanske att radon inte luktar. Man märker inte av det påsamma sätt som man gör när det gäller mögel. Man kan förtränga radonproblemet.Måhända gör man det därför att man tycker att radonet är obehagligt på olikasätt. Således är det, som också bostadsministern säger, väldigt viktigt medupplysning på detta område. Det måste klart upplysas både om faran i dettasammanhang och om det faktum att det är lätt att vidta åtgärder. Sedan till det här med pengarna. Om det är i anledning avradonutredningens uttalanden som cancerkommittén har yttrat sig, måste jagframhålla att de förslag som radonutredningen lade fram inte har genomförts.Utredningen föreslog en subvention på när det gäller de aktuella lånen,men någonting sådant har aldrig någonsin beviljats. Det är riktigt sombostadsministern säger - och det låter ju helt fantastiskt - att man fårränte- och amorteringsfria lån. Detta gäller emellertid endast om man har ettsmåhus som är belånat till sitt fulla värde. Om man har ett hus som är värt . på marknaden och har lån till detta värde - alltså det högsta somtillåts i sammanhanget - har man rätt att få ytterligare ett lån som är ränte-och amorteringsfritt. Men när marknadsvärdet har ökat på ett sådant vis attdetta lån kan låt mig säga gå in som ett vanligt lån på huset, måste man börjabetala ränta och amortering på vanligt sätt. De allra flesta småbarnsfamiljer som har ett så högtbelånat hus befinner sig i en otroligt svår situation när det gäller att överhuvud taget klara sin ekonomi. När man väl har fått sitt ränte- ochamorteringsfria lån, har marknadsvärdet på huset ökat, och så måste man börjabetala ränta och amorteringar. Man får alltså högre bostadsomkostnader - ävenom huset självfallethar stigit i värde. Men att huset stigit i värde har man ju inte så stor glädjeav så länge man bor i det. Vad man upplever som man bor i sitthus är ju att det är väldigt dyrt att bo. kan förefalla att vara ett väldigtlitet belopp när ett hus kostar . Men titta påsmåbarnsfamiljernas ekonorni! Om en sådan här familj redan har en väldigt höghyra, kan det vara omöjligt för familjen att bära just denna kostnad. Däremotrör det sig inte om någon stor kostnad för samhället. Jag tror att det föreligger en missuppfattning. Jag skullesåledes vilja råda bostadsministern - även om det kan verka övermaga - att talamed de förmedlingsorgan som i prakdken lämnar ut sådana här lån. De lämnarockså uppgifter av det slag som jag har berört här i kammaren. man i detta sammanhang ingen som helst hjälp genom subventionerade lån.Det är helt nödvändigt att vi ser till att det ges sådan hjälp. Om åtgärder mot hög radonhalt i bostäder Ja, det låter kanske litet övermaga, menjagvill säga att om det är några jag verkligen talar med, såär det med företrädare för förmedlingsorganen. På konferenser och kongresseröverallt i landet träffar jag företrädare för förmedlingsorgan och kommuner ochför andra som är verksamma på bostadsmarknaden. Tyvärr, , ärdet inte radonfrågorna som då tas upp. Det är faktiskt inte så, att förmedlingsorganentalar om den olycka det är att de inte kan bevilja subventionerade lån. Inteheller är beskrivningen korrekt när det gäller tilläggslånen. Visserligen kanett ränte- och amorteringsfritt tilläggslån som beviljas av bostadsstyrelsenomprövas . Då kan man också undersöka om några särskildaomständigheter har tillkommit . Kanskevederbörande vill sälja sin fastighet och ta ut en stor vinst på fastigheten.Under sådana förhållanden kan lånet sägas upp eller beslut fattas om att lånetej skall vara ränte- och amorteringsfritt. Situationen är dock följande: Om huset är fullt belånattill det marknads-mässiga värdet på orten får man, som , tilläggslån. Men om så inte är fallet, så att t. ex. det 500000-kronorshus som talade om visar sig vara belånat tillbara , kan banken enligt vad som föreskrivits bevilja ett lån på de10 000 eller kanske . som behövs, på sedvanliga grunder och mot sedvanligsäkerhet, och då beviljas inte något tilläggslån. Man kan naturligtvis diskutera omett filläggslån skall beviljas eller inte och hur stort ansvar som den enskildamänniskan skall ha resp. som samhället skall ha. Jag möter mycket ofta den frågani samband med dyra ombyggnader av mögelhus - sådana ombyggnader kostar igenomsnitt . men kan ibland gå . Det äraldrig så att den som köpt huset, byggt det eller svarat för det vill ta på sigdenna kostnad, utan det är samhället som skall ha ansvaret härför. Men vi måsteockså själva bära ett visst ansvar för det som vi gör, och det måste ocksåkommunerna göra. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades ; 1986/87:Skl32-Skl39till skatteutskottet 1986/87:Jol13 och Jol 14 fill jordbruksutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter Näringsutskottetsbetänkanden /87:6 och 8 6 § Anf. 14 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela aft blandmorgondagens ärenden upptas skatteutskottets betänkande 14, näringsutskottetsbetänkande 6 samt bostadsutskottets betänkanden 1 och 2 i nu angiven ordningfrämst på föredragningslistan. 7 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:110 av () tillutbildningsministern om lärarnas arbetssituation: Lärarnas arbetsmiljö har alltförlitet uppmärksammats; 1 många fall hamnar höga yrkesambitioner när detgällerkunskapsförmedling i konflikt med besvärliga socialabakgrundsförhållanden hos eleverna. Elevers otrygghet och bristandekoncentration skapar en arbetssituation som kan upplevas närmast som olidlig ivissa fall. En undersökning i visar på att redan tidigarehöga sjuktal bland lärare ökat drastiskt. Särskilt gäller det äldre lågstadie-och speciallärare. Särskilt oroväckande är att dessa lärarkategorier drabbas avmycket hög sjukfrånvaro när de närmar sig och alltså har en lång periodkvar av sitt verksamma liv som lärare. Antalet sjukdagar ökar bland allalärarkategorier. Bakgrunden till de ökade sjuktalen är med all sannolikheten försämrad arbetsmiljö till följd av att elever i allt större utsträckningkommer från otrygga miljöer. För barnens skull är det viktigt att, om de har enotrygg hemmiljö, skolan i så stor utsträckning som möjligt upplevs tryggt.Samtidigt kan skolan aldrig ersätta hemmet och föräldrarna. Situationen iskolan, som av många lärare omvittnas ha blivit besvärligare, bekräftar detta.Det är också allmänt omvittnat bland lärare att arbetsmiljön i skolan blivitförsämrad. Redan på lågstadiet är bristen pä koncentration hos eleverna -oron,oförmågan till lugnt lyssnande på instruktioner, inslagen av våld, hot om våldoch våldsamheter - tydligt märkbar. Alla yrkesverksamma har en rätt till arbetsförhållandensom gör det möjligt för dem att uppfylla högt ställda yrkesambitioner. I skolanär.detta i hög grad en fråga om resurser. har intensivt, understrukit att skolan måstefå behålla sina resurser även om elevantalet minskar. Detta är en viktigförutsättning för att upprätthålla skolans kvalitet. Om man tvärteriiot dennasyn ser skolan som ett sparobjekt kommer den alarmerande situation som finns imånga skolor att förstärkas. Jag skulledärför vilja fråga utbildningsministern: Har utbildningsministern observeratden alarmerande höga sjukskrivningen bland lärare och avserutbildningsministern att i så fall vidta åtgärder för att förbättra lärarnasarbetsmiljö? 1986/87:111 av i (m) till statsrådetBengt K. Å. om marknadsföringen av kollektiva hemförsäkringar: Hundratusentals LO-medlemmar haroch kommer att bli påförda en kollektiv hemförsäkring i strid motmarknadsföringslagstiftningen eller dess andemening. För det som erhållithemförsäkringen har följande marknadsföring tillänipats: En facklig avdelninghar vid ett möte beslutat att medlemmarna skall ha en kollektiv hemförsäkringhos . Därefter har information om detta gått ut till medlemmarna. De sominte vill ha hemförsäkring har tvingats sända in en reservation. Enligt min åsikt stred detta agerande motmarknadsföringslagen, och anmälde jag förfarandet tillkonsumentverket. Enligt uttalanden från KO var mitt konstaterande rikfigt, ochman