prot · GA09123 · 1986-12-31 00:00:00 — De som får ett extra tillägg tvingas vänta på bidragtill en utgift som de har haft tidigare. Därför anserutskottsmajoriteten att det är olämpligt att lägga dessa uppgifter påskattemyndigheterna. Således yrkar jag avslag på reservation 64. I övrigttillstyrker jag hemställan i bostadsutskottets betänkande 10 avseendebostadsbidragen. 33TORE (vpk) replik: säger beträffande deolika förslag till förbättringar avseende bostadsbidragen som vpk har lagt framatt det inte är möjligt att inom den ram som budgeten nu medger gå med på de ioch för sig motiverade förbättringar som vpk föreslår. Detta är naturligtvis endiskussionsfråga. Det är alltså fråga om vad man prioriterar och vad man ärberedd att satsa på. Mot bakgrund av gårdagens händelser och densocialdemokratiska regeringens och riksdagsgruppens ställningstagande - delshoppar man ju av från ett förslag som skulle ge , dels görman upp med om ett förslag som innebär att kommunerna förlorar 1,6miljarder utan att de får några förbättringar i stället - ter det sig litetkonstigt att man skall behöva föra en diskussion om 100 milj. kr. Det gäller ju en förbättring av bostadsbidragen, och frågan är då hur låstman skall vara av ett budgetförslag från regeringens sida. förutsatte utskottet - ochriksdagen hade ingenting att erinra - att skulle föreläggas ettförslag om att möjligheten för hushåll utan barn att få bostadsbidrag skulleåterinföras. Det var bakgrunden till min kritik i mitt tidigare anförande ochden fråga som jag ställde. jag fått ett svar av på den punkten,och jag tolkar svaret så att socialdemokraterna kommer att medverka till att det så snabbt-som möjligt fattas ett beslut som innebär att möjligheten för alla hushåll utanbarn att få bostadsbidrag återinförs. Jag kan godta ett sådant besked,.som jag uppfattar som ganska rakt och bestämt, och i förlängningen av det ser jag att denna möjlighet återinförs. 34 () replik: Om det blir så som utlovade till , är det ett ytterligare exempel påryckigheten i den socialdemokratiska bostadspolitiken. Det är inte alls längesedan bostadsbidragen togs bort för denna kategori, och skällde alltsåstrax efteråt införas fullt ut igen. Anledningen till att jag begärde ordet var MargaretaPalmqvists motiv för att avvisa förslag att inte införa bostadsbidragtill vissa hushåll utan barn, dvs. Motivet var att ungdomarna genomregeringens förslag skulle få bättre möjligheter att skaffa sig bostäder: Detär alltså helt felaktigt, och det är därför som har reagerat.Ungdomarnas bostadssituation förbättras inte genom regeringens förslag. Det är inte så att ungdomarna först får pengar i handenoch sedan kan skaffa sigen bostad, utan det är först när ungdomarna har fått enbostad som de får bostadsbidrag. Därför hjälper regeringens förslag inteungdomar som står utan bostad, men det gynnar dem som redan har enbostad. Det är således en uppenbar skillnad även på den punkten mellanregeringens och förslag när det gäller att behandla alla lika.Regeringen gör inte det, och därför reagerar vi. Det blir precis samma effekter när omprövningen nu tasbort, dvs. de som redan har det bra tjänar pä det medan de som har det sämreförlorar. Ingen kan bestrida att det är så. Jag vill hänvisa till deberäkningar som har gjorts i utskottet och som bevisar att borttagandet avomprövningen får sådana effekter. Dessa beräkningar har också gjorts ibostadsdepartementet, som t. ex. visar att det bland 1 772 bidragstagare iÖrnsköldsviks kommun gjordes 417 omprövningar, just på grund av attinkomsterna hade ökat i förhållande till gällande gränser. Om hälften av fallenhade gått åt motsatt håll hade det varit illa nog med det förslag som läggsfram - de skulle ha drabbats mycket hårt om en omprövning inte gjordes närinkomsten minskade. Detta är en felaktig fördelningspolitik. Det bordesocialdemokraterna inse. 35KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik: är kritisk mot attfolkpartiet vill göra vissa justeringar av bostadsbidragen och säger att vi däslår in på en väg som innebär att vi sä småningom vill avskaffabostadsbidragen. Ja, detta är inriktning när det gällerbostadsbidragen. Vi föreslår nu en liten justering, och för vi framförslag om kraftigt höjda barnbjdrag. Vi menar att det är en riktig politik attfamiljerna får en större nettoinkomst att använda och att de kan göra deprioriteringar de själva önskar, utan knytning till bostaden. tar själv upp de bekymmer somuppkommer genom kontrollen och menar att den kan bli integritetskränkande. Detär riktigt att kontrolluppgifterna kan bli det. Det är också en avanledningarna till att vill niinska bostadsbidragen och i ställethöja barnbidragen. På det sättet kan man friare disponera de medel som man hartill förfogande. 36MARGARETA () replik; Först några ord till . Även om viibland tycker att vi har fått för litet pengar, tycker jag ändå att vimåste.respektera de ramar som är angivna för bestridande av kostnaderna förbostadsbidragen. Vi kan inte gång på gång spränga ramarna, om vi skall få ettb.udgetutfall som totalt är rimligt för statens del. Vi måste alltså vid varjetillfälle ta hänsyn till de ekonomiska förutsättningar som finns. Jag avstårför min del från att blanda in diskussionen om fastighetsskatten. Vi harnu att ta ställning till den ram som är angiven i budgetpropositionen frånjanuari. Jag tycker att det är viktigt att man även i det fortsattaarbetet med förbättringar av bostadsbidragen till ensamstående har klart försig att dessa bidrag skall rymmas inom de ramar som vi har att arbeta med. pekar på att det inte blir några bostäder avbostadsbidragen. Men de ger ändå möjligheter för ungdomar som har mycket lågainkomster att efterfråga de bostäder som vi hoppas skall kunna bli resultatetav de åtgärder som föreslås i propositionen om bostäder åt unga, vilken kommerupp till behandling . Att bostadsbidragen är av väsentlig betydelseför åstadkommande av förbättringar för ungdomar är det alltså inget tvivel om. vill också påstå att omprövningsreglerna ärorimjiga. Jag tycker dock att utskottet avsevärt har förbättrat dem. Redan ipropositionen ges möjligheter till omprövning i vissa bestämda angivnahänseenden. Förbättringen innebär att om man får en 25-procentig minskning avsina , arbetsinkomster under bidragsåret, skall man kunna begära en höjning avbostadsbidraget. Därmed är mångas önskemål tillgodosett, utan att man behöverkoppla in kontrollåtgärder som pä ett olyckligt sätt kränker bidragstagaresintegritet.- 37 (): framhåller i sin motion Bo258 attlägre räntebidrag för lån till ombyggnader skulle innebära en ökning avnyproduktionen. Visserligen beslöt ett antal åtgärderför att öka nyprodukfionen, men anser inte detta vara tillräckligtoch vidhåller sitt motionsyrkande. beslöt att helt räntebidrag skall lämnasför produktionskostnader av det schablonberäknade pantväraet.För hyres-och bostadsrättshus lämnas räntebidrag motsvarande halvaräntekostnaden för återstående del av produktionskostnaderna, dock högst 15 %av det schablonberäknade pantvärdet. För produktionskostnader därutöver, dvs.kostnader som översfiger av detta pantvärde, lämnas inget räntebidrag. Enligt talar mycket för att räntebidrag inteskall utgå för anser att ytterligare åtgärder bör vidtas i avsiktatt pressa byggkostnaderna. Vad det gäller aktieutdelning i allmännyttigabostadsföretag vill anföra följande. De allmännyttiga bostadsföretagen är organiserade antingensom aktiebolag eller som självständiga stiftelser. I de fall de allmännyttigaföretagen är organiserade som stiftelser bör det ankomma på kommunen som ägareatt bestämma vilken avkastning det i företaget insatta kapitalet bör ge. I denmån de allmännyttiga bostadsföretagens verksamhet är organiserad som aktiebolagstyrs ju denna av aktiebolagens regler. Att på det sätt som föreslås i den socialdemokratiskamotionen Bo248 härutöver reglera dessa företags verksamhet är enligtfolkpartiets mening varken nödvändigt eller önskvärt. Rambegränsningarna, dvs. ombyggnadsvolymen i de trestorstadsområdena, skall numera begränsas till av volym, ochlänsbostadsnämnderna har möjlighet att höja ramarna med motsvarande av1986 års ombyggnadsvolym, om det behövs av sysselsättningsskäl; Folkpartietanser att detta sannolikt inte har någon inverkan på nybyggnadsverksamheten.Folkpartiet föreslår att återkallar sitt bemyndigande till regeringenatt införa rambegränsningar för ombyggnadsverksamheten, då långt framskridnaombyggnadsprojekt stoppats och stor osäkerhet nu råder beträffandemöjligheterna att planenligt genomföra angelägna ombyggnader ibostadsbeståndet. Många smålägenheter har försvunnit genomlägenhetssammanslagningar i samband med ombyggnader. har insiktenvuxit om vikten att behålla en viss andel smålägenheter när ett bostadsområdebyggs om. Dessutom har efterfrågan på små lägenheter ökat, inte minst därföratt många ungdomar gärna vill ha mindre lägenheter. Därför är det nödvändigtatt vid saneringar noga överväga hur många smålägenheter som bör sparas. Ienskilda fall, exempelvis i bostadsområden med helt övervägande andelsmålägenheter, kan motiv finnas att lägga samman lägenheter. Men i normalfalletbör lägenhetssammanslagningar inte subventioneras med statliga medel. I motion Bo258 hävdar vi, när det gäller denav beslutade ordningen för hyresgästernas yttrande vid ombyggnadslån,att hyresgästyttrandet bör lämnas av de hyresgäster som berörs av ombyggnadenoch inte av en central hyresgästorganisation. menar att kravet påatt hyresgästinflytandet skall utövas av hyresgästerna själva är en förutsättningför att de boende skall kunna ta ansvar för den egna bostaden. När det gäller ombyggnaden inne i lägenheten anserfolkpartiet att det normalt skall vara så att lägenhetsinnehavarens tillstyrkanskall krävas. Vi tror att en sådan ordning skulle kunna medverka till attombyggnader sker med större varsamhet. Vi vill dock betona, att nödvändigareparationsåtgärder på olika tekniska system, exempelvis byte av rörstammar,måste kunna utföras utan att varje enskild lägenhetsinnehavare tar ställningtill frågan. Genom att yrkar pä att tilläggslån för ändradlägenhetssammansättning inte längre bör beviljas, kan beslutsramen förtilläggslån minskas. yrkar på att tilläggslån för ändradlägenhetssammansättning skall avskaffas vid utgången av innevarande budgetår. Den del av beslutsramen för tilläggslån som på detta sättfrigörs bör i stället delvis användas för utökat stöd till ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Det behövs pengar till åtgärder för attavhjälpa byggskador och byggfel eller till grundförstärkning.. , herr talman, yrkar i sin motionBo258 att räntebidragen för /88 skall vara II 940 milj. kr.,dvs. en minskning i förhållande till regeringens förslag med 460 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservationerna 24, 25,38, 72, 75, 76, 84, 87 och 112. 38LENNART (): Jag skall kommentera några av reservationernai bostadsutskottets betänkande. En del är litet märkliga. hör man inte minst frånde borgerliga partierna att staten styr för mycket och lägger sig i och att manskall låta människor själva bestämma eller lokala organ ta hand omverksamheter. Men i det här sammanhanget är det precis tvärtom - här litar maninte på kommunalfolket eller på människorna ute i landet och anser därför attstaten skall gå in. Det är någonting som inte stämmer. Man borde väl ändå varakonsekvent i sin politik. I en reservation tar man exempelvis upp frågan om enutvidgning av VA-nätet. Det är naturligtvis alldeles riktigt att många kommunerrunt om i landet barett bristfälligt VA-nät som behöver förstärkas och rustasupp. Men det bör ju ligga i kommunernas intresse att göra det. Om man reparerarvattenläckor och byter ut ledningar har man igen det i form av besparingar iframtiden. När det gäller ombyggnadslån för lägenhetssammanslagningarär man emot subventionerna för denna verksamhet. Det är också ganska märkligt,eftersom det är kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen. Dekommunalmän som arbetar med de här frågorna i våra kommuner vet naturligtvisbäst hur lägenhetssammansättningen i kommunen bör vara. Vi anser att det finnsskäl att behålla dessa subventioner. Vidare tarman upp någonting som man brukar ta upp i dessa sammanhang, nämligen att maninte tycker om hyresgästerna samlade i organisationer. När berördefrågan om hyresgästinflytande vid ombyggnad lät det precis som om det vore LarsAnderstig i som yttrade sig över hur det skall se ut vid ombyggnadnere i eller uppe i eller var det nu är. Det är ju inte på detsättet. Verkligheten är den att hyresgästerna tillsammans i kontaktkommittéerdär de bor följer verksamheten och är mycket intresserade av de här frågorna.I praktiken är det de människor som bor där, samlade i organisationen, som harett inflytande. Jag tycker det är angeläget att slå fast att organisationsliveti vårt samhälle, inte minst hyresgästernas organisation, spelar en mycketviktig roll, inte minst därför att man också tar ansvar för den verksamhet manbedriver. Det vill jag påstå att gör på ett seriöstsätt. När det gäller den kommunala delfinansieringen i sambandmed bostadsanpassningsbidrag hörde jag säga att om nu kommunernafår gå in med en insats i de här sammanhangen drabbar det glesbygden. sätt drabbar det glesbygden? Om bostadsanpassningsbidragethöjs, och staten svarar för av den kostnaden, och kommunen går in , kan man ju fundera över om det inte kan vara rimligt att de kommunalmän somstyr ute i kommunerna är med och hjälper till att förbättra lägenheterna föratt människor skall kunna bo bra i landets olika delar. Om man nu inte tyckeratt detta är rimligt, får man välja nya kommunalmän som kanske mera bryr sig ommänniskor som har bekymmer med rörelsehandikapp och annat. De borgerliga vill heller inte subventionera ändradlägenhetssammansättning genom tilläggslån. Vi tycker att det är angeläget. Detkan ju uppstå situationer där tilläggslånen behövs. Lägenhetssammansättningenkan vara av den arten att man vill ha ett mera blandat lägenhetsbestånd. vill jag yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna och i övrigt till bostadsutskottetshemställan. 39 (): säger att jag talar precissom om det vore , Hyresgästernas riksförbunds ordförande, somstyrde hela . Det var en fantastisk feltolkning. Det är de lokalahyresgästföreningarna som bestämmer, och det är ingen som ifrågasätter att degör så gott de kan. Men det är inte tillräckligt, tycker vi i . Vi är övertygade om att det är bäst att de som är berördasjälva får bestämma. Då känner de delaktighet, då tar de större ansvar för sinalägenheter. Dessutom blir det en större varsamhet vid ombyggnaderna. Vi ifolkpartiet tror faktiskt att varje enskild hyresgäst är kapabel att självbestämma över sin lägenhet. 40 (Vpk): Jag känner mig verkligen inte träffad avLennart allmänna omdöme om dem som saknar förtroende för människor iallmänhet. Det är ett så pass luddigt och lösligt påstående att det över huvudtaget inte går att bemöta. När det gäller frågan om kommunernaoch ROT-programmet för de gamla avlopps- och vattennäten är det allmänt bekantatt den socialdemokratiska ekonomiska politiken har inneburit omfattandenedskärningar inom den kommunala sektorn. Kommunerna har svagare ekonomi.Dessutom flyttar människor från många kommuner som har omfattande avloppsnätmed en ganska betydande ålder. Det finns alltså väsentliga sociala skäl för attge ett sådant här bidrag'. Det är inte fråga om något allmänt dåligt förtroendeför kommunalmån och deras eventuella kompetens. De politiska maktskiftena, somsäkerligen är nödvändiga på en del håll, får man ta ställning till ute ikommunerna. 41AGNE (): 'tyckte att det var mycket ireservationerna som var märkligt och att det är en märklig politik som vi somstår bakom reservationerna för i vissa avseenden. Jag tyckte att det var ettmärkligt inlägg som gjorde. Vi kräverinte mer av regleringar. Vi kräver i stället mindre av detaljregle- Vilitar verkligen på kommunalpolitikerna och vill ge dem större ansvar. Det ärdärför vi vill förenkla bostadspolitiken. Det är vad många av vårareservationer går ut pä. Egentligen begärde jag ordet när angrepmig och för att vi skulle ha hamnat snett när det gällerbostadsanpassningsbidragen. Han förstod inte hur regeringens förslag kundedrabba åldringar i glesbygd. Det är klart, begriper man inte det, dä har jagfull förståelse för att man lägger fram ett så fullständigt tokigt förslag. Det är ju så enkelt, , att det inte finnslika många åldringar i alla kommuner här i landet. Självfallet krävs detbetydligt mer av anpassningsåtgärder i kommuner med många åldringar, och tilldessa kommuner hör framför allt utflyttningskommuner oCh kommuner i glesbygden.Skall då, som regeringen föreslår, kommunerna vara med och dela finansieringenav anpassningsåtgärderna, då måste rimligen glesbygdskommunerna med en storandel åldringar drabbas ekonomiskt mer än kommuner som har ett mindre antalåldringar. Det är den orättvisan som vi vänder oss emot. Vi menar attåldringarna, oavsett var de bor i landet, skall ha möjlighet att fä sin bostadanpassad på ett sådant sätt att de kan bo kvar . Om vissakommuner av ekonomiska skäl inte kan vidta sådana åtgärder, kommer det attdrabba åldringar som bor i de kommunerna. Av sociala skäl och av rättviseskäl börbostadsanpassningsbidragen därför vara en statlig angelägenhet. Det är motivetför att vi vänder oss mot regeringens förslag. Prot.1986/87:123 . 42LENNART (); Om vi nu skall ta upp en diskussion kringhyresgästerna och deras organisationer, vill jag säga att ' och jagnaturligtvis är överens om att hyresgästerna vet bäst själva. Men det är ju dåmärkligt att i synnerhet men även i viss mån i det härsammanhanget underförstått misstänkliggör människorna när dessa sluter sig sammani en organisation. Är de enskilda ensamma, så är det bra, men om tiohyresgäster tillsammans är medlemmar i , då är detnågonting fult, då vet de inte sitt eget bästa. Jag skall inte säga så mycket till annat änatt vi är överens om att V A-näten runt omkring i landet behöver byggas ut ochförbättras. Det är naturligtvis önskvärt att kunna ösa ut mer och mer pengarför det ändamålet. Jag tror dock att man kan bedöma sådana här saker ute ikommunerna, och det är egentligen detta det handlar om. Om man i kommunernafinner att det är lämpligt att rusta upp VA-näten, anser vi att det är så passlönsamt att kommunerna kan klara upprustningen och spara pengar pådetta. Sedan några ord till ombostadsanpassningsbidragen. Jag skