prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Detfinns skäl att även säga.det här, sä att det skall stå klart för alla vad somär och regeringens, såvitt jag förstår, gemensamma uppfattning,vilken går över partigränserna, om hur denna fråga skall hanteras. 58 vice talman (): Herrtalman! Jag vill säga att jag känner till att statsrådet hade ettsammanträffande med , vilket jag gav henne eneloge för. Jag tycker att det är bra att statsrådet håller så hårt i dennafråga. Jag har med oro sett att importen inte har minskatsärskilt mycket. Den har minskat något, men den ligger fortfarande på enrelativt hög nivå. Det är olyckligt. Även om vi båda är irriterade över dessauttalanden frän exempelvis mitt hemlän sä är detta verklighet. Jag utgår frånatt de siffror som cheferna på detta område har lämnat är riktiga. Då är detopsykologiskt att fortsätta att importera så mycket. Om användningen av returpapper 59Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag tror att vi skall ståfast vid att är ett frihandelsland med fri prisbildning. Jag kommer omen vecka att besöka , som är det största importlandet i dettasammanhang, för att diskutera miljöfrågor med min kollega där. Det är naturligtatt dessa frågor då tas upp. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 1986/87:214 omenergiförsörjningen i 60 Miljö- och energiminister : i har mot bakgrund avpågående diskussion om en eventuellt tidigarelagd start av kärnkraftensavveckling i en interpellation ställt följande frågor till mig: Vad finns det inom tidsperspektivet förenergikällor som kan ersätta den elförsörjning för och somi dag kommer frän och ? Kan statsrådet garantera att en avstängning avBarsebäcksverket inom inte kommer att innebära en höjning avelpriset eller en försämring av miljön? Regeringen arbetar med den redovisning avenergipolitiken som kommer att lämnas till , I detta arbetestuderas många olika alternativ och möjligheter. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att nu besvara defrågor som i har ställt eller ta upp någon diskussion omdem. Jag är inte heller beredd att kommentera de spekulationer om tidigarelagdstängning av som framförts i massmedia. 61 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Som framgick av statsrådets svar vill hon inte svara pådessa frågor , utan hon hänvisar till den redovisning som senarekommer att få. Men vi har blivit lovade en proposition till , ivilken regeringen skulle ta upp dessa frågor. Propositionen har ännu intekommit till . Min berättigade fråga är därför: När kommer dennaredovisning att presenteras för oss i ? Den försening som har skett innebär att inte kanbehandla proposifionen , utan den skjuts över . Varför har jag då skrivit denna interpellation? Jo, därföratt socialdemokraternas verkställande utskott presenteradenågon fo.rm av rapport eller uttalande där, man sade att 1993-1996 skulle manta två reaktorer ur drift. Dessa skulle ersättas med nya energikällor och nyenergi. Till det sista skall jag be att få återkomma med en fråga. Statsrådet säger vidare att hon inte är beredd att diskuterade spekulationer som har förekommit i massmedia om . Men vad ärorsaken till dessa spekulationer? Det är inte vem som helst som står för dem.Det är inte linje 3-anhängarna, dvs. centerpartisterna och kommunisterna, somhar stått för dessa spekulationer. Låt mig nämna några exempel. SSU har sedanlänge krävt en tidigare avstängning av . Broderskapsrörelsenhar också krävt det. Tidningen i.Malmö, som är ett trovärdigt organ närdet gäller statsrådets åsikter i de flesta frågor, har bedrivit en formligkampanj för att man skall stänga . Danmarksmiljöminister har ställt kravet att Barsebäcksyerket skall stängas . Om detta vill jag säga att det hela till stor del baseraspå en formlig lögnkampanj. För att ta ett exempel kan jag nämna attmotståndarna gång på gång hävdat att är det sämst placeradekärnkraftverket i Det är inte sant. Var och en som vill kontrollera detta kan plockafram en karta och se var andra kärnkraftverk är belägna. Man ser då att detfinns verk som ligger i områden med betydligt större befolkningstäthet än vadsom är fallet i . svarar för av elströmmen i södraSverige. Om man skulle plocka bort detta verk - jag tror inte att statsrådethar kurage nog att stå emot attackerna -, är enligt de flesta experternakolkraftverk ett trovärdigt alternativ. Skulle någon energikälla idagsnabbstoppas vore det väl kol, för sä mycket elände, sjukdomar och fördärvadnatur har blivit resultatet av kolanvändning. Man skulle sätta upp som mål attstoppa alla kolkraftverk i stället. Det räcker bara att titta ut i Europa- iÖsttyskland, , och finns stora områden avfördärvad Och död natur på grund av överdriven användning av kol. Det har i de yttersta av talats om att mankanske inte skall satsa på kol utan i stället på gas. Haltenbanken i harnämnts. Men för detta finns ingen färdig teknik . till 1993 ersättaBarsebäcksverket med gasverk är inte realistiskt: Dels är inte Haltenbankentekniskt utprovad, dels skall man bygga ganska långa pipelines. Det är intenågonting som man gör på fyra fem är. Vidare kan det tyckas förvånansvärt i både och har stängt av gasverk och byggt om dem tillkolverk i stället. 1 skall vi satsa på gas, någonting som andra intesatsar på, för att tillverka ström. Det kan innebära att vi som bor i , omBarsebäcksverket skulle stängas, kommer att vara utanelektrisk ström. Det kommer att bli mycket dyrare, och hyrorna kommer attstiga. Det talas också om att man tvingas till enchockhöjning av elpriset plus en höjning av olje- och bensinpriset. , herr talman! Hur går det uttag man tidigaretalade öm ihop med talet om ny energi? Vad är ny energi? Nya energikällor kanman köpa, men vad är ny energi för någonting? Jag skulle vara tacksam omstatsrådet ville ge. svar på denna punkt. 62IVAR (): Jag har viss erfarenhet av att inte få svarpå frågor. I det här fallet kan jag inte annat än tillstå att det finns vissaskäl till försiktighet med svaret, även om vi självfallet riktigtlängtar efteratt få veta vad som står i den proposition som eventuellt konnner den 14 maj.Jag tycker ändå det är en något överdriven försiktighet när miljö- ochenergiministern inte ens vågar beskriva verkligheten. Det är vad som behövs föratt ge i Malriiö ett ganska korrekt svar på hans fråga. har vi i en basproduktion av el istorieksordningen , som vi inte behöver för egen användning och somantingen nettoexporteras ellerexporteras i form av icke-utnyttjad kraftvärme.Vi haren basproduktion med vatten, kärnkraft, kraftvärme och mottryck. Det ärlätt att räkna ut att den var i den storleksordning jag nämnde, och den lärinte bli mindre . Det finns alltså en basproduktion av energi i somväl täcker bortfallet vid avstängning av . Borttagande avBarsebäckselen är alltså inte pä något sätt ett energiproblem. Så länge vinöjer oss med utnyttjandeav befintliga anläggningar innebär det inga nya investeringar, inga nyakostnader. Så några nya resurser behöver i och för sig inte tillföras. Kvarstår ett effektproblem när det gäller att plocka ner litet extraström tillSkåne. Jag har en fråga till miljö- och energiministern. och vid de allra första överläggningarna med partiledarna varfrågan uppe om att effektivisera befintliga ledningar ner till södra är en lönsam åtgärd, och den kan till stor del kompensera den brist päöverföringskapacitet som finns för att bibehålla en fullgod leveranstrygghet.Enligt de uppgifter jag har fått lovade miljö- och energiministern vid deförsta överläggningarna med partiledarna att detta verkligen var någonting somhon omgående skulle ta tag i. Arbetet skulle igångsättas mer eller mindreomedelbart. Hur långt har man kommit ? Det är ganska väsentligt att man päett rationellt sätt utnyttjar befintlig basproduktion i samband med att manpåbörjar en kärnkraftsavveckling. ondgör sig över kol. Alla skall veta attjag minst av alla älskar kol. Moderater och centerpartister var faktisktöverens om att höja kolskatten. Trots attSydkraft har ganska långtgående planer på 300 MW kolkondens i , behöverinte ta ett samtal med . Det kan möjligen gälla enplanering som görs enbart av förhandlingstaktiska skäl och ur naturgassynpunkt.I så fall har jag viss förståelse för det. I övrigt kan jag knappast se någonlogik i sådana planer. säger att man i och harkonverterat från gas till kol. Det är korrekt, men det bör ses i rätt tidsperspektiv.Detta skedde när oljepriset var högt och gaspriset högt. fick vissadispenser i det sammanhanget. Med nuvarande gaspriser och med tanke på prisernai det korta perspektivet lär det inte finnas någon som vill konvertera från gastill kol. Men, miljö- och energiministern, vore det inte på sin plats attverifiera denna verklighetsskildring? Därmed skulle få ettfullständigt svar också från mig som är en vanlig riksdagsledamot, även ommånga kanske inte sätter lika stort värde pä sådant som när miljö- ochenergiministern talar om hur verkligheten ser ut. 63STEN i (m): Vi har vid åtskilliga tillfällen här iriksdagen hört tala mycket engagerat i energifrågor. Jag tillåtermig dock att lita på den mängd av experter som talar om att den linje som IvarFranzén förespråkar inte är realistisk. Borttagande av är ingetproblem, säger . Man plockar ned litet ström till ocheffektiviserar ledningarna. Men när den situationen inträffar att där intefinns någon mer ström att plocka ned till , vad skall vi då göra? Då blirdet så att ljuset släcks ofrivilligt. Det är beklagligt att statsrådet inte vill gå upp i dennadebatt, för det hade faktiskt behövts. Ett av de besked som har kommit desenaste dagarna är att man skall "spara bort" av allkärnkraftsel. Det är målsättningen. Då kan man fråga: Har inte industrin undermycket mycket sparat el? ända sedanden första elchocken . Redan då började man spara och manhåller fortfarande på att spara el. säger man så här: Vi har ett så lågt energipris iSverige att det gott tål att höjas. O,K,, vi har ett lågt energipris. Men detskall då kompensera annat som är dyrt. Att i det läge som svensk industri i dagbefinner sig i, där ett lågt energipris är en konkurrensförutsättning,chockhöja elpriset, det kan innebära att vi förlorar många många jobb framöver. vet jag inte om statsrådet har rätt att komma tillbakai debatten, men är min fråga: Vad är nyenergi? Här vill mångamänniskor ha ett klart besked. 64IVAR (): i , jag har fakfiskt rättmycket kontakter med dem som anses vara experter, och det är inte någon av demsom när vi har resonerat om detta har hävdat att det är ett energiproblem attstänga , Icke en enda har gjort detta. Däremot har jag då klartdeklarerat att det är ett effektproblem. Det måste vi alltså åtgärda.Huvuddelen av det problemet kan vi åtgärda på ett mycket lönsamt sätt genom attgöra befintliga ledningar effektivare. Sedan måste vi gå vidare på den väg somSydkraft är inne på, med vägen mot en tids- och säsongavpassad eltaxa, som ioch för sig inte nödvändigtvis behöver höja priset över året men som väl höjerdet då vi har den högsta förbrukningen så att vi därmed får enrimlig morot, en rimlig stimulans att försöka använda annan energi. Sedan är det klart att jag är lika spänd som StenAndersson på att få en vetenskaplig utläggning av vad ny energi är. Såvitt jagförstår är det pä samma sätt med energi som med vatten - den kan aldrigförbrukas. Den kan bara ändra form och förorenas osv. Det är alltid energi sonihar funnits pä något sätt i vår tillvaro och som vi plockar fram i dekvaliteter som vi tycker att vi har behov av . I sak kanske någon nyenergi inte finns, men kanske i nya former och det är väl det mest intressanta. Även om jag inte är övertygad om att energiministern skallgä upp i debatten, så låt mig ändå säga så här: Om vi skall prata energi i detlängre perspektivet - och det kan inte skada - tycker jag att vi alla skallvara mycket medvetna om att all energi som vi vill använda i större mängd ochunder måste på ett naturligt sätt ingå i naturens egetenergikrétslopp. Gör den inte det, drar vi obevekligen på oss svårlösta ochdyrbara, för att inte säga olösliga miljöproblem i det långa perspektivet. Dettycker jag är en sak som vi behöver fundera över litet till mans. Om vianvänder den grundregeln för vårt handlande, då måste vi välja bortkärnkraften. Vi måste också välja bort fossila bränslen. Jag ser med spänning fram emot ätt energiministern-jag ärinte riktigt klar över hur uttalandet bör utformas - uttalar sig om hur denabsolut avgasfria motorn skall se ut och vilket bränsle den skall ha, vätgaseller någonting annat. Vi får väl se. Om reningen av avloppsvattnet i 65STEN i (m): vill jag fråga statsrådetBirgitta ; Vad är ny energi? Det är säkert många som med spänning väntar påen definition av det uttrycket. säger att det bara är ett effektproblem. Hanvill ha bort kärnkraften. Han vill ha bort den fossila förbränningen, och hanvill inte bygga ut vattenkraften. Var någonstans i sinnevärlden skall vi hämtaden energi som vårt land så väl behöver? konkurrerar faktisktframgångsrikt pä världsmarknaden tack vare en rik tillgäng pä energi, meri vadskall vi konkurrera med framöver, om vi skall följa det recept som presenterat? Det skall bli mycket spännande att se. En sak är säker;standarden för svenska folket kommer att sjunka och det mycket snabbt. Sedan laborerar med olika taxor. Men tilsyvende og sidst är ju frågan: Vad kostar det-totalt? Blir det dyrare enligtIvar modell än vad det har varit tidigare? Man kan ju, herr talman,bara titta litet grand utanför gränser. Då kommer man fram till attdet faktiskt satsas på en del av de energikällor, fru statsråd, som IvarFranzén så ivrigt kritiserar. Jag hoppas ändå att vi, när vi skall fatta de här besluteni riksdag, är mycket väl medvetna om vilka alternativ vi skall ha, såatt vi inte börjar stänga av, innan vi har sagt ifrån vad vi skall ha framöver.Här är en liten räddningsplanka för statsrådet, för i det uttalande som jagrefererade tidigare, står. det faktiskt som sista mening att den avvecklingenberor pä hur pass mycket man kan hushålla, hur pass mycket ny energi man kan fåoch hur pass många nya energikällor vi kan komma fram till. Men, fru statsråd,var försiktig ändå och gör inte något som kan bli mycket dyrt för svenskafolket. 66 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag har en kommentar att göra. Det har varit utomordentligt intressantatt åhöra denna debatt mellan två partier som gör anspråk på att bilda regeringtillsammans. Det blir mindre intressant om den olyckan skulle inträffa att deställs inför den uppgiften. Det är nog, herr talman, tryggast när det gällerkärnkraftsavvecklingen, en säker energiförsörjning och omsorg om miljön, attlita till socialdemokratin. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på interpellation 1986/87:231 om reningen av avloppsvattnet i 67Miljö- och energiminister : i harfrågat mig vilka åtgärder jagar beredd attvidta för att åstadkomma en effektivare rening av avloppsvattnet i Först och främst vill jag poängtera att även om en hel del av de föroreningarsom drabbar vårt land kommer från andra länder, är våra egna utsläppinte alls oväsentliga. Ytterligare åtgärder i vårt eget land har därför storbetydelse för att skydda miljön. Egna åtgärder är även viktiga för att vi skallha möjligheter att påverka andra länder i samma riktning. När det gäller havsföroreningsfrågorna arbetar regeringensaktionsgrupp intensivt. Inom ramen för detta arbete kommer attlägga fram ett förslag till aktionsplan . Regeringen har nyligenbeslutat om åtgärder för att skydda , vilka kommer att leda kraftig minskning av utsläppen inte minst från jordbruket. BeträffandeKattegatt och kommer och den danska miljöstyrelsen attpå resp. regeringars uppdrag presentera utredningar och förslag i slutet avjuni . Frågorna om utsläpp från och avföroreningar i behandlas i . Av de redovisningarsom lämnats i kommissionen har framgått att utsläppen från Köpenhamnsregionenför närvarande minskas kraftigt. Den danska miljöministern beslutade att det fr.o. m. oktober får släppas ut högst slam, räknat som torrsubstans,per halvår från reningsverket för . Detta innebär en reningmed . Härutöver bör uppmärksammas att det danska nyligenockså beslutat om en aktionsplan för , vilken kommer att innebäraåtgärder mot både fosfor- och kväveutsläppen. 68 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Visst ärdet helt klart att vi producerar ett och ett annat här i som ärskadligt för miljön, men har vårt land ett sådant geografiskt lägeatt vi tvingas ta emot en hel del av vad andra länder "exporterar". Danska reningsverk har släppt utavloppsvatten i sådant skick att svenska kuster har drabbats av föroreningar.Detta är rätt intressant med tanke på den förra debatten vi hade, när jag sadeatt miljöminister vid ett flertal tillfällen ställt krav på attBarsebäck skall stängas. Det kan tyckas att man borde sopa rent framför sinegen dörr först, innan man begär att andra skall göra det. De utsläpp som kommer från drabbar inte i förstahand , för där finns så pass starka strömmar att föroreningarna kommerigenom. Men på grund av vikande strömmar och motvind lägger de sig sedan iKattegatt och utanför . Danskarna-är åtminstone på papperet medvetna om det härproblemet.. beslutade det danska i all hastatt alla olagliga kommunala utsläpp skulle upphöra före . Deskall alltså ha upphört. Det var inte sant, trodde vi, och det blev inte sant. Detenda som är realistiskt för att få dessa olagliga utsläpp lagliga är att medett penndrag förklara dem för lagliga. Någon annan möjlighet finns inte. I finns ett reningsverk som heter Lynetten, ochdet har aldrig fungerat bra. I ett avtal som slöts mellan och iapril 1974 sade man att skulle allt spillvatten som leds ut i Öresundvara renat. Det är 13 är sedan, och fortfarande kommer mycket orenat vatten uti . Om reningen avav-loppsvattnet i Om farhågorna för cancerfarlig strålning frånhögspänningsledningar Lynetten är misslyckat av det skälet attskulle det uppstå ett driftstopp där, kan man bara lagra slam under ett dygn.Sedan måste man pumpa ut avloppsvattnet orenat i . 1982 släppte man ut slam - det motsvarar torrstoff- rakt ut i . säger statsrådet att förhållandena har förbättrats, ochde har förbättrats något men icke alls i sådan grad att det är nöjaktigt. Detman släppte ut från Lynetten är ungefär samma mängd som om kommunmed 240 000 invånare inte skulle ha något reningsverk utan kasta allt avlopprakt i . Statsrådet nämner tvä siffror i svaret. Hon säger attdanska miljöministeriet har sagt att man fr. o. m. endast kommeratt släppa ut 440 tön torrstoff per halvår. Varför pratar man om halvår? Manpratar alltid om år annars. Jag talade med en person som i går varit påLynetten, och han sade att det kommer att handla om . I den följande meningen säger statsrådet: "Dettainnebär en rening med ." Men det har inte med saken att göra. Dessa440 ton har inte dugg att göra . Att det talas om rening beror påatt danskarna inte kan rena mer. De har som regel inte kemisk rening i sinaavloppsverk som vi har i . Risken finns att vi än en gång blir lurade avdanskarna. Danskarna har gång på gång lovat att lösa de här problemen, och gångpå gång har de misslyckats. Det är positivt och bra att statsrådet harkontakter med miljöansvariga i , men nästa gång ni har kontakt, gå dåutanför sammanträdesrummen och ta reda på hur det fungerar i verkligheten! De beslut danskarna har fattat och de avtal de har tecknatmed oss skiljer sig avsevärt från verkligheten. Flär måste det utövas starkapåtryckningar, så att saker och ting sker snabbt. Antagligen kommer det att fåden effekten att Lynetten måste läggas ner. Det måste byggas ett nyttreningsverk, för det finns så mycket byggnation runt Lynetten att det inte gåratt bygga ut det. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 1986/87:247 om farhågorna förcancerfarlig strålning från högspänningsledningar 69 TREDJE VICE TALMANNEN; I PaulLestanders frånvaro medger jag att tar emot svaret. 70Miljö- och energiminister : Herr talman! har i eninterpellation till bostadsministern frågat honom dels om han skaffat sig någonöverblick om nya kraftledningar planeras och anläggs så att de kan utgöra faraför människor om farhågorna för cancerriskerna skulle besannas, dels vilkainitiativ han kommer att ta för att förmå kommunerna att vid nybyggande se tillatt kraftledningar placeras så att farorna för människor minimeras, och dels omregeringen är beredd att vidta snabba informationsinsatser när de svenskaundersökningsresultaten kommer fram.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det ankommer pä mig attbesvara interpellationen. Undersökningar av biologiska effekter av de magnetiskafälten kring kraftledningar pågår både i och utomlands. De hittillsframkomna resultaten har ofta varit motsägande. För att regeringen närrriareskall kunna följa utvecklingen på området har statens energiverk fått i uppdragatt särskilt redovisa den forskning som bedrivs. har överlämnat en rapport med verketsaktuella bedömningar dels av eventuella hälsorisker, dels av behovet avytterligare svensk forskning inom området. I korthet konstaterar energiverketatt de forskningsresultat som finns innebär att hälsorisker pä grund avelektromagnetiska fält inte helt kan avvisas och att fortsatt forskning därförär angelägen. presenterar fem forskningsprojekt som verket anserbör prioriteras. Eftersom hälsorisker inte kan uteslutas, måste forskningenpå detta område givetvis fortsätta till dess att vi får klara besked om sådanarisker föreligger eller inte. Jag räknar med att de forskningsprojekt somenergiverket har prioriterat kommer att påbörjas. Naturligtvis kommerallmänheten att få snabb information om de forskningsresultat som framkommer. De kraftledningsbyggen som pågår gäller främst ombyggnaderoch moderniseringar av de äldre delarna av det s. k. stamnätet. Det är viktigtatt i detta sammanhang konstatera dels att dessa ombyggnader i storutsträckning sker i befintliga kraftledningsgator, dels att man vidmoderniseringen ökar varje lednings överföringskapacitefsä mycket att ett stortantal befintliga ledningar kan tas bort. Eftersom ledningar tas bort ochsträckningen för de kvarvarande anpassas med hänsyn till ny bebyggelse börmoderniseringen av stamnätet medföra att befolkningens exponering förmagnetiska fält minskar. Jag vet att kraftbolagen numera anstränger sig mer äntidigare för att finna ledningssträckningar som undviker omedelbar närhet tillbebyggelse. Detta är givetvis positivt. Den för elsäkerheten ansvarigamyndigheten, statens energiverk, anser inte att det har framkommitskäl att ändra gällande bestämmelser. Om forskningen skulle leda till andrabedömningar så kommer elsäkerhetsbestämmelserna givetvis att ses över. Om farhågorna för cancerfarlig strålning frånhögspänningsledningar LJnder detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.71 (vpk); Jag vill tackamiljö- och energiministern för svaret. Det är alldeles riktigt som säger, att dekraftledningsbyggen som pågår främst gäller ombyggnader och moderniseringar aväldre delar av det s. k. stamnätet. del nya kraftverksbyggen pågårfaktiskt, och där blir det ju inte fråga om befintliga kraftledningsgator. Vadvet vi om hur dessa nya kraftledningar dras? Det är möjligt att man då undvikerledningssträckningar nära bebyggelse och att gällande bestämmelser är tillräckliga,men vi vet inte med bestämdhet. 6 protokoll 1986/87:119-121 Prot.1986/87:119 Att fortsatt forskning är viktig ärvi helt överens om. källa till att människor utsättsför magnetiska fält som kan innebära ~ '. ' Jag utgår från att forskningen inriktaspå att kartlägga alla Omremiss av förslaget ,, . j' ,.. , t.. , .,. , , , , taktorer i var vardagsmil o som kan medtora skadligamagnetfält. 72 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag vill på den sista punkten bara bekräfta att.så är fallet. Det finnsju viktiga arbetsmiljöaspekter. Det handlar också om vanliga företeelser ivåra hem. Jag vill alltså bekräfta att.forskningen inriktas på att ta reda päalla dessa faktorer. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 1986/87:222 om remiss avförslaget till naturskyddslag