tog kontakt med" , som uppmanades ändra sin marknadsföring,annars skulle företåget dras inför . Förvisso önskar inteFolksam figurera i , men av rädsla att förlora hemförsäkringarvidtar bolaget en åtgärd som sätter marknadsföringslagen ur spel men somsamtidigt måste anses yara en juridisk fint och ett brott mot lagstiftningensmening. måste de medlemmar som inte vill ha kollektivhemförsäkring reservera sig i strid mot lagstiftningen. Men denna kan kringgåsdå avdraget för försäkringen ändras från löneavdrag till enhöjning avfackföreningsavgiften. Huvudproblemet "negativ avtalsbindning"gäller fortfarande, men marknadsföringslagen kan tydligen inte tillämpas dådenna enbart gäller mellan bolag och enskilda.. Är statsrådet beredd att föreslåförändrad lagstiftning, så att "negativ avtalsbindning" enligt ovannämnda exempel omöjliggörs? 1986/87:35 1986/87:112 av ()till industriministern om statsbidraget dll statens institutför företagsutveckling (SIFU): Ett bra utbud för fortbildning förutsätter, liksom påandra områden, att det finns flera producenter som konkurrerar på lika villkor.När det gäller fortbildning för personer verksamma i små och medelstora företagär ett av de tre största utbildningsinstituten statligt. Det statliga utbildningsinstitutet var tidigare en enhetinom statens industriverk, SIND. 1980 omvandlades det till , . Enligt stadgarna skall institutetgenom främst fortbildningsverksamhet stärka de små och medelstora företagens livskraftoch utvecklingsförmåga. Förutom ett årligt anslag i storleksordningen 20 milj. kr.har institutet erhållit en tjänstebrevsrätt. Anslaget motiverades från börjanbl. a. med att insdtutet, genom att få en ny form vid sidan av SIND, ej längreskulle få tjänstebrevsrätt. Efter att det blev klart att sådant anslag skulleutgå sökte och fick SIFU tjänstebrevsrätten av postverket. I SIND:sutredningsrapport uppskattas värdet av denna rätt till ca 5 miljoner. I själva verket ges SIFUdärmed rätt att med portofri direktreklam få en avsevärd konkurrensfördel överandra utbildningsinstitut. SIFU konkurrerar inte på lika villkor med andrautbildningsinstitut. SIFU lever inte heller upp till den ursprungliga tankenatt särskilt nå kursdeltagare från små och medelstora företag. klarar den uppgiften bättre. , , har vid granskning av SIFU:sverksamhet funnit att den utbildning som SIFU erbjuder ges av en stor mängdkonkurrenter, och ifrågasätter därför SIFU:s roll iindustripolitiken. RRV föreslår i sin rapport att det statliga stödet till SIFUdras in. har uttalat sig kritiskt motSIFU:s tjänstebrevsrätt. utreder justden frågan. För att möta kritiken från RRV tillsatte SIND enutredning. Utredningen har föreslagit fortsatta subventioner av SIFU:sverksamhet, kanaliserade via SIND. Utredningens förslag innebär att manutestänger enskilda utbildningsgivare från de subventionerade program somförutses, där stödmedlens storlek skall bestämmas av SIND och SIFU i samråd.Det är uppenbart att tilldelningen av anslag till SIFU kan komma att påverkasav det förhållandet att SIND:s generaldirektör också är ordförande i . Förhoppningarna om att SIFU och SIND skulle inse behovet av eneffektivare verksamhet i lika konkurrens med andra utbildningsinstitut hardärmed grusats. Konkurrenterna kämpar utan subventioner. Det finns en stigandeirritation bland enskilda fortbildningsinstitut inom teknik, juridik ochekonomi över det statliga konkurrentstödet. När staten ger sig in påfortbildningsmarknaden skapas osunda konkurrensförhållanden. Jag villdärför fråga industriministern: a) Vilkenbetydelse anser statsrådet att de enskilda och osubventioneradeutbildningsgivarna med kursutbud, särskilt för små och medelstora företag, har? b) Vill statsrådetmedverka dll att dessa fortbildningsinsdtut får konkurrera med SIFU på likavillkor? c) att det finns något avgörande skäl för SIFU att erhålla bidrag förlöpande verksamhet, t. ex. marknadsföring? d) Avser statsrådet att inför nästabudgetproposition verka för att bidragen till SIFU avvecklas? 1986/87:113 av Margö (vpk) tillarbetsmarknadsministern om utbildningsförmånerna inom den offentliga sektornsyrkesområden: Den gemensamma sektorn har under desenaste åren diskuterats flitigt. I huvudsak har debatten handlat omkostnaderna, effektiviteten, och huruvida verksamheten skulle skötas bättre iprivat regi. I den här interpellationen vill jag diskutera förutsättningarnatill studier inom vissa yrkesområden av den gemensamma sektorn. Det gällerpolis-, militär-, förskollärar- och sjukskötersketjänster. Dessa fyrayrkesområden har vissa gemensamma nämnare. Det råder polidsk samstämmighet omatt det är samhällets uppgift att svara för adekvat utbildning och att Sverigebehöver sina sjuksköterskor, förskollärare, poliser och militärer. Förtillträde till utbildningarna fordras gymnasiekompetens eller motsvarande.Utbildningarna är ungefär lika långa och omfattande. För dem som väljer att satsa på polis- och militäryrkenaleder utbildningarna till fast arbete. De studerande på dessa utbildningar fårsina studier till fullo betalda genom att de får lön under utbildningstiden.Som anställda behöver de sällan försvara sin existens när den offentligasektorns kostnader granskas och kridseras. Förhållandena för dem som söker sig en framtid inomsjukvården och barnomsorgen är annorlunda. De som vill bli sjuksköterskor ellerförskollärare får själva svara för kostnaderna under utbildningen. De kan intealldd vara säkra på att få fast anställning i det yrke som de har utbildat sigtill. De får ofta stå till svars för den offentliga sektorns kostnader. De skilda förutsättningar för utbildning och arbete inomde här nämnda yrkesområdena inom den gemensamma sektorn påverkar urvalet avstuderande. Det könsmässiga urvalet är påtagligt. Med hänvisning till vad som anförts frågar jagarbetsmarknads- och jämställdhetsministern: Vad är orsaken till attutbildningar till polis- och militäryrken berättigar till lön ? Kommer regeringen att föreslånågra åtgärder så att utbildningar inom den offentliga sektorns vård- och omsorgsområden ur förmånssynpunkt närmas utbildningar till polis- och militäryrken? Prot.1986/87:35 8 § Meddelande om frågor ' 7" Meddelades att följande frågorframställts 1986/87:190 av i (m) till industriministernom miljöproblemen vid viss planerad bilproduktion i : En del i det s! k. Malmöpaketet,med anledning av nedläggningen av den civila fartygsprodukdonen vid KockumsVarv i , var satsning på en bilfabrik på varvsområdet. Efter handhar uppenbara miljöproblem aktualiserats i samband med nämnda bilproduktion. Var industridepartementet medvetetom att lokalisering till Kockumsområdét i kunde innebära problemavseende möjligheten att uppfylla gällande miljölagstiftning'? 1986/87:191 av () till statsrådet om åtgärder mot våld i skolan: Under dén har viuppmärksammats på de alltmer tilltagande våldstendenserna i skolan. Som exempelkan nämnas att , 1985 - den 15oktober 1986 fått ta emot 58 anmälningar om fall där lärare blivit misshandladeay elever. Samtliga dessa fall har varit så allvarliga att de föranlettsjukskrivning av läraren i fråga. Det finns skäl att anta att ytterligare ettstort antal incidenter förekommit därutöver. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder är regeringen bereddatt vidta för att komma till rätta med dessa missförhållanden? 1986/87:192 av () till justitieministernom arbetssituationen i polisdistrikt: Polisen är hårt ansträngd iStockholms läri, särskilt i den södra delen. Mest allvarlig ärarbetssituationen i polisdistrikt, som omfattar , ochHuddinge med totalt 150 000 invånare. gjordes där 27 000polisingripanden, vilket betyder 126 ingripanden per polisman. har 211polismän, vilket är vida mindre än jämförbara polisdistrikt i andra delar avlandet. Detta leder till alltför stort antal nedlagda utredningar, minskadrättssäkerhet och lägre anmälningsbenägenhet. Ianledning av det anförda får jag ställa följande fråga dll justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministernberedd att vidta för att förbättra situationen då det gäller brottsbekämpningeni de nämnda delarna av ? 1986/87:193 av () till finansministernom mervärdeskatten på uppfinnarverksamhet: Genom en ändring i mervärdeskattelagenden infördes mervärdeskatt på uppfinnarverksamhet och närbesläktadverksamhet. Syftet var att uppfinnarverksamhet ej skall drabbas av kumulativaeffekter beträffande mervärdeskatt, utan att mervärdeskatten bör föras vidaretill den industriella applikationen av uppfinningen och därifrån vidare tillden slutliga förbrukaren eller användaren. I strid mot ovanstående principer ansåg dockriksskatteverket att-det var omöjligt att intolka mervärdeskattepliktighet för patentbyråer i den nämnda lagändringen. Det gör att den för uppfinnarverksamheten väsentliga kostna den för sakkunnig hjälp från patentbyrå ej kan föras vidare, vilket dén skulle kunna om patentbyråerna blev mervärdeskattepliktiga. Det har särskild betydelse när det gäller att uppnå likvärdiga konkurrensvillkor med utländs ka patentbyråer. Den väsentliga ekonomiska effekten vore då att tjänster för utländska kunder kan räknas som export och således ej skall vara mervärde- skattepliktiga. ' Mot bakgrund av det anförda vill jag ställa följande frågatill finansministern: Avser finansministern att föreslåändring-i mérvärdeskattelagén så, att de påtalade problemen för svenskapatentbyråer undanröjs? 1986/87:194 av () tillutbildningsministern om den tekniska utbildningen för flickor: Bristen på tekniker i ärett problem för hela samhället. Överallt ropas det efter tekniskt utbildadpersonal. Det gäller då att ta vara på alla tekniska begåvningar som finns. Denkönsmässiga snedrekryteringen till teknisk utbildning är stor. Flickor somsöker sig dit hoppar ofta av trots att de har förutsättningar att klarastudierna. De känrier sig främmande för det mansdominerade språket iundervisningen och får inte heller lika mycket uppmärksamhet av lärarna som pojkarna. I en klass med enbart flickor skulle de problemenundvikas, och flickorna skulle få en bättre undervisning och störreförutsättningar att genomföra utbildningen med bra.resultat. Jag vill därför fråga omutbildningsministern är beredd att medverka till en försöksverksamhet medenbart flickor i någon klass i 4-årig teknisk linje. 1986/87:195av//ignW/?o/7«e-B;'ö(/vwr(fp) till justitieministern om föreslagen nedläggningav häktet i :' harföreslagit att häktet i skall läggas ned. Den besparing som skulleligga till grund för nedläggningsförslaget har kraftigt ifrågasatts, bl. a. medhänsyn till de merkostnader som blir följden av Prot.1986/87:35 utredningsmännens längre restider, rese- ochtraktamentsersättningar, tids-25 november 1986 spillan m. m. ] Med anledning av ovanstående villjag fråga justitieministern: Avserregeringen att presentera förslag som innebär att häktet i kommer attläggas ned? 1986/87:196 av () dll finansministern omden s. k. engångsskattens omfattning: Efter finansministerns besked har LO låtit ändra sin helsidesannons om den s. k.pensionsskatten. står det: "Genom engångsskatten förbättras statensfinanser med 45 miljarder till 30 miljarder ." Med anledning av denna nya information vill jag frågafinansministern: Har LO erhållit nya upplysningarfrån om den s. k. engångsskattens omfattning, innebärandeatt den i själva verket totalt uppgår till 45 miljarder? 1986/87:197 av () till bostadsministern omadministrationen av bostadsbidragen: Bostadsministern angav i enintervju i att han personligen ställdesig positiv till en överflyttning av arbetet med bostadsbidragen frånkommunerna till försäkringskassorna. Anledningen skulle vara att kassornabehöver fler arbetsuppgifter för att kunna behålla alla lokalkontor och attkassorna visat sig effektiva när det gäller den typen av arbetsuppgifter. Medanledning av detta frågar jag bostadsministern: Avser regeringen överföraarbetsuppgifterna med bostadsbidragen från kommunerna till försäkringskassorna? 1986/87:198 av () till statsrådet . Å. om försäljningen av cigaretter: