prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är möjligt att jag på ett bättre sätt kanbelysa det som jag tycker är problem, om jag säger: O.K., jag köperindustriministerns syn på att småföretagen har det ganska problemfritt.Det visar ytterligare det problem som ligger däri att man trots en ganska godlönsamhet har alldeles för låga investeringar i småföretagen och för den delenockså i näringslivet i stort. Investeringskvoten har trendmässigt fallit ändasedan 1970, och trots industriministerns beskrivning är det likadant . Jag fortsätter att återge vad som står iSmåföretagsbarometern, avsnittet om investeringar; Planerna inför de kommandetolv månaderna antyder att dessa investeringar kommer att mattas av. Endastreparationsföretagen har en jämfört med fidigare ökad investeringsvilja.Exportföretagen, som i större utsträckning än hemmamarknadsföretagen investerari maskiner och inventarier, kommer att dra ned investeringarna meninte i lika stor utsträckning som hemmamarknadsföretagen. Detta är problemen i ett nötskal, industriministern. Vadär det då som håller tillbaka investeringarna, trots att förutsättningar förexpansion finns? Det är mycket vikfigt att få svar på den frågan, och när vifått det är det lika viktigt att korrigera de fel som lett till den häreffekten. Jag har för min del tidigare nämnt några faktorer som jagtror spelar in: skattepolitiken med bl. a. de höga marginalskatterna men ocksåskatten på det arbetande kapitalet, som vi har diskuterat. Det kommer att blimycket intressant att se vem i regeringen som går segrande ur den striden.Förutom att jag hört industriministerns uttalande har jag hörten av industriministerns närmaste medarbetare ge uttryck för samma synsätt. Löntagarfonderna påverkar företagens framtidstro mycketnegativt - och det gäller inte minst de små företagen. När tänker regeringenlåta företagen behålla pengarna och göra egna framtidssatsningar i stället? Byråkrati och krångel har också sin givna roll i dettasammanhang. Jag är litet förvånad över att industriministern är så nöjd mednormgruppens resultat. Det som har kommit fram ur den gruppens arbete är juganska magert. Där tror jag att det finns avsevärt mer att göra. 23ANNE (): blev litet upprörd, tror jag, ifråga om förmögenhetsskatten, kanske framför allt över folkparfietsinställning. Det är alldeles rikfigt att vi i regeringsställning valde attvidta ett antal andra åtgärder först. Som kanske förstår fanns detefter ett långt socialdemokratiskt regeringsinnehav ganska mångaskattepolitiska åtgärder att välja bland. Vi genomförde t. ex. den nuexisterande 30-procentsregeln i fråga om förmögenhetsbeskattningen. Vi infördeockså ett utdelningsavdrag, vilket säkert industriministern känner till. Eftersom industriministern uppehåller sig så länge vid deproblem som en slopad förmögenhetsbeskattning för det arbetande kapitaletskulle ge, tolkar jag det så att det inte blir någonfing av med detta, även omThage i och för sig tycker att det kunde vara trevligt att försökagöra något. I bästa fall kan det tänkas komma någonting när den nu sittandeföretagsskatteutredningen blir färdig- och det lär, såvitt jag förstår, dröjaett litet tag. Det kommer att finnas förslag att ta ställning till på denhär punkten här i , eftersom kommer att läggafram förslag på samma sätt som vi har gjort tidigare - dock ej bara underhistorisk tid; det var inte det jag menade och inte heller det jag sade. Underde har vi lagt fram förslag i denna fråga fill , ochsocialdemokraterna har konsekvent röstat emot. Vi kommer naturligtvis att ge er ytterligare chanser, ochjag hoppas att det kan finnas något större förståelse för vilka problemförmögenhetsbeskattningen skapar för företagen. Industriministern uppehöll sig vid den goda lönsamheten ide existerande mindre företagen. Det är i mångt och mycket naturligtvisriktigt. Vad jag hade frågat om ursprungligen gällde faktiskt inte deexisterande företagen, utan det gällde först och främst den passus iregeringsförklaringen som handlade om åtgärder för att främja nya företag. Dåkan man inte bara svara med att säga att lönsamheten i de existerande företagenär god. Jag får därför återkomma till denna fråga och de frågorsom jag tog upp i interpellationen och som industriministern faktiskt inte harbesvarat, t. ex. den fråga som gällde de slopade offentliga monopolen. Kommerindustriministern att lägga några förslag på bord som i någon mångör konkurrensen likvärdig mellan småföretag och offentlig sektor? Om åtgärder för att främja nyföretagande, m. m. gav en ganska dålig förklaringtill att inte hade kommit med några åtgärder påförmögenhetsskattens område. Man hade först vidtagit andra åtgärder - och såkom man efter en, som man uttryckte det, förfärligt dålig socialdemokratiskregeringsperiod. Om jag minns rätt kom folkpartiregeringen efter en förfärligtdålig borgerlig regeringsperiod, eftersom folkparfiregeringen efterträddeFälldinrege-ringen. Sedan fill förmögenhetsskatten. Vad jag gjorde här italarstolen var att jag återgav de motiv som folkpartiregeringen - eller om detmöjligen var en annan borgerlig regering, men den saken kan kontrollera - använde för att inte lägga fram ett förslag omborttagande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital. Det finns alltså enproposition antingen från folkpartiregeringen eller från en annan borgerligregering till , där man motiverat varför man inte lade fram nämndaförslag. Det var alltså de motiven som jag återgav. Sedan bara en punkt till. Jag vill till att det var vackert att han erkände att det har gått bra för småföretagen.Men jag har faktiskt inte sagt att småföretagen har det problemfritt, utan imitt svar till de båda interpellanterna har jag uttryckt att småföretagen möterutvecklingshinder i form av brist på eget kapital, riskfyllda lån, speciellabehov av utbildning, otillräcklig information och service m. m. Det är vad jagerfar i min vardag, i de många kontakterna med småföretagen. Så visst möterdessa företag många problem och visst har de många problem. Det är ju det somvi försöker rätta till - vi vill hjälpa till genom regeringenssmåföretagspolitik. Jag menar att det är väsentligt att försöka undanröja dessahinder och att på olika sätt stimulera småföretagens verksamhet. Det har viockså lyckats med - dettamed den följden att vi har framgångsrika småföretag och att vi harett stort nyföretagande i vårt land. Jag förstår nu att ocksågläder sig över det. Förste vice talmannen anmälde attAnne och anhållit att till protokollet få antecknatatt de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1986/87:18 om gruvnäringen i har frågat mig dels vilka centralaåtgärder som regeringen ämnar vidta för att stärka insatserna inomprospektering och kartering inom och de övriga länen medgruvfyndigheter, dels vilka övriga åtgärder för länet som regeringen är bereddatt vidta mot bakgrund av dagens svåra arbetsmarknadspolitiska läge. Interpellationen är föranledd av aviseradeneddragning av gruvverksamheten bl. a. i . hävdar iinterpellationen att prospekteringsaktiviteten i landet har påverkats negafivtgenom att anslaget till ,gruvegendom (NSG) för prospekteringvar lägre /85 än /84. Det är ett påstående somjag måste korrigera. har förbisett det program för utökad prospekteringsom infördes 1983. Tillgärigliga siffror från NSGvisar på en uppgång i såväl företagens egna insatser i prospektering som deritotala prospekteringsverksamheten i landet . Nivån ökadeockså 1984, medan den i stort sett låg på en oföräridrad nivå.Aktiviteten inom prospekteringen har således genom bl. a. stadiga satsningarhållits på eri hög nivå. Även vad gäller forskning och utveckling inommineralområdet görs omfattande statliga satsningar dels inom programmet förutökad prospektering, dels inom ramen för styrelsens för teknisk utveckling(STU) verksamhet. Där kan särskilt nämnas insatser i fråga om djupprospekteringoch industrimineral. Beträffande insatserna i har 41,5 milj.kr. av det särskilda anslaget för utökad prospektering på ursprungligen 300milj. gått till olika prospekteringsprojekt i länet; däribland ettdjupprospekte-ringsprojektiSkelleftefältet. Därutöver har 52 milj. kr. avsattsför undersökningsarbetet i Stekenjokk. Mer än en tredjedel av hittillsfördelade 266 milj. kr. har kommit till del. Regeringen har alltså gjort stora satsningar pågruvindustri och prospektering. En stor del av dessa satsningar har kommitVästerbottens län till godo. återstår av programmet för utökadprospektering. Regeringen kommer senare att ta ställning till eventuellaytterligare åtgärder inom detta område. Vadsågäller andra fråga om vilka övriga åtgärder regeringen är bereddatt vidta för länet vill jag peka på den kraftiga ökning som skett av anslagettill för regionala utvecklingsinsatser under senare år.Anslaget har /83 ökat från 40 milj. kr. dll 60 milj. kr.innevarande budgetår. Härtill kommer olika former av lokaliseringsstöd sombeviljas företag i länet genom beslut av regering och myndigheter. Det regionalpolitiska stödet ger också betydande resultat,och det gäller inte minst . Sedan mitten av och framtill nu har lokaliseringsstöd lämnats till närmare 200 företag i länet medsammanlagt 280 milj. kr. i bidrag och 75 milj. kr. Stödet beräknas hamedverkat dll minst 1 000 nya arbetstillfällen. Till detta skall läggas att 52milj .kr. lämnats i form av sysselsättningsstöd till företag i länet som ocksåhar skapat nya arbetstillfällen. Regeringen har härutöver lämnat särskilt stöd till Uminovaoch förstärkt forskning och utbildning inom det biotekniska området i samtlämnat bidrag till investeringar och drift av Industriellt utvecklingscentrum(lUC) och Trätekniskt centrum (TTC) i . Utvecklingsfonden i har tilldelats ettdriftbidrag på 4,1 milj. kr. a. företagsservice. Regeringen har således gjort omfattande insatser iVästerbotten vad gäller såväl gruvnäringen som näringslivet i övrigt. Som jag tidigare vid ett flertal tillfällen nämnt här ikammaren pågår ett omfattande arbete inom föratt på olika sätt ytterligare förbättra regionalpolitiken. Regeringen kommer att ta ställning tilleventuellt ytterligare åtgärder inför det kommande budgetåret. 26ULLA ORRING (fp): Jag ber att få tacka för svaret, som tyvärringer mer pessimism än optimism. deltog jag och mina riksdagskolleger frånlänet i en träff anordnad av gruvfacket i . Även ochledande kommunrepresentanter från de berörda kommunerna var med. Syftet var attdiskutera inför 1990-talet. Framtida hot riieri äverimöjligheter för gruvindustrin i länet var föremål för analys. Den slutsats som drogs vid denna sammankomst var - ochingen kunde motsäga analysen, inte ens nuvarande direktören för nämnden förstatens gruvegendom, tidigare riksdagsledamoten - att om inga nyafyndigheter kan tas i drift faller 600 jobb bort inomSkelleftefältet. ÄvenStekenjokksgruvans ovissa framtid diskuterades. , , när vi har facit i hand, harhotbilden blivit verklighet, och de förväntade initiativen från regeringen haruteblivit. Stekenjokk läggs ner tidigare än beräknat, vid årsskiftet1987-1988, om inte särskilda insatser för prospektering tillkommer . Detbetyder bortfall av 182 arbetstillfällen direkt vid gruvan, förutom de ca 80jobb som beräknas försvinna i kommun inom ramen för den s. k.infrastrukturen. Verksamheten inom kommer dessutom att krympamed cä 400 jobb fram , enligt de varsel som har lagtsav . Detta är även beroende av den ogynnsammavärldsmarknadsprisutvecklingen, främst på koppar. Till detta måste fogas att ide flesta prisbildande länderna utanför har i en ökande omfattninggruvindustrin erhållit statligt stöd för prospektering och gruvundersökningar.Även andra kraftfulla åtgärder har vidtagits för att underlätta startandet avgruv- och metallverksamhet, när fyndigheterna väl är kända. Kostnaderna förden mest riskfyllda delen av gruv- och metallhanteringen finns alltså inte inomden kostnadsram som utgör basen för prisbildningsmekanismen i de länder somSverige konkurrerar med. varslar om neddragning med 500 jobbtill följd av både rationalisering och minskad råvarutillgång. Sammantaget betyder detta att 1 000 jobb försvinner igruvindustrin i fram om ingaextraordinära insatser tillkommer från regeringens sida - det är regeringen sombär det regionalpolitiska ansvaret. Från sida konstaterar vi attförödande konsekvenser kan förutses för inlandskommunerna men även för kustkommunen . I interpellationen har jag frågat efter insatser frånregeringens sida. Svaret innehåller inte ett enda konkret förslag. Att ettarbete pågår för att förbättra insatserna inom regionalpolitiken fick vi beskedom här i kammaren . I svaret finns enbart en uppräkning av vad somgjorts tidigare och en redovisning av anslagen till NSG. Även här har jaganledning att korrigera uppgifterna i svaret från statsrådet. Enligt deupplysningar jag fått, bl. a. från , har en klaravtrappning av anslagen skett efter det att regeringsskiftet ägde rum . År19811, ex. erhöll NSG 24,7 milj. kr. Inte under något av deefterföljande åren har anslaget uppnått denna storlek. är i många avseenden ett rikt län. Skog, malmoch vattenkraft är de stora naturfillgångar som försörjt inte bara länetsinvånare utan även försett landet i övrigt med oersättliga råvaror ochresurser. Den utbyggda vattenkraften spelar en stor roll för landets elförsörjning. Men , fru talman, behövs en solidarisk aktion, enriksplan, även för för att rädda länets inland. För ettflertal av länets gruvor kommer malmbasen sålunda att vara tömd en bit in på1990-talet. Energiska åtgärder måste därför till för prospekteringoch kartering för att finna nya fyndigheter. Jag vill ställa en direkt fråga till industriministern;Föreligger det, ett intresse och ett arisvar fråri stateris sida att irigå sompart i denna verksamhet även fortsättningsvis, eller skall jag tolkainterpellationssvaret negafivt på den purikteri? Irisatser för att finna nya fyndigheter är av betydandeintresse. Först och främst behövs en heltäckande kartering av länet.Västerbotten är ofillräckligt karterat - det saknas åtskilliga viktigakartblad, något som också under ett flertal år har påpekat.Regeringen har varit ointresserad. En av grundförutsättningarna föratt driva ett aktivt prospekteringsarbete är att det finns ett fullgottgeologiskt kartmaterial. Jag saknar, herr industriminister, svar på denpunkten. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 27BÖRJE HORNLUND (c): Det bekymmer som Bolidenbolaget förnärvarande har kommer att ställa till med många problem i berörda områden.Tyvärr är det inte det enda bekymmer som norra länsdelen länsinland och liknande områden i skogslänen har. När det gäller de frågor som har tagit uppfinns den verkliga kompetensen i gruvföretagen. Jag har på omvägar hört attföreträdare för väldigt gärna vill träffa industriministern för attredogöra för sin syn på möjliga lösningar av det problem som firiris. detlär ha varit rätt så svårt att få företräde. För miri del tror jag att det ärviktigt att det samtalet kommer till stånd. Därför vill jag frågaindustriministern om han här i kammaren vill tala om huruvida han är beredd attprioritera sin tid på sådant sätt att kunniga företrädare för Bolidenkoricernenfår tillfälle att i industridepartementet hos ministern redogöra för olikaförslag till lösningar. Industriministern berör också detta att länsanslaget nu ärpå 60 milj. kr. Men det kan samddigt sägas att efterfrågan på pengar är störreän så. Personligen tycker jag att det är synd att det inte finns möjlighet attgöra mera, när efterfrågan finns. Det är viktigt med en höjning avlänsanslaget, men vi har i kammaren tyvärr blivit nedvoterade då det gällerförslag i den riktningen. kommer också ett antal regeringsledamöter att fåett s.k. inlandspaket presenterat för sig. Det ställs rätt stora krav om manskall lyckas vända utvecklingen. Jag vill uttrycka den förhoppningen att deregeringsledamöter som får denna uppvaktning tänker sig för och visar storförståelse för vad dessa inlandskommuner vill. i har också gjort ettinlandspaket. De pekar på behov i storleksordningen . Det äralltså inga småsaker. Och industriministern talar här om 60 milj. kr. Avslutningsvis vill jag säga att harkommit i en mellanställning, eftersom växer kraftigt. Men större delen avlänets kommuner i övrigt har en utveckling som den nye länsarbetsnämndsdirektöreni - han tjänstgjorde då i men var utnämnd tillbefattningen i - betecknade som värre än bekymren i Norrbottenslän. Det visar att det nu finns anledning till ordentliga extrainsatser förVästerbottens inland men också för en del orter i kustlandsbygden. Sin vana trogen kastar ut oriktigauppgifter i kammaren. Eftersom tydligen har den här upplysningenom Bolidenkoncernen skulle jag gärna vilja veta när koncernen har begärt en tidför uppvaktning för att diskutera sina problem. Jag har faktiskt på eget initiafiv för fjorton dagar sedanhaft ett samtal med ägaren till . Eftersom tydligen hartillgång till eventuella tankar som kan ha också när det gälleruppvaktningar av regeringsledamöter vore jag intresserad av att få ta del avuppgifterna. I varje fall bör kontrollera sanningshalten i deuppgifter han lämnar i . Vad jag kan bekräfta är att representanterför inlandskommunerna har begärt dd för att överlämna material från enutredning månad. 3 protokoll 1986/87:22 Jag vill gärna utveckla mitt svar vad gäller de satsningarpå prospektering, forskriirig och utvecklirig som regeringeri gjort i och mediriförandet av det särskilda prospekteringsprogrammet. Det är program som inteens kände till. Syftet med programmet är att genom främst prospekteringöka livslängden hos befintliga gruvor och lägga grunden för nya gruvor. Sedan1983 har inte mindre än 266 milj. kr. beviljats som stöd till ett stort antalprojekt i hela landet. Av detta har, som jag redan nämnt i mitt svar, 41,5milj. tilldelats projekt i . Lägger man därtill de 52milj. som avsatts för undersökningsarbete då det gäller Stekénjokk framgåratt faktiskt erhållit en tredjedel av programmedlen, ochdetär ingen dålig insats som därmed görs för . Huvuddelen av de pengar som har fördelats har gått tillolika prospekteringsprojekt. Därigenom har undersökningar kommit till stånd avsåväl nya fyndigheter som befintliga gruvor. I har, som jag nämnt,stora undersökningar gjorts i . De pengar som har fördelats harinte bara gått till traditioriell prospekteririg - det är också vikdgt attgruvindustrin utvecklas och förnyas. Ca 25 milj. kr. har därför satsats påforsknings- och utvecklingsprojekt. Det är projekt som har dll syfte atteffektivisera och modernisera prospekteringstekniken eller att möjliggörautnyttjandet av mineralfyndigheter som det saknas teknik eller ekonomiskaförutsättningar för att nyttiggöra. Av programmet återstår . Prospektering är en mycketlångsikdg verksamhet. Det är därför för tidigt att uttala sig om det samladeutfallet av programmet, men redan nu kan sägas att en rad positiva resultat haruppnåtts. Jag sade i mitt svar till att det är förtidigt att uttala sig om vilka ytterligare insatser som kan bli nödvändiga förgruvindustrin. Självfallet är jag medveten om hur betydelsefull gruvindustrinär, inte bara för utan för hela landet. Trots de väldiga insatser som gjorts talar omointresse från regeringens sida. Det är ett mycket märkvärdigt uttalande, ochdet av en person som inte ens har bemödat sig om att ta reda på att riksdagenfakdskt har beslutat om ett särskilt gruvprogram på 300 miljoner. Densocialdemokratiska regeringen har prioriterat gruvsatsningarna. Det var dennya regeririgeri, deri som tillträdde 1982, som lade fram det särskildagruvpro-grammet - deri borgerliga trepartiregeringen hade inte bemödat sig omdet. Det var inte borgerliga riksdagsledamöter från som ansåg attdet behövdes insatser på gruvpolidkens område. Man gjorde inte ens försök attstoppa den nedrustning av gruvverksamheten som skedde under de borgerliga åren.Då satt både och tysta och tafatta i sina stugorhemma i . Den socialdemokradska regeringenfann när den tillträdde att den inte kunde fortsätta på den borgerliga vägenoch lade därför fram detta program. Jag begär inte att skallberömma programmet, men hon kan väl ändå bekräfta att det finns! Den uppgift som har lämnat om nedgången iprospekteringsverksamheten är inte riktig. NSG har genom en stor reservationfrån tidigare budgetår kunnat upprätthålla en hög nivå på den egnaprospekteringen. Även NSGhar fått del av 300-miljonersanslaget, varför statens egen prospektering harupprätthållits på en hög nivå. Detta är faktiska förhållanden. 29 (); Jo, industriministern, jag har faktisktbemödat mig att ta reda på hur det ligger till med verksamheten inomgruvindustrin i . Jag har bemödat mig så mycket att jag t.o. m; dllbringat . med att prya hos och då kommit underfund medsakernas tillstånd. Jag har varit nere i gruvorna, och jag har träffat folketsom jobbar i gruvindustrin. Jag har träffat kommunrepresentanter, och jag vetvilken oro som finns i länet. Det som förvånar mig är att regeringen under den långaperioden , då vi diskuterade de regionalpolitiska insatserna, intehar tagit ett enda initiativ till att förbättra arbetsmarknadsläget,sysselsättningsläget, i Väster-, botten. har inlandförlorat öyer 22 000, i huvudsak unga, människor. Det är lika mycket som om vii dag skulle lägga ned kommunerna . Det är somsagt i huvudsak unga människor som har lämnat länet. Jag tycker attindustriministern borde känna stor oro inför detta sakernas tillstånd. Jag vill säga att jag har uppfattat industriministern såsom han uttryckte sig tidigare i bl. a. den regionalpolitiska debatten den 1april - för det var väl inget aprilskämt, utan det var väl allvar? Då sadeindustriministern att regeringen skulle se över den regionalpolitiskaarsenalen, stärka näringslivet och sysselsättningen och att regeringen gårvidare i det regionalpolitiska arbetet. De förväntningarna har vi fråriVästerbotten haft på regeringen. Från sida är det inte bara jag,utan också pardbröder ute i kommunerna som har ställt dessa frågor tillindustriministern. Så till anslaget. 1981 fick NSG 24,7 miljoner. 1982 fickNSG 18,1 miljoner plus 5,3 miljoner från det särskilda 300-miljonerspaketet.Det blir 23,4 miljoner. 1983 kom man upp dll 9,8 miljoner av det ordinarieanslaget plus 12,7 miljoner från det särskilda anslaget. Det blir 20,5miljoner. Det finns en rad siffror som jag ber att få återkomma till. Jag vidhåller att NSG har fått minskade anslag jämfört medden tid då det var en borgerlig regering. 30 (); Sin vana trogen är grälsjuk.Uppgifterna om svårigheterna att träffa kommer från ledamöter ilänsstyrelsen, där diskussionen hade förevarit. Det är emellertid oviktigt. Det viktiga är i stället attidéer, när de finns, når fram. Om det nu har varit ett möte , har det kanske varit möjligt att resonera. Sedan till de otillräckliga länsanslagen. Det är oroandefrån länets synpunkt att det finns hur mycket pengar som helst till flyttning.Det är t, o, m, så - det har vi sett i en kampanj - att man beklagar att maninte hann bjuda tekniker norrifrån och söderifrån med familjer på fria resortill för att de där skulle få jobb. Då finns det tydligen pengar från olika företrädare. Mennär det gäller pengar till att skapa jobb på hemorten, på orter som harförlorat väldigt mycket folk sedan den socialdemokratiska regeringen tog över,då är det ont om pengar, trots att det är små belopp som det resoneras om. Jag skall inte orda mer om detta , utan jag hoppas attindustriministerns ögon skall öppnas något när han får uppvaktningar fråninlandskommunerna. Om det blir resultatet är det bra för inlandet. Annars blirdet lika besvärligt som det har varit hidntills, fram tilli dag. Sedan till frågan om . Jag kommer ihågdiskussionerna om och . Då var det ingen hejd på lokaliseringsstöd,frisläppta investeringsfonder på 25 miljarder och stora skattefördelar dll tvåav rikaste företag. Detta med nedskärningarna för är mycketstörre ingrepp för berörda orter än vad nedläggningarna av varven var förGöteborg resp. . Då var alla på alerten. kräver vi faktiskt attregeringen är på alerten också när det gäller och .