prot · GA09105 · 1986-12-31 00:00:00 — Ca 2 000 pensionärer i vårt land,varav en stor grupp tjänstepensionärer, kan nu konstatera att tre borgerligapartier inte kan enas om en så avgörande sak som när vi skall företa en höjningav pensionerna och modellen. Jag beklagar det verkligen, och jag tror attlandets pensionärsgrupp också gör det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (särskilda insatser för pensionärer) Först biträddes reservation 3 av och med 39 röster mot 14 för reservation 4 av Margö , 242 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 2 av ochKenth Skårvik med 43 röster mot 40 för reservation 3 av ochRune , 214 ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 1 av m, fl,med 65 röster mot 43 för reservation 2 av och ,189 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot65 för reservation 1 av m,fl, 83 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 4 (pensionstillskott vidundantagande från ATP) Först biträddes reservation 5 av m. fl.med 106 röster mot 43 förreservation 6 av och . avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 150 röster mot 106 för reservation5 av m. fl. 41 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5(giftorätt till ATP-poäng m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m. fl., dels reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Folkpensioner m. m. Mom. 6 (retroaktiv ATP-poäng för vård av barn) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 42 förreservation 9 av och , Mom. 7 (utnyttjande av ATP-poäng för vård av barn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avMargareta m.fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 (efterlevandepensionering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 10 (inkomstprövning av änkepension) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avMargareta m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 14 (ändrat socialavgiftsuttag och överföring avdelpensionsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 av och - bifölls med acklamation. Övriga mo/7ie/it Utskottetshemställan bifölls. Mom. I(ändrade regler för KBT) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 av och - bifölls med acklamation. Mo/n. 3 (KBT till undantagandepensionärer) Utskottets hemsfällan bifölls med 151 röster mot 145 förreservation 19 av m. fl. Övriga /nome/it Utskottetshemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. 5 § Årendebehandlingen avbröts för dagens frågestund(forts, s. 58). Prot.1986/87:105 , 0/71 Stöd åt de demokratiska krafterna i 6 §Svar på fråga 1986/87:497 om stöd åt de demokratiska krafterna i har frågat utrikesministern omden nu är beredd att fa initiativ för att aktivt stödja dedemokratiska krafterna i och i så fall på vilket sätt. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Jag vill börja med att konstatera att den över en månadlånga hungerstrejk som politiska fångar i genomfört, och sorri nämns ifrågan, nu har avslutats. De strejkande har förhoppningar att få visst gehörför sina krav. Militärregimen i har alltsedan 1973 ignorerat detchilenska folkets rättmätiga krav på återgång till demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna. Den följer uppmärksamt utvecklingeni och stöder de chilenska demokratiska krafternas kamp mot militärdiktaturen.Upprepade gånger har vi internationellt markerat detta stöd. Vi har också mångagånger direkt till företrädare för den chilenska regeringeri redogjort för våruppfattning. Vår inställning till regimen i tar sig också uttrycki att vi inom ramen för det humanitära biståndet till lämnarbidrag till stöd för mänskliga rättigheter och till förtryckets offer i ,är en av de största mottagarna av detta bistånd. Vi stödjer bl, a, pådetta sätt de krafter i landet som kämpar för en återgång till demokrati. Vikommer inte att förtröttas i detta arbete. Vi kommer inte heller att upphöraatt rikta internationell uppmärksamhet mot förhållandena i , 22 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag medger att tar emot svaret, 23 (vpk); Jag tackar statsrådet för svaret. Som statsrådet påpekade har den hungerstrejksom har pågått i nu avslutats. De första tolv som hungerstrejkade inleddesin hungerstrejk , men det var många fler som börjadehungerstrejka i samband med påvens besök. Påvens besök har dominerathändelserna i . Påven är nämligen det förstastatsöverhuvud som har besökt efter militärkuppen. Protester och demonstrationer har förekommit varje gångpåven framträtt. Styrkan i dessa protester ger en mycket klar bild av vadmajoriteten i tycker. Majoriteten av det chilenska folket ser fram motatt en resolution, där Pinochet-diktaturen kraftigt fördöms, skall komma tillstånd i i vår. Risk finns dock att man i syfte att fåmed även enas om en mild skrivelse. Företrädare för den chilenskaoppositionen har emellertid gjort klart att man föredrar en kraftigt fördömanderesolution utan framför en mild sådan med stöd. Om sedan geroffentlighet åt ett sådant ställningstagande, skulle det innebära att andraländer som stöder också började arbeta för en kraftigt fördömanderesolution. Jag vill fråga statsrådet; Är berett att rösta fören kraftigt fördömande resolution även om det skulle bli utan ;s stöd? Kanvi ge uttryck åt ett sådant ställningstagande redan nu? Jag kan förvissa om att vi iSverige skall fortsätta vårt aktiva stöd för de demokratiska krafterna i ,för allt som där görs för en övergång till derriokrati och för att ökarespekten för de mänskliga rättigheterna. Däremot kan jag inte här och exaktuttala hur vi kommer att rösta i fråga om resolutioner. Det här är den svenskaregeringens allmänna inställning, 25 (vpk): Jag tackar för det svaret. Jag vill ställaytterligare en fråga: Vilken ställning kommer att ta efter diktaturensfall när det gäller vår handel med ? Kan jag få svar även på den frågan? Vår handel med är mycket liten. Vieftersträvar heller inget annat. Men naturiigtvis skulle vi göra allt för attstödja Chije efter det att diktafuren har fallit. Det gäller både bistånd ochnaturligtvis handel. 27 (vpk): Vår fruktimpört från har fördubblatsefter bojkotten mot . Överläggningen var härmed avslutad. Orri vissa befarade företagsnedläggelser i 7§ Svar på fråga 1986/87:494 om vissa befarade företagsnedläggelser iSkinnskatteberg har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av hotet om nedläggning av och i . Jag har erfarit att det inom både Swanboard, som är ägaretill , och , som är ägare till iSkinnskatteberg, pågår diskussioner om dessa företags framtida struktur. Jag avser inte att närmare kommentera dessa diskussionereller det tänkbara resultatet av dem. Självklart följer jag dock frågansutveckling med stor uppmärksamhet, eftersom regeringen lägger stor vikt vidsysselsättningssituationen i Bergslagen. 29 (); Milt uttryckt tycker jag det var ett intetsägande svar. Jag vill ändåkommentera frågan och konstatera att är en av landetsminsta. Den har drygt 5 000 invånare, Om vissa befarade företagsnedläggelser i ken ochsågverket spelar en helt avgörande roll när det gäller att upprätthållasysselsättningen i kommunen. En nedläggning av dessa två företag - som harantytts från olika håll - skulle bli ett svårt slag för de människor som harsitt arbete vid företagen. Därmed skulle det också bli stora problem förkommunen. Jag tycker att regeringen måste känna ett speciellt ansvarför de här två företagen, eftersom de i stort sett är helstatliga. Regeringenhar tidigare valt handlingslinje när det gäller att gripa in vid tillfällen dåsysselsättningen varit starkt hotad i olika bygder. Därvidlag kan ochMalmö vara exempel på orter där regeringen genom s, k, paketlösningar tillförtorterna nya friska arbetstillfällen. Jag skulle vilja fråga industriministern: regeringennågon form av Skinnskattebergspaket i åtanke om det värsta skulle besannas närdet gäller sysselsättningen i ? Som jag framhöll i mitt svar har jag erfaritatt det såväl inom Swanboard som inom pågår diskussioner om dessa företagsframfida struktur. Min mycket bestämda uppfattning är att det vore klartolämpligt av industriministern att gå ut och kommentera dessa diskussionerutifrån tänkbara utfall. Det skulle knappast gagna kommuneller anställda i berörda företag, och det tycker jag faktiskt att HugoBergdahl borde inse. Jag vill rätta en uppgift från , Det gälleruppgiften att inte är helstatligt. Låt mig, fru talman, få tillägga att jag utgår ifrån attHugo i en situation där det skulle bli personalneddragningar vidfabrikerna kommer att lägga ner stor möda på att få det privata näringslivetatt etablera sig i och att jag i den diskussionen med detprivata näringslivet slipper att stå ensam här i kammaren och uppmana deprivata företagen att ta ett ansvar. Det är som jag hartvingats konstatera att de borgerliga ledamöterna, som kritiserar regeringen iolika strukturfrågor, lyser med sin frånvaro när det gäller att ställa detprivata näringslivet till ansvar. Jag hoppas verkligen och utgårifrån, , att i en situation då skulle drabbas avytterligare motgångar kommer att finnas med i första ledet närdet gäller att jaga det privata näringslivet till insatser i Skinnskattebergoch övriga Bergslagen, Göm er inte då, ! 31HUGO (): Industriministern bör inte rätta något som jaginte har sagt. Jag uttryckte mycket klart att de två företagen i stort sett varstatligt ägda, Jag är mycket väl medveten om att ett av företagen har ettmindre inslag av privat ägande. Om detta kan vi vara överens. Jag kan inte låta bli att kommentera detta attindustriministern inte vill säga något i den här frågan. När vi hadeproblem i och var det en ganska omfattande debatt kring fråganom hur det hela skulle lösas och ivilken omfattning privata delar av näringslivet skulle gå in. Jag tror att det skulle vara bra om industriministernlyfte litet grand på locket och informerade om vilka lösningar som kan varaaktuella. Jag tror att det är bra att föra en debatt, även om man inte ärframme vid att presentera konkreta förslag, Får jag rätta på denna punkt,säger nu att det enbart är ett mindre inslag av privat kapital iRoyal Board, Det är en oriktig uppgift. Staten har inte majoritetsägande iRoyal Board utan har av aktierna i företaget. Merparten av aktierna äri privat ägo. Det står fritt att ringa upp de privata ägarna. Debehöver inte stå till svars här i kammaren, men man kan ringa upp dem ochdiskutera. Det är alltså inte korrekt att hävda att ärett statligt företag. Den uppgiften är felaktig. 33 (): Jag vill än en gång upprepa vad jag sade imitt inledningsanförande. Om man lägger ihop de båda företagen finner man attden statliga andelen är större än den privata. Industriministern vill att jag skall ringa upp de privataföretagen. Jag tycker nog att industriministern överdriver mina möjligheter attavgöra de här frågorna. Det är regeringen som bär det yttersta ansvaret för attlösa problemen. Jag tycker att man i regeringen borde kunna deklarera att manär intresserad av att diskutera olika lösningar, t. ex. åtgärder av den typ somvidtogs i och . Där kom det fram igen! När man diskuterarstrukturfrågor säger en borgerlig riksdagsledamot alltid att det är regeringenoch samhället som har ansvaret för alla strukturförändringar. kan naturligtvis lägga ihop allt näringslivi och dess kranskommuner och i . Men jag tror inteatt han då finner att det ar en majoritet av statligt ägande i företagen. Om.Hugo alltså går ett steg till och gör en sådan sammanslagning, kommerhan helt säkert fram till att det är en kraffig majoritet av privat ägande inäringslivet i . Jag frågar mig: Varför skulle inte dåkunna säga att det privata näringslivet har ett ansvar för utvecklingen iSkinnskatteberg och i ? I stället tar han upp frågan här i riksdagenoch säger att det alltid är regeringen, staten och samhället som bär dettaansvar. Jag är naturiigtvis glad över den tillit som har tillregeringen, industriministern och staten, men med hänsyn till att vi har enbiandekonomi tycker jag ändå att det borde vara en balans i argumentationen. O/n vissa befarade företagsnedläggelser i 35HUGO (); Jag kanske inte skall använda uttrycketbeklämmande, men jag tycker att det är överraskande att industriministernförsöker skylla ifrån 3 proiokoll 1986/87:105-106 Prot,1986/87:105 O/n fackliga representanter i styrgrupp förutvecklingsprojekt för gruvindustrin Jag vill upprepa: Regeringen bär det ytterstaansvaret och bör träda in i sådana här situationer. Man kan inte vända sig tilloppositionen och säga att det är vårt ansvar. Jag är beredd att göra vad jag kan för att tala mednäringslivets folk i , men om industriministern kräver att vi skallha det yttersta ansvaret då går han för långt. Det är regeringen som haransvaret för alt lösa sådana här problem i de olika bygderna. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1986/87:496 om fackliga representanter i styrgrupp förutvecklingsprojekt för gruvindustrin har frågat mig om jag avser tainitiativ till att de fackliga organisationerna får representation istyrgruppen för forskningsprojektet 2000. Regeringen har i den forskningspolitiska propositionenföreslagit att medel anvisas till styrelsen för teknisk utveckling (STU) föratt finansiera statens andel i forskningsprojektet 2000. Det är ettför staten, gmvbolagen och gruvutrustningsindustrin gemensamt program. a. att utveckla brytningstekniken så att produktionskostnaderna kansänkas markant: Projektet är resultatet av en lång planeringsprocess,där gruvindustrin tillsammans med högskolan i och STU har genomfört ettomfattande analys- och värderingsarbete. Projektet 2000 kommer att ledas av en styrgruppsom utses av STU. Styrgruppen kommer att utgöras av representanter för de olikafinansiärerna, dvs. STU, gruvföretagen. , verkstadsföretagoch Stiftelsen forskning (BEFO). Representanter fråninstitutionerna för bergteknik, bergmaskinteknik och bergmekanik vid högskolani kommer att adjungeras i styrgruppen. Normalt brukar inte fackliga företrädare vararepresenterade i den här typen av styrgrupper. Jag har emellertid erfarit attSTU ser positivt på att arbetstagarna ges möjlighet att aktivt verka förgenomförandet av projektet 2000. STU planerar därför att låta defackliga organisationerna föreslå personer som STU sedan kan utse somrepresentanter för arbetstagarna i styrgruppen. Vidare, kommer en representantfrån () att adjungeras i styrgruppen. STU kommer således att se till att de fackligaorganisationerna får representation i styrgruppen för projektet. 37 (); Jag skall be att få tacka statsrådet för detmycket positiva svar som jag nu fått på min fråga. Låt mig också uttala min ochmånga andras stora tillfredsställelse över att det här projektet har kommittill stånd. Regeringen bidrar med att svara för en del av de stora kostnadernaför projektet, vilket skall ses som ytterligare ett bevis bland många andra påatt regeringen ser gruvindustrin som en mycket viktig näring. Att stärkagruvindustrins konkurrenskraft ute på världsmarknaden är helt Prot. naturligtoch av lika stort intresse för företagen som för de anställda. anledningenmåste även de anställda aktivt få delta i utvecklingsarbetet. ,0 .,.. . . , , . svar somjag nu har fatt verifierar att industriministern delar min uppfattning Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1986/87:498 om verksamheten vidKarlskronavarvet har frågat försvarsministernvilka initiativ och åtgärder regeringen tänker vidta för att tillse attKarlskronavarvets produk-fionssvacka 1989-1990 fylls ut. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. varvsproposition betonades vikten av attstatsmakterna tillförsäkrade rimlig beläggning. inriktning är tillverkning, ombyggnadoch underhåll av fartyg för den svenska marinen. har under desenaste åren-intensifierat utvecklingen avseende skrovtillverkning iglasfiberarmerad plast samt snabbgående katamaraner för såväl civil som militäranvändning. Vidare har Kariskronavarvet ökat sin bearbetning avexportmarknaden. Jag utgår ifrån att berörda försvarsmyndigheter ochKarlskronavarvet gemensamt anstränger sig för att minimera de negativaeffekterna av nämnda beläggningssvacka. 39 (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret. Det är emellertid sällsynt magert. Egentligen sägs ingenting där om vadsom skall hända med . I det riksdagsbeslut som har reglerat skrivningen iindustriministerns svar på min fråga nämns faktiskt siffran 1 200 man när detgäller antalet anställda vid som en "riktsiffra" atthålla sig till. Den beläggningssvacka som står inför är såpass djup att i stort sett hälften av det antalet riskerar att få gå.Situationen är alltså mycket allvarlig. Personalen har vid flera tillfällenuttryckt sin oro. Vi kan inte svära oss fria från ansvar- alla politisktintresserade har ett ansvar för och . ärkanske den stad i som har den mest utsatta positionen. Vi tackar gärna för det Blekingepaket somindustriministern vänligt nog kom ner till oss med, men det är av intet värdenär man bara inom loppet av ser till att 400-500 man kanskeförsvinner från varvet. Jag vill fråga industriministern: det inte anledningatt se över den verksamheten, där regeringen har ett direkt ansvar, t.ex. den verksamhet som pågår vid Muskövarvet och som mycket väl kan flyttas till ? Finns det inte anledning att se över den undervattensteknologin, som utan vidare skulle kunna överföras till krona? 1986/87:105 Jag vet att dessa frågor kanske bäst besvaras av försvarsministern, och jag ställde min fråga till honom. Men jag tycker attdet kan vara på sin plats att regeringen vid det härtillfället genom svarar på dessa frågor. Personalenvid är verkligen angelägen om att få ett svar. Det är väl ändå att underskatta regeringens åtgärder för attsäga att åtgärderna är av intet värde. Jag skulle kunna tänka mig att de inteär många nere i som vill skriva under på det betyget. Jag har nyligenbesökt och träffat representanter för samfliga kommuner där liksomför länsmyndigheterna. Det framkom då att de åtgärder som regeringen satt inredan har visat sig få effekt på område efter område. Det konstaterande somgjordes här, att åtgärderna är av intet värde, är inte bara en överdrift utanockså en stark underskattning av effekterna. Låtmig tillägga att är starkt beroende av den marinafartygsproduktionen och det underhållet. Det är givet att det urförsvarets synpunkt är angeläget att kompetenta inhemska leverantörer finns atttillgå. För ett företag innebär å andra sidan ett stort beroende avförsvarsbeställningar både fördelar och nackdelar. Det ger naturligtvis en vissstabilitet och relativt goda planeringsförutsättningar att ha en stor kund -ochKarlskronavarvet är ett marint varv - men måste företaget givetvis haen beredskap för ändrade försvarspolitiska prioriteringar och de effekter dettakan leda till vad gäller leveranser till försvaret. Detär därför jag har sagt i mitt svar att det är fråga om ett gemensamt ansvar,delat mellan försvarsmyndigheterna och varvet. Återigen: Försvars-myndigheternaoch ledning har ett gemensamt ansvar för att de negativaeffekterna på företaget av den produktionssvacka som kan förutses blir såsmå som möjligt. Jag utgår från att parterna är väl medvetna om detta, Anf.41 (); Industriministern säger att man kan utgå från att de berörda vidtaråtgärder som gör att svackan fylls ut. Men anledningen till att jag står här är just att vi inte ser några tecken i skyn som tyder på att de berörda kanhitta på någonting. Det innebär en risk för att fr, o, m, ingång 400-500anställda vid måste gå. Regeringenhar via Svenska Varv insyn och möjligheter att vidta åtgärder. Det är nuåtgärder måste vidtas, det är nu man måste ha beställningar påKarlskronavarvet. Det går inte att vänta på att man överlägger om vad som skallgöras. Vi vet att från 1990,1991 eller kanske 1992 har enrelativt hygglig beläggning. Detär marinen som har huvudansvaret. Det är marinens beställningar som har minskatså till den grad att den här svackan har uppstått. I den situationen anser jagatt regeringen har ett ansvar, och det måste den ta. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1986/87:515 om ersättningsindustri till har frågat mig om jag nu ärberedd att hjälpa till med ersättningsindustri till . Bakgrunden till frågan är nedläggningen av i Bångbro och mitt tidigare svar till Karl-ErikPersson med anledning av den då aviserade nedläggningen. Jag svarade då att regeringen utgick ifrån att och som ägare till skulle se tillatt ny sysselsättning tillfördes kommunen. Jag kan nu konstatera att har bildatett fastighetsbolag som har till uppgift att hyra ut lokalerna i Bångbro.Vidare har lovat att genomföra en grundläggandeupprustning av lokalerna. Bolaget har också engagerat sig för att tillföralokaler för nya företag och nya verksamheter, I etf inledningsskede kommerbolaget att fillämpa en rabatterad hyresnivå. Förutom dessa åtaganden har föravsikt att fillsammans med bilda ett investmentbolag varsuppgift blir att tillskjuta riskkapital i små och medelstora företag iregionen. För att få ersättningsindustrier och nya företag tillLjusnarsbergs kommun har jag tidigare förklarat att regeringen är beredd attmedverka med generöst regionalpolitiskt stöd till sunda och bärkraftigaprojekt. Detta uttalande gäller givetvis fortfarande. Regeringen är också beredd att medverka medlokaliseringsstöd för anordnande av nya lokaler för småföretag om så skullebehövas. Regeringen följer utvecklingen i medstor uppmärksamhet. 43KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret.Jag konstaterar: från industriministern intet nytt. kommuns kamp är som kamp mot Goliat.Efter kommunens uppvaktning av Tooling i och kanman konstatera att därifrån kommer ingen hjälp med ny sysselsättning iLjusnarsberg - det har gjorts klart. Därför är det så mycket svårare att förståindustriministerns och regeringens passivitet när det gäller att få sysselsättningtill kommunen. Det svar jag fick förra gången kunde ändå tolkas som attregeringen skulle kunna hjälpa till med någon sysselsättning. Som lök på laxen kommer planerna på en nedläggning avGrängesbergsgruvan att ytterligare drabba . De oroligheter som nuförekommer på Storalene i kan också försämra situationen iLjusnarsberg. Att industriministern inte ens var i kammaren i går när debattenfördes om en nedläggning av Grängesbergsgruvan tycker jag är bevis nog.Industriministern hoppades bara att företag med verksamhet i kommunen skulletillföra kommunen någonting nytt, men så är inte fallet. Regeringenbrukar bli beskylld för att föra en sorts strutspolitik och för att Prot.1986/87:105 9apriri987 så attsäga gömma huvudet i sanden. Men det vill jag inte beskylla regeringen för. Jagtycker dock att man verkar vara både blind och döv. Man ser ju inte denverklighet som gäller i kommunerna i Bergslagen. Eller är det kanske tvärtom -dvs, att man både hör och ser men inte vill göra någonting? Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. har inte frågat mig varförjag inte var i kammaren i går. Men eftersom han förde det på tal, måste jagtillåta mig att göra en kommentar, angrep mig nu - och jaghar även tidigare blivit angripen - för att jag inte var här i går och lyssnadepå och deltog i kammarens debatt. Det gällde då ett förslag från ett enhälligtnäringsutskott, och jag hade träffat en överenskommelse med näringsutskottetsordförande om att jag inte behövde vara i kammaren då med hänsyn till att jagsedan lång tid tillbaka var inbokad på företagsbesök och ennäringslivskonferens i , Bokningarna gjordes faktiskt strax eftersommaren . Det finns alltså skäl och motiv till att jag måste skötamitt arbete som industriminister också när det gäller andra ämnesområden än desom togs upp i går här i kammaren. Svensk industri består faktiskt. , inte bara av stål- och gruvnäringen. Det finns också andra storaindustrigrenar som en industriminister med jämna mellanrum måste besöka och hakontakter med.