prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet vill nu att det av den s.k.väghållningsutredningen eller i det allmänna trafikpolifiska översynsarbetetnärmare utarbetas förslag till hur dessa alternativa finansieringsformer skallkomma till användning och att skall få ta ställning till konkretaförslag i samband med trafikpolitiska proposition. Detta är utrriärkt, men jag tycker kanske det är att varaförsiktig i överkant från utskottets sida. De projekt som jag har exemplifieratmed i min mofion, nämligen Vallsunds- och Rödösundsbroarna i , skullevägverket i och för sig relativt omgående kunna ta beslut om att låta byggaenligt den modell som jag föreslagit, dvs. Besparingarnaför i form av bortrationaliserade färjeförbindelser och förtrafikanter- Vidareutveckling av trafikpolitiska beslut na i formav sparad restid är mycket betydande och gör att ett byggande av broarna nuutan något som helst tvivel är en mycket god affär, utan att man för den skullbehövde anstränga de ändå så knappa väganslagen. Min otålighet, herr talman, kan ändå inte dölja den känslaav uppriktig tacksamhet mot trafikutskottet som jag känner, när man nu haraccepterat principen om alternativa finansieringsvägar. Därmed hör det varabäddat för konkreta investeringsbeslut , , ochdet får väl trots allt betraktas som en någorlunda tillfredsställande takt ibeslutsprocessen, med hänsyn till det tidigare mångåriga motionerandet ifrågan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (parlamentarisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 150 förreservation 1 av m.fl. () anmäldeatt hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 4 (anpassning till EG-bestämmelser) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 16 förreservafion 2 av . Mom. 6 (hastighetsbegränsningar av miljöskäl) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 19 förreservafion 3 av . 8 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (regionalpolitiska krav) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 41 förreservation 4 av och , Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:27 om anslag till Riksdagenoch dess myndigheter m, m. 1986/87:100 delvis). 9 § Påförslag av tredje vice talmannen beslöt kammaren medge attkonstitufionsutskottets betänkande 1986/87:28 samt skatteutskottets betänkanden1986/87:29 och 30 debatterades i angiven ordning och att voteringarna ägde rumi ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessa ärenden avslutats. Föredrogs betänkande 1986/87:28 omändring i ersättningsstadgan för ledamöter, m. m, (förs.1986/87:11), 1986/87:29om vissa beskattningsfrågor rörande jord- och skogsbruk samt 1986/87:30om vissa energiskatter m. m. Ändring i ersättningsstadgan för ledamöter, m.m. Först upptogs till behandling konstitutionsutskottetsbetänkande 28 om ändring i ersättningsstadgan för ledamöter, m, m. Ändring i ersättningsstadgan för ledamöter, m.m. 47 (vpk): Frågan om ersättning till vice talmännen ochutskottspresidierna har varit föremål för riksdagsbehandling vid fleratillfällen. Vi har kommunisterna intagit den principiellaståndpunkten att det är olyckligt men framför allt svårt att graderaarbetsinsatser i . Arbetsinsatserna är ju beroende av storleken på partiernalika väl som av vilket uppdrag det gäller. Vi anser att graderingar inte börkomma i fråga. har dock fidigare beslutat att sådana graderingarskall förekomma, och infördes ersättningarför.presidierna i utskotten, och höjdes arvodena för vice talmännen. Vi har inte ansett att vi har haft anledning attfrarnlägga motioner om att slopa dessa ersättningar, men vi har å andra sidaninte funnit det mofiverat att höja ersättningarna. Det förslag frånförvaltningsstyrelsen som föreligger till behandling här i kammaren innebäratt arvodena för de olika uppdragen skall göras om fill en viss procent avriksdagsarvodet. Bara det att man gör om tilläggsarvodet från ett visst belopptill en viss procentsats i förhållande fill riksdagsarvodet innebär i praktikenen arvodeshöjning. Vi vet ju av erfarenhet att de fixa beloppen alltid får enviss eftersläpning, eller att de i varje fall inte höjs lika ofta somriksdagsarvodet. Att göra om de gällande arvodena till en viss procent avriksdagsarvodet innebär alltså i prakfiken en höjning. Men utöver detta villförvaltningsstyrelsen och konstitufionsutskottets majoritet att arvodet förordförande och vice ordförande i utskotten skall höjas ytterligare. Förordföranden föreslår man en 50-procentig uppräkning av det nuvarande arvodetoch för vice ordföranden en 100-procenfig uppräkning. Vi från vpk accepterar att man gör om tilläggsarvodena påså sätt att de skall utgå med viss procent av arvodet som riksdagsledamot, menvi vill att denna höjning skall stå i relation till de värden tilläggsarvodenahade då de senast fastställdes. Därför har vi i reservation föreslagit atttilläggsarvodet för ordförande i utskott, i stället för som majoritetenföreslår, skall vara och för vice ordförande i utskott avledamotsarvodet. Jag yrkarbifall till reservationen. Vissa beskattningsfrågor rörande jörd-och skogsbruk 48STURE (): Ett enigt utskott står bakom det förslag somnu läggs fram för beslut. Avvikande mening finns endast på en punkt,den som berörde och som gäller tilläggsarvode till ordföranderesp, vice ordförande i utskotten. Utskottsmajoriteten har den uppfattningenatt våra utskottsordförande och vice ordförande är värda denna höjning med denmotivering som återfinns i utskottsbetänkandet. Jag yrkarbifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 30.) Kammaren övergick fill attdebattera skatteutskottets betänkande 29 om vissa beskattningsfrågor rörandejord- och skogsbruk. Vissabeskattningsfrågor rörande jord- och skogsbruk 49KNUT (); betänkande 29 behandlarvissa beskattningsfrågor rörande jord- och skogsbruk. Fem moderatareservationer återfinns i betänkandet, och alla rör skogsbeskattningen. Det är ganska häpnadsväckande att det fortfarande äromöjligt att överföra ett skogskonto från en bank till en annan utanskattekonsekvenser. har man till nöds kunnat acceptera attkontrolltekniska och administrativa problem motiverade motståndet mot enförändring mot större valfrihet. Med nuvarande tekniska resurser håller dessaargument inte längre, och för mig är det alldeles självklart att enskogsbrukare bör få den valfrihet som riiöjligheten att byta bank innebär. Jagbeklagar att utskottets centerpartister omöjliggör en ändring fill det bättregenom att ställa sig på socialdemokraterrias sida i denna fråga. När det gäller insättning och uttag på skogskonto anser vimoderater det märkligt att medan insättning får ske senast närsjälvdeklarationen skall lämnas, så måste uttag ha gjorts innanbeskattningsåret löpt ut. Detta förhållande är både ologiskt och orättvist. Föratt kunna vidta de skattemässiga åtgärder som kan anses påkallade närbeskattningsåret gått ut behövs det naturligtvis tidsmässigt samma utrymme föratt beräkna om uttag skall göras eller om insättning skall ske på skogskonto.Därför bör uttag från skogskonto få göras t. o. m. den dag dåsjälvdeklarationen skall lämnas. Moderata samlingspartiet anser att skogsvårdsavgiften, somtrots namnet naturligtvis är en skatt, bör avskaffas. Hur snabbt ensådan avveckling skall ske bör utredas, och i väntan på ett totalt slopande börskatten sänkas från nuvarande 0,8 till . Denna lägre nivå på skatten skulle förslå till attfinansiera de ändamål skogsvårdsavgiften ursprungligen var avsedd för, nämligenskogsbrukets gemensamma angelägenheter. Däremot bör inte skogsvårdsavgiften,som varit fallet, användas som regionalpolitiskt medel. När detgäller skogsbilvägar får dessa skrivas av direkt endast om anläggningen är avtillfällig karaktär. Som huvudregel gäller en avskrivningstid . Dessabestämmelser motverkar den önskvärda ökningen av virkesuttaget, ochavdragsrätten för skogsbilvägar bör betraktas som avverkningskostnad på sammasätt som vägkostnaderna vid exempelvis malmbrytning i dagbrott är omedelbartavdragsgilla. Vårsista reservation gäller stmkturrafionaliseringar. En statlig utredning hararbetat med strukturproblemen i jord- och skogsbruk och i sitt 1983 avlämnadebetänkande enhälligt föreslagit vissa skattelättnader för att stimulera till enbättre ägarstruktur. Lättnaderna i fråga gäller dels att avdragsutrymmet vidrationaliseringsförvärv skulle öka fill av skogsmarkens värde, dels attvid rationaliseringsavyttring ett särskilt avdrag på . skulle få görasvid beskattningen av eventuell realisationsvinst. har gått sedan utredningen framlade sitt betänkande, men regeringen haringenting gjort i frågan. Vi begär nu ett skyndsamt förslag från regeringen ienlighet med vad utredningen föreslagit. Med det sagda yrkar jagbifall till reservationerna 2, 3, 4, 6 och 8. Prot.1986/87:99, . Vissabeskattningsfrågor rörande 'jord-och skogsbruk 50 (): Skogen är som bekant en av vårt lands vikfigaste nationaltill-gångaroch har således stor betydelse för vår ekonomi och sysselsättning. Våraskogsprodukter exporteras fill största delen, och det är av stor vikt attskogsnäringen behåller sin ställning som en av våra viktigaste basnäringar. Idet betänkande, nr 29 från skatteutskottet, som vi nu diskuterar behandlas ettflertal mofioner om framför allt olika skogsbeskattningsfrågor. Fyraav motionerna berör förslag om ändringar i reglerna för skogskonton. I mofionSk331 föreslås att uppskovsfiden förlängs från nuvarande till , meden viss avtrappning . Imotsats till utskottsmajoriteten anser vi i att en förlängd löptidskulle få en stimulerande effekt på avverkningen, vilket ju var avsikten medden fillfäUiga höjning av insättningsnivån vid taxeringar somriksdagen beslöt om . Skogsbruketkräver, som vi framhåller i reservation 1, till vilken jag yrkar bifall, enlångsiktig planering, varför en förlängning av uppskovstiden är väl motiverad. avstyrker utskottet ett förslag att ett skogskontoskall kunna flyttas från en bank till en annan utan att behöva tas upp fillbeskattning. Här hänvisar utskottsmajoriteten fill kommande översyn av reglernaoch håller med om att lagstiftningen i detta sammanhang kan framstå som onödigtdetaljerad. Jaghar, herr talman, i alla andra frågor den största respekt för skatteutskottetsbetänkanden, men när det gäller denna fråga undrar jag ändå om den möjligen kanha något med dagens datum att göra. Nog låter det som ett aprilskämt när mananger kontrolltekniska skäl för att avstyrka denna motion! Detviktiga kan ju inte vara i vilken bank skogskontot finns, utan skatteprincipenatt beskattning skall ske när pengarna tas ut. Kontrolltekniska orsaker kaninte rimligen vara aktuella numera i denna fråga. Jag yrkar bifall fillreservation nr 2. Vissa beskatt/iings-frågor rörande jord-ochskogsbruk I den kommittémotion som avgivitom skogspolitiken begär vi bl. a. en samlad översyn av skogspolitiken ochpekar på att skogsvårdsavgiften bör utvärderas i avsikt att återföra sambandetmellan avgiften och skogspolitiken. Från har vi i ett särskiltyttrande pekat på vikten av att skogsvårdsavgiften verkligen används tillsådana ändamål som är till gagn för skogsbruket. Vi nämner där bl, a, åtgärderför att minska skador av försurning. har vi vid fleratillfällen kunnat läsa om de stora problem söm strömavbrott förorsakatjordbruket. har i mofion Sk385 föreslagit att vid anskaffning avreservelverk direktavskrivning skall kunna ske. Syftet med mofionen är givetvisatt stimulera installation av reservelverk för att uppnå ökad beredskap motströmavbrott, och jag yrkar därför bifall till reservation nr 7. 51 (): I skatteutskottets betänkande 1986/87:29behandlas vissa beskattningsfrågor rörande jord- och skogsbruk. Från centernhar vi reserverat oss på vissa punkter. Vi har reserverat oss för avskaffande avskogsvårdsavgiften från den 1 juh 1987, Anledningen härtill är att reglerna förskogsvårdsavgiftens storlek och användning har successivt förändrats.Skogsvårdsavgiften har ändrat karaktär, från att ha varit ett medel förutjämning av skogsvårdande insatser till att bli en extra punktskatt påjordbruket - eller rättare sagt skogsbruket. betalade skogsägarna in ca12 milj, kr. i skogsvårdsavgifter, motsvarande 0,9 %c av fastigheternastaxerade skogsbruksvärde. För /88 beräknas avgifterna till ca420 milj. kr. eller 8 %c på skogsbruksvärdet. Det är en 35-dubbling på dessaår. tas skogsvårdsavgiftsmedel i anspråk för att betalaregionalpolifiska åtgärder av olika slag, åtgärder som väl behöver vidtagas -vi har ingenting emot dem från sida - men som rätteligen skall betalasav statskassan och inte av skogsägarna som grupp. Det är där vi skiljer oss. hade skogsägarna viss service frånskogsvårdsstyrelserna på förmånliga villkor, men numera betalas höga timtaxornär man behöver utnyttja skogsvårdsstyrelsernas tjänster. När kostnaden för enskogsvårds-styrelsetjänsteman en hel dag kan ligga någonstans mellan 2 000 och3 . kan det knappast betraktas som en subvenfionerad taxa. Skogsvårdsavgiftenhar blivit en extra punktskatt på skogsbruket - en ren straffbeskattning avskogsägare. En avgift på kan betyda att mellan hälften och en tredjedelav nettot av en lämplig årsavverkning går till att betala avgiften. Detstimulerar knappast skogsägarna att öka skogsuttagen. Därför har vi ireservation 5 yrkat att skogsvårdsavgiften skall avskaffas. I reservafion 6 har vi reserverat oss för bättreavdragsmöjligheter för kostnader i samband med byggande av skogsvägar. Dettasyftar ju till att öka avverkningsvolymen i den svenska skogen. Vi anser inteatt skogsägaren skall behöva fördela avdrag på så som . Enstörre frihet härvidlag skulle säkert stimulera skogsuttagen. I reservation 7 slutligen har vi reserverat oss tillförmån för en motion om att skattemässigt ge möjUghet till direktavskrivning avkostnaderna för reservelverk.Genom en sådan direktavskrivning skulle intresset för installation avreservelverk stimuleras. Den gångna svåra vintern har medfört stora problem medelförsörjningen på många håll i vårt land. Skattebortfallet genom endirektavskrivning av sådana här reservelverk kan inte vara av större omfattningutan måste betraktas som mer eller mindre försumbart i sammanhanget. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservafionerna 5,6 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan. Låt mig sedan säga några ord om den förvåning som KnutWachtmeister uttryckte beträffande ställningstagande när det gällerskogskontona och en möjlighet att flytta sådana från en bank fill en annan.Leif trodde att utskottsmajoritetens ställningstagande i detta avseendevar ett aprilskämt. Framställningarna om att skogskonton skall kunna cirkuleramellan olika banker har förmodligen sitt ursprung hos någon bank, som anser sigha för liten andel av det ganska långsiktiga sparande som skogskontona iblandutgör. Redan nu finns en viss bank som betalar högre ränta än andra påskogskontomedel av skogskontots existens. Skulle konkurrensen mellan bankerna ge det resultatet attskogskontomedlen kom att vandra meUan bankerna skulle det uppståkontrollproblem av olika slag. Trots de ökade möjligheter som finns genomdatoriseringen i bankerna skulle det kunna bU rätt svårt att hålla reda påskogskontona. Det är inget litet antal det rör sig om. Riskerna för en omfattandekonkurrens är ganska stora. I anser vi denna avsättningsmöjlighet tillskogskonto alltför värdefull för skogsägarna för att vi skulle vara beredda attäventyra kontonas fillvaro genom att låta detta område bli något av en lekstugaför olika banker. Det är anledningen, , till vårtställningstagande när det gäller skogskontonas eventuella cirkulation mellanolika banker. Vissa beskattnings-frågor rörande jord-och skogsbruk 52 () replik: I många andraavseenden har och moderata samlingspartiet en gemensamuppfattning när det gäller fri konkurrens. När det gäller annan insättning påbank har insättaren möjlighet att välja mellan olika banker. Det förhållandetatt en bank kanske ger högre ränta än andra tar nu tillintäkt för att man inte skall tillåta en sådan cirkulation. Men det är väl baratill gagn för skogsbrukaren om han med hjälp av den fria konkurrensen kan fåbästa möjliga ränta. Försvaret från verkar vara denobotfärdiges förhinder. Självfallet gynnar det skogsbruket om det kan råda frikonkurrens mellan olika banker när det gäller skogskonton lika väl som när detgäller andra konton. 53LEIF () replik: Jag blev något förvånad när Karl-AndersPetersson tog till argumentet att kravet på möjlighet att flytta medel mellanbanker skulle emanera från någon bank som hade dålig andel skogskonton. Jagråkar själv vara anställd i den bank som lär ha flest skogskonton i det härlandet över huvud taget, nämligen . Det finns inga skäl för migatt Vissa beskattningsfrågor rörande jord-och skogsbruk ändraåsikt med anledning av.Karl-Anders inlägg. Vi är för den friakonkurrensen och tror att detta är rätt väg att gå. Jag är förvånad över hansinlägg. Jag kan försäkra att kravet inte emanerar från en bank som har dåligandel skogskonton - åtminstone inte vad gäller min person. 54 () replik; Jag har inte sagt att företrädernågon speciell bank. Om han företräder befinner vi oss iungefär samma ställning. Jag har också varit anställd i den banken under enlång följd av år. Det är inte det som är anledningen fill vårtställningstagande. Jag skall försöka att få utskottsledamöterna att inse vaddet är fråga om, nämligen eri skattefri avsättning, som skall beskattas dengång skogsägaren tar ut beloppet från kontot. Skogsägaren har rätt att göraavsättning på ett skogskonto av . Det betyder attdet för varje skogsägare kan röra sig om 10 konton. Det innebär också att manhar möjlighet att ta ut från det ena kontot och sätta in på ett nytt. Detta ger en ganska stor flexibilitet när det gäller attutnyttja skogskonton, en flexibilitet som är av mycket stort värde för den enskildeskogsägaren. Det är nämligen svårt att planera skogsuttagen så att det blir ettnågorlunda jämnt uttag. Därför har skogskontona ett mycket stort värde förskogsägarna när det gäller att planera avverkningarna och när det gäller attutjämna skattekonsekvenserna . Det borde vara ganskasjälvklart för varje ledamot av skatteutskottet att skogsägare skall ha rättatt göra denna utjämning. Vi har ingenting emot det. tror att det skulle gå att vinnakonkurrensfördelar genom att låta skogsägarnas pengar cirkulera mellan olikabanker. Vi tror inte det, även om vi vet att en bank betalar en procent mer iränta och på sä sätt försöker locka till sigskogskontona. Jag kan upplysa kammarens ledamöter om att fördelningen avskogskontona mellan affärsbanker, föreningsbanker och sparbanker är tämligenjämn. Det finns således inga större skillnader i detta avseende. Men om det börjar uppstå kontrollsvårigheter, genom låter kontona cirkulera mellan olika banker, då är risken stor att vi inästa omgång förlorar möjligheten fill insättning på skogskonto. Det vill viinte vara med om. 55KNUT () replik: sade att han med dettainlägg ville övertyga skatteutskottets ledamöter om att han har rätt som gåremot vårt förslag. Låt mig konstatera: Mig har han inte lyckats övertyga meddenna argumentation. 56 () replik; Herr talman! Jaghade inte väntat mig att jag skulle kunna övertyga . 57BRUNO POROMAA (s): Det betänkande som nu behandlar ärföranlett av ett antal motioner, som inlämnats under årets allmänna motionstidoch som gäller vissa beskattningsfrågor rörande jord- och skogsbruk. Till detta betänkande har knutits åtta reservafioner,vilka så gott som samfliga berör skogsbeskattningen. Skogsnäringen är - som alla känner till - en av vårt landsviktigaste näringsgrenar. Många är de som finner sitt och de sinas uppehälleinom den näringen även om antalet kraftigt har minskat och minskar på grund avstrukturförändringar. För den regionala balansen är skogsnäringen också av storbetydelse, då den i allmänhet är lokaliserad till orter och regioner som iövrigt har mycket ont om arbetstillfällen. Skogsnäringen svarar också för ca en femtedel av vårexport, och därmed har näringen en mycket stor betydelse för att upprätthållabytesbalansen. Det är därför av stort samhällsintresse att slå vakt omskogsnäringen och ge den möjligheter att expandera. Ett hinder för en sådanutveckling har varit råvarubristen, då det helt enkelt avverkades för litet ivåra skogar. Den årliga avverkningen låg tidigare vid , trots att alla utredningar och all beprövad vetenskapvisade att det fanns utrymme för att avverka ytterligare . Många massafabriker och sågverk fick importera mycket dyrbarråvara, vilket medförde att lönsamheten försämrades och möjligheterna tillinvesteringar minskade, och de så vikfiga sysselsättningstillfällen somskogsnäringen gav var i förlängningen hotade. Underawerkningen berodde på att många skogsägare - framförallt de privata - inte fann det vara förenligt med sina egna ekonomiskaintressen att avverka. föreslog därför regeringen i sinkompletteringsproposition en lång rad av åtgärder för att stimuleraavverkningarna, framför allt bland de passiva skogsägarna. En del avregeringsförslagen var av sådan art att de hamnade på skatteutskottets bord. a. föreslog regeringen, vilket också riksdagenanammade, att av köpeskillingen för rotposter och för leveransvirkeskulle få sättas in på skogskonto, mot tidigare 60 resp. . Detta skullefillämpas vid taxeringar; Redan nu kan resultaten av dessa åtgärder skönjas.Avverkningarna -framför allt hos de privata skogsägarna - har ökat.Råvarubristen är icke längre det stora hotet mot skogsnäringen. I anslutning till kompletteringspropositionen inlämnadesett antal motioner om skogsbeskattningen. Som sig bör utmynnadeskatteutskottets behandling av dessa motioner i ett flertal reservationer, somriksdagen sedan avslog. I stort sett likalydande reservafioner återfinns i dettabetänkande, och jag skall helt kort kommentera dessa. Att förlänga löptiden av skogskontot, som folkpartietvill, är enligt utskottsmajoritetens uppfattning icke behövligt. I stort settsamma förslag avslog senast . Vissa beskattningsfrågor rörande jord-ochskogsbruk Vissa beskatt/ii/igs-frågor rörande jord-och skogsbruk med ettmodifierat förslag, som mera detaljerat redovisas i den motion som legat tillgrund för reservationen. Enligt denna skulle uppskovstiden förlängas till 15 årmed en avtrappning av uppskovsbeloppet . Effekterna bliricke de som säger, utan det blir helt andra - som ocksåkänner till. Överföring av skogskonto från en bank till en annan ärockså ett förslag som återkommer från . Möjligheter måste ges, anserfolkpartiet tillsammans med vpk och , att göra sådanatransfereringar för att få bästa möjliga avkastning på innestående kapital. Detkravet avvisade två gånger under förra . I denna reservationpekar man inte heller på några nya förhållanden som skulle motivera att detidigare fattade riksdagsbesluten rivs upp. Samma mofivering kan användas förden tredje reservationen av om uttag från skogskonto efterbeskattningsårets utgång. Skogsvårdsavgiften aktualiseras av samtliga borgerligapartier. Folkparfiet nöjer sig med ett särskilt yttrande. kräver ensänkning, med siktet inställt på en avveckling, och går längst med kravpå en avveckling fr. o. m. kommande halvårsskifte. Vi socialdemokrater anser att nivån på skogsvårdsavgiftenär mycket väl avvägd. En sänkning eller ett avskaffande av avgiften kommer attinnebära att andra skattebetalare får vara med och betala skogsbruketskostnader för de skogsvårdande åtgärderna. Avgiften är viktig för atttillförsäkra skogsnäringens fortsatta existens och utveckling, ty genom dennaavgift finansieras skogsvården, och därigenom tryggas återväxten och ocksåråvamuttaget på . Avgiften är ej heller någon större pålaga förskogsägarna, då den är avdragsgill i deklarafionen. I en reservafion av och yrkas på enförbättring av avdragsmöjligheterna i samband med byggande av skogsvägar. Tilldetta vill jag bara göra den kommentaren, att det skulle strida mot degenerella principer som fillämpas vid beskattningen och mot de grunder somgäller i fråga om de särskilda reglerna för markanläggningar.