prot · GA09102 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagkan konstatera att verkligheten - tidigare prognoser har varit mycketdåliga - ligger närmare vad som har förutsagts av oberoende, icke partsbundnaexperter, som . , än vad som har förutsagts i kraftindustrinsoch den övriga industrins prognoser. Det är tur att det ärså -för , förindustrin och för svensk miljö. Varkencentern eller kommer att slippa en diskussion om denna sak när detgäller regeringsfrägan. Det var anmärkningsvärt att höra att skulle offra sin energipolitik i en Öm industrins framtida elbehov framtidaborgerlig regering, men vi får hoppas att väljarna förskonar oss från det. 12 (): Först till frågan om rådslag. Efter 15 årskärnkraftsdebatt är det mycket naturligt, med tanke på hur samhället harutvecklats med diverse miljöproblem, att våra medlemmar vill ha en större breddi miljödebatten. Vi har försökt föra en sådan debatt, men i tidningar ochradio-TV har kärnkraften gått ut mera än andra miljöfrågor. Jag vågar däremot säga att rätt tolkning avenergirådslaget är, att om vi skulle byta energilinje skulle det bli storm icenterrörelsen - detta med all rätt. Arbetet med att effektiviseraenergianvändningen samt utvecklandet av alternativa energikällor är storafrågor på lång sikt. Jag är personligen övertygad om - efter att länge ha följtdenna debatt - att det är en stor fördel för svensk industri, för svensk miljöoch för svensk ekonomi att det görs ett ordentligt arbete i syfte att minimeraenergiåtgången, och det gäller många sorters energi. Olja och kol bäringenframtid. Kärnkraft bäringen framtid-det har svenska folket beslutat. Anf.13 (); Jag är övertygad om att det inte är vissabranscher inom industrin som har gjort felaktiga prognoser. Vi skulle nog litettill mans med handen på hjärtat kunna peka även på prognoser som har gjorts avden regering som har suttit - prognoser där en hel del felaktigaslutsatser har dragits. Kanske har det berott på att de förutsättningar somförelåg just vid själva prognosens utarbetande var andra än de som förelåg närprognosen kunde jämföras med verkligheten. Därför skall man naturligtvis,precis som statsrådet säger, visa en viss ödmjukhet inför prognoser -därmedinte sagt att man helt skall frånkänna dem värde. Jag är tacksam att litet grand har kommenteratpartirådslaget. Förhoppningsvis kommer det att leda till en omprövning avcenterns energipolifik. Det kan inte vara riktigt att , eller andraländer, skall fortsätta att förbruka olja, kol och kanske framöver ävennaturgas på ett sådant sätt att det bidrar till en ökning av koldioxid,ozonskiktsförsämringar, försurningar etc. Det tror jag inte ligger i någrapartiers intresse. Då gäller det att välja rätt lösning. Det kan vara så attden lösning som vi moderater pekar på - en mycket försiktig och ödmjukavveckling av kärnkraften efter 2010 - trots allt är en lösning somi verkligheten kommer att visa sig vara betydligt riktigare än andra. Det, frutalman, får i så fall oberoende experter bedöma framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1986/87:201 om sysselsättningen i företag som bedriverhandel med och i Malmöharfrågat migom vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stödja företag som, till följd av ettgenomförande av regeringens förslag om förbud mot handel med ochNamibia, hamnar i svårigheter och anställda som därigenom riskerar att förlorasina arbeten, har härvid speciellt berört situationen förföretagen i , Frågan om effekterna i av etf förbud mot handelmed och utreddes av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. Gruppens uppgift var att kartlägga de ekonomiskakonsekvenserna i av en handelsbojkott mot och att i förstahand belysa sysselsättningseffekterna, med särskilt beaktande av effekterna iredan sysselsättningssvaga orter. Arbetet har redovisats i en rapport utgivenav (Ds UD 1986:9) Effekter i av en Sydafrikabojkott, Jag har inte för avsikt att här i detalj redogöra förarbetsgruppens slutsatser utan nöjer mig med en sammanfattning. De sammantagnaeffekterna på sysselsättningen i antas inte bli större än att de i alltväsentligt bör kunna hanteras med reguljära arbetsmarknads- ochregionalpolitiska instrument. kan det dock inte.uteslutas attkonsekvenserna kan bli relativt omfattande på ett begränsat antal redan utsattaorter i stödområdet. Regeringens proposition med förslag fill förbud mot handelmed och behandlas nu av . Lagförslaget avses träda ikraft . Det är , innan förbuden skall börja tillämpas,inte möjligt att exakt ange vilka branscher/företag eller orter som kan kommaatt påverkas. Inte hellar är det möjligt att uttala sig om behovet avstödåtgärder eller hur sådana bäst ska utformas. Det ankommer på de aktuella företagen att omgåendeförbereda och vidta åtgärder inom t. ex. marknadsföring eller produktion förattunderlätta den anpassning och omställning som kan bli nödvändig. En vissanpassning har sannolikt redan gjorts med tanke på att handeln med Sydafrikafakfiskt minskat kraffigt . Exporten minskade med 38 %under år 1985 och med . Isammanhanget vill jag också peka på de möjligheter som finns för svenskaföretag att aktivt medverka i de ansträngningar inom biståndssamarbetet somgörs för att bygga ut och vidga de kommersiella relationerna mellan svenskaföretag och länderna i södra . Men som jag redan har sagt kan det inte uteslutas atteffekterna av den föreslagna handelsbojkotten kan bli relativt kännbara förvissa företag och orter. Det är självklart att de personer som direkt drabbas,dvs, de anställda i företagen, inte själva skall bära de kostnader ochuppoffringar som kan bli följden. Här måste samhället gripa in med stödåtgärder.Något annat skulle rimma illa med den grundläggande solidaritetsuppfattning somligger bakom den svenska Sydafrikapolitiken, Inom har redanpåbörjats Prot.1986/87:102 6aprill987 Omsysselsättningen i företag som bedriver handel med Sydafrikaoch Om sysselsättningen i företag som bedriver handel medSydafrika och ett arbeteför att närmare kartlägga och analysera behovet av de samhälleliga insatser somkan komma att påkallas, 15 i (m): behandlar nu ett förslag om attSverige ensidigt -eller med dålig hjälp av och - skall bojkottahandeln med . Låt mig inledningsvis, för att det inte skall uppstå någrasom helst frågetecken, framhålla att även vi moderater är starkt kritiska motden regim som finns i , Vi anser att man inte skall bedöma enmänniska utifrån hennes hudfärg, religion eller åsikter, utan på basis av vadhon gör och står för. Den ensidiga svenska bojkotten riskerar att få negativaeffekter - vilket statsrådet själv påpekar - för enskilda svenska företag ochorter. Ett av dessa företag är i , Det är ett nystartat företag,som har investerat den icke föraktliga summan av 500 milj. kr, Detta händersamtidigt som har drabbats av nedläggning av den civilafartygsproduktionen vid , Inom parentes kan jag i detta sammanhang också säga attfegeringen har agerat något klanfigt och fått mer eller mindre en folkstorm motsig när det gäller den aktuella sandsugningen för att fylla igen Kockumsbassäng. Det är en sandsugning som skulle ske från utanför ,och här är framför allt naturvårdare mycket kritiska. Vid SwedeChrome befarar man att de leverantörer som kommeratt stå tiU buds, om man inte kan importera från , garanterat kommeratt höja sina priser. Statsrådet säger i svaret att samhället skall kunnahjälpa till med att lämna kompensation för den eventuella mellanskillnaden. Vadman emellerfid, fru talman, inte kan kompensera för är kvaliteten i förhållandefill den malm som levereras från , Det är förenat medstora svårigheter att få Uka högvärdig råvara från andra länder som den man kan få från , För ett företag som är nystartat är det av ytterstavikt att man, när man etablerar sig på marknaden, kan konkurrera med en produktsom är högklassig. Vidare sade statsrådet att de svenska företag som i i måste ändra sin marknadsföring och etablera sig på nyamarknader. Jag vill bara påpeka att de redan finns på de flesta andramarknader- då är det inte så lätt att göra någon nyetablering. Man får ibland uppfattningen att det är lätt att sitta ikanslihuset och bedriva företagsverksamhet. Jag kan i det sammanhanget citeraen anställd på SwedeChrome i som sade: Det verkar ibland som omregeringen inte hade sett företag och deras problem mer än på vykort. Kan då en sådan här bojkott få effekt? Kan statsrådet häri kammaren tala om för mig, de anställda på SwedeChrome och andra företag varnågonstans som en bojkott fått något slags effekt?Vi såg t, o. m. en samlad bojkott mot - den gavknappast någon effekt. Om jag inte är felinformerad pågår en bojkott närdet gäller olja gentemot , men fortfarande får olja. När vi nu går ifrån den tidigare svenska ståndpunkten att inte medverka ienskilda bojkotter kommer man framöver att ställa krav på oss att gå med iandra aktioner. Då måste vi börja göra graderingar, diskriminerarmänniskor på basis av deras hudfärg. Det är i och för sig förkastligt. I Sovjetgör man detta på basis av människors åsikter, men det finns inget krav påbojkott av . I , som väl har den utan överdrift största mördarregimensedan , skickar man ut 10-12-åringar som levande minsvepare,men det förekommer inga svenska krav på bojkott av . Detta är någotmotsägelsefullt. Men det är väl billigare att bojkotta än ochSovjetunionen! , fru talman: Om det.nu är så att statsrådet ochhennes likar inom och har svårt att sova om nätterna ellerhar problem med nerverna på grund av problemen i är det bättre att degår fill doktorn och får litet Valium utskrivet än att de vidtar åtgärder somskadar svenska löntagare. Omsysselsättningen i företag som bedriver handel medSydafrika och Den allmänna debatten om bojkott av Sydafrikatror jag vi skall skjuta upp tills behandlar propositionen i ärendet.Där är det helt klart att vi har olika utgångspunkter; ,och socialdemokraterna har ställt sig bakom en bojkott avSydafrika, trots att vi inte har fått till stånd en resolution i Förenta nationerna.Här har vi olika utgångspunkter. Jag tror att vi skall respektera'det i den härdebatten. Jag vill därför bara, fru talman, hänvisa till att detMalmöföretag som tagit upp har problem som mycket väl går attövervinna. Man har fid på sig att planera sin verksamhet. Det finns krom påandra håll i världen än i , och det ger företaget möjligheter attfortsätta sin verksamhet. Sedan tror jag, ,inte att vi skall beskylla varandra för vad vi har sett eller inte sett avsvensk företagsamhet. Jag kan meddela att det inte är så länge sedan jag ägnadeen hel dag åt bl, a, företagsverksamhet i . Att riksdagsmän reserär ju välbekant för denna kammare. 17STEN i (m): Det är helt korrekt, som statsrådet har sagt,att vi har olika uppfattningar i denna fråga. Jag kan ändå inte undgå attnotera att den uppfattning som moderata samlingsparfiet representerar,den stod faktiskt denna kammare för rätt . Det är mycket lätt att hittaprotokoll från debatter i där statsrådets parti ställer upp för exaktden uppfattning som ensamma står för . År det någon som harvinglat i denna fråga ärdet sannerligen inte moderata samlingspartiet. Vi hörockså hur statsrådets chef, statsminister , åker land och rikerunt och kritiserar för deras inställning i denna fråga, eninställning som varit hans egen för inte så länge sedan. Statsrådet talade om det företag som jag också har nämnt imin interpellation, SwedeChrome i . Det är en naturnödvändighet för ettnytt företag att ha en produkt som är av hög kvalitet. Jag talade medverkställande direktören i företaget för sedan. Han sadetill mig att det kommer att ställas mycket höga krav.på kvaliteten på Om polisens handläggning av flyktingärenden produkterna.Man kommer att få svårigheter att uppfylla de krav som alltid ställs på ettföretag som skall nyetablera sig på marknaden. Statsrådet undgick omsorgsfullt att svara påen del av de frågor jag ställde. När och var har en bojkott lyckats sedanNapoleonkrigets slut ? för krig i , ett krig där man utför massakrer mot kvinnor och barn. ISovjetunionen jagas också folk för sina åsikter. I har - om jag inte ärfelinformerad - tiotusentals meningsmotståndare förlorat livet. Man har skickatut 10-12-åriga pojkar som levande minsvepare i det meningslösa kriget mot Irak.Vad är det för skillnad på det som sker i dessa länder och det som sker iSydafrika? Varför bojkottar vi inte och ? År det för att vi har förstora affärer med dem? Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1986/87:203 om polisens handläggning avflyktingärenden Per Stenmarck har frågat mig om jag delar denuppfattning om polisen och dess hantering av flyktingärenden somdiskrimineringsombudsmannen enligt en tidningsartikel skall ha framfört. Ominte, önskar Per Stenmarck att jag skall redovisa min egen syn i denna fråga. Jag anser inte att jag har anledning att närmarekommentera de åsikter som diskrimineringsombudsmannen givit uttryck för. Vadsom främst bör vara av intresse för kammaren är rimligen min uppfattning ompolisens arbete i utlänningsärenden. Det är min bestämda åsikt att människor har rätt att blibedömda efter det arbete de utför, inte efter vad man tror pm deras tankar pchsamhällsuppfattning. Inte minst i mitt arbete är det också viktigt att undvikageneraliserande omdömen. Jag vill därför för egen del säga att polisen sedangammalt har en viktig roll i hanteringen av flyktingärenden. Dels sköterpolisen inresekpntrollen vid våra gränser, dels ansvarar polisen för dennärmare utredningen av asylärenden. Mitt intryck är att det vid polismyndigheterna genom årenbyggts upp en betydande erfarenhet och kompetens på detta område.Handläggningen av utlänningsärenden sköts också så gott som uteslutande avpoliser som har specialkompetens på området. Efter att ha tagit del av ettstort antal polisutredningar i utlänningsärenden har jag stor filltro fillpoUsens förmåga att lösa dessa uppgifter. Polisens arbete i asylärenden är i flera avsenden avmycket grannlaga natur. Det är då också ofrånkomligt att det från tid fillannan riktas kritik mot polisens sätt att hantera dessa ärenden. Kritik har förekommit i främst två avseenden. Det gällerför det första polisens beslut i s, k. direktavvisningsärenden. Polisen ärenligt huvudregeln skyldig att överlämna asylärenden till invandrarverketsprövning. Enligtgällande lagstiftning kan emellertid polisen underlåta att överlämna ett ärendeoch i stället fatta beslut om direktavvisning, när det som utlänningen åberoparbedöms vara uppenbart oriktigt eller anses kunna lämnas utan avseende. Ettsådant beslut måste dock alltid anmälas till invandrarverket, innan det kanverkställas. Verket har då möjlighet att överta ärendet. Dethar ibland gjorts gällande att polisen avvisar asylsökande i störreutsträckning än som varit lagstiftarnas mening. Det var bl, a, denna kritik somföranledde regeringen att tillsätta den s, k, asylutredningen. Utredningenpresenterade sitt slutbetänkande . I utredningenredovisas fall i vilka polisens handläggning och bedömningar ifrågasätts.Utredningens förslag i denna del är att alla beslut om avvisning av asylsökandei fortsättningen skall fatfas av invandrarverket. Betänkandet är nu föremål förremissbehandling och jag vill inte kommentera utredningens förslag innanremissomgången är avslutad. Jagvill ytterligare framhålla att regeringen har viss möjlighet att följa polisensarbete eftersom beslut om avvisning kan överklagas, först till invandrarverketoch därefter fill regeringen. Detandra förhållandet som föranlett kritik är polisens roll som utredare iasylärenden. Det sägs då att många asylsökande kan ha svårt att lägga fram sinaskäl inför polis, t, ex, mot bakgrund av sina erfarenheter av hemlandets polis. Jagkan givetvis förstå att den som t, ex, trakasserats av ordningsmakten i sitthemland i vart fall till en början kan hysa misstro även mot svensk polis.Polisen har dock stor erfarenhet av att möta också dessa problem. Dessutomgrundas ju inte invandrarverkets och regeringens avgöranden i asylärendenendast på vad den sökande berättat för polisen. Varje asylsökande som riskeraratt utvisas får ett offenligt biträde vid sin sida. Det är regelmässigt så attbiträdet och utlänningen går igenom polisutredningen tillsammans. Denasylsökande får då tillfälle att i lugn och ro korrigera eventuellafelaktigheter eller missuppfattningar, att lämna ytterligare uppgifter osv. Detär min uppfattning att man inte behöver befara att något beslut blir felaktigtpå grund av att den asylsökande hyst misstro mot svensk polis. Sammanfattningsvisär alltså min bedömning den att polisen besitter stor kompetens i dessa ärendenoch uträttar ett förtjänstfullt arbete. Ompolisens handläggning av flyktingärenden 19 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka invandrarministern för interpellationssvaret. Detär ett till allra största delen positivt svar. De frågetecken som jag anserfinns skall jag be att få återkomma till. Låtmig få teckna en kort bakgrund till min interpellafion. I invandrarmi nisterns svar tolkar jag nämligen in ett tvivel om huruvida diskriminerings ombudsmannen verkligen sagt det som påstås i arfikeln, och om han i så fall menat det. Enligt en fidningsartikel införd i säger såsom diskrimineringsombudsman bl. a. följande: "En stor del av poliserna har en strängt konservativ samhällsupp fattning - Dessutom har många poliser militär bakgrund." Detta nämner tänkbara skäl till att invandrare, enligt Om polisens handläggning av flyktingärenden diskrimineringsutredningen, anser att polisen är denmyndighet som diskriminerar dem mest. Eftersom man kanske inte skall förlitasig hundraprocen-figt på att verkligen menat det som han enligtartikeln sagt, så har han också fått ett brev med en förfrågan, I sitt svar, med dnr 47/87, skriverdiskrimineringsombudsmannen följande: "Intervjun som Du refererar tillåterger på ett korrekt sätt mina uttalanden vilka i sin tur överensstämmer medmina åsikter i frågan." Vad anser borde därmed vara klart. Som DOframhåller i artikeln är det självfallet mycket allvarligt, om rasistiskatendenser kan märkas. Men det är utomordentligt illa när en högt uppsatttjänsteman, som förmodas ha gott omdöme, i svepande ordalag riktar kritik motpolisen som yrkeskår. Det är inte tal om enskild kritik i vissa fall utan omklara generaliseringar. Jag anser att man kan säga detta utan att det skall ansessom krifik i största allmänhet. gör säkert ettförtjänstfullt arbete på väldigt många olika sätt, I just detta specieUa fallanser jag dock att han inte har gjort det. Poliser som jag har varit i kontakt med har tagit illa vidsig av denna kritik. När invandrarministern i sitt svar skriver att det ärviktigt att undvika generaliserande omdömen är detta, som jag ser det, en kritikriktad mot diskrimineringsombudsmannen, använder följandeord: "----- människorhar rätt att bli bedömda efter det arbete de utför, inte efter vad mantror om deras tankar och samhällsuppfattning". Detta är, enligt minmening, en självklarhet som DO uppenbarligen inte har levt upp till. Säkert göräven polisen vid oUka tillfällen fel i sin handläggning, inte minst när detgäller denna typ av ärenden. Annat vore underligt med tanke på den storaärendemängd som funnits och fortfarande finns. Mpt denna bakgrund är det glädjande att invandrarministerni otvetydiga ordalag uttrycker sin tilltro till polisens förmåga att lösa sinauppgifter. Invandrarministern tecknar i sitt svar en bild av kritiken motasylutredningens arbete. Låt mig få avsluta med en fråga: När är regeringenberedd att förelägga förslag om vem som skall handläggabeslut om avvisning av asylsökande? Som jag sade i mitt svar är asylutredningenute på remiss. När remissvaren har kommit in, kommer vi att så skyndsamt sommöjligt bilda oss en uppfattning om remissopinionen. Sedan får vi bedöma hur viskall gå vidare med den fråga som asylutredningen behandlar. Jag vill i dettasammanhang framhålla att vi har satt i gång ett utredningsarbete, som innebäratt hela utlänningslagen blir föremål för en teknisk översyn. Utredningsarbetetskall vara klart före årets utgång. kan jag inte bedöma om handläggningenav asylutredningens förslag lämpligen bör vägas in i samband med vår bedömningav den nu pågående mera allmänna översynen av utlänningslagen. 21 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka invandrarministern för det kompletterande svaret. Jaglade märke till att statsrådet avslutade sitt interpellafionssvar med . orden:"Sammanfattningsvis är alltså min bedömning den att polisen besitter storkompetens i dessa ärenden och uträttar ett förtjänstfullt arbete." Dettaär, enligt min mening, ett synnerligen posifivt omdöme, som helt skiljer sigfrån den av mig tidigare åberopade tidningsartikeln, där diskrimineringsombudsmanneni generaliserande ordalag gjorde hårda uttalanden mot poliskåren, 73Påett annat ställe i interpellafionssvaret omnämner statsrådet den s, k.asylutredningen, som är en följd av den kritik som riktats mot polisen, framförallt beträffande direktavvisning. Utredningen har utmynnat i förslag om attavvisning av asylsökande i fortsättningen skall beslutas av invandrarverket.Statsrådet nämner nu att betänkandet är på remissbehandling och att han intevill kommentera utredningens förslag, innan remissomgången är slut. Detta kanjag naturligtvis ha förståelse för. Men på ett flertal andra ställen i svarettalar invandrarministern om på vilket förtjänstfullt sätt polisen handläggerdessa ärenden. Låtmig därför fråga: Vilka skäl finns det egentligen att ändra den nuvarandehandläggningsordningen, om de som handlägger dessa ärenden "besitter storkompetens" och "uträttar ett förtjänstfullt arbete" - för att nuanvända statsrådets egna ord? År det inte då bättre att förstärka polisensresurser, så att dess arbete kanske kan fungera på ett ännu smidigare sätt iframtiden? Ompolisens handläggning av flyktingärenden Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Föredrogs och hänvisades Motionerna 1986/87:Sol49till socialutskottet /87:Sol50 yrkande 1 till socialutskottet yrkande 2till trafikutskottet yrkande 3 till näringsutskoftet yrkande 4 tillutbildningsutskottet yrkande 5 till utrikesutskottet /87:Sfll6 tillsocialförsäkringsutskottet /87:Ub84-Ub86 till utbildningsutskottet1986/87:N157 och N158 till näringsutskottet 8 § Föredrogs menbordlades åter betänkanden /87:12-14, 16 och 17Skatteutskottets betänkande 1986/87:28 betänkanden1986/87:21 och 22 betänkande 1986/87:20 Socialutskottetsbetänkanden /87:18, 20 och 21 Prot.1986/87:102 betänkande 1986/87:10 betänkande 1986/87:14 ., ,, , '. ; betänkanden /87:22 och 23 Meddelandeom inter- , , , , , ,,., , betänkanden1986/87:8 och 9 pelationer 9 § Anmäldes och bordlades 1986/87:Julllav () 1986/87:Jull2av m, fl. Ettreformerat fingsrättsförfarande (prop. 1986/87:89) 1986/87:Jull3 av () 1986/87:Jull4av m. fl. 1986/87:Jull5av m.fl. (vpk) 1986/87:Jull6av m. fl. (c, m, fp) 1986/87:Jull7av m.fl, (fp) 1986/87:Jul18 av Hans Nyhage (m) 1986/87:Jull9av m, fl, (s) 1986/87:Jul20av m, fl, (m) 1986/87:Jul21av () Ändring ibrottsbalken m, m. (s, k. kontraktsvård m. 1986/87:106) 1986/87:Jul22 av () Ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), m.m. (prop.1986/87:113) 10 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1986/87:220av () till utbildningsministern om svenskundervisningen förinvandrare: Den nya ordningen försvenskundervisning för vuxna invandrare, som infördes , harfillämpats . Redan fidigt stod det emellertid klart atttimtilldelningen var alldeles för knapp och att systemet för fördelning avpåbyggnadstimmarna mycket påtagligt motverkade invandrarverkets ansträngningaratt få kommunerna att medverka i att ta ansvar för det förändradeflyktingmottagandet, lovade statsrådet i en interpellationsdebattatt sfi-undervis-ningen skulle filiföras ytterligare timmar. Löftet visade sigvara utan substans när regeringen sedan räknade av dessa fimmar på det kommandebudgetårets kvot, I flera kommuner är förhållandena sådana att invandrarnafår avbryta sin undervisning i grund-sfi ända fram till , då nytimtilldelning sker, nämnda debatten aviserade statsrådet en utvärdering. Verkligheten harhandfast gjort den utvärderingen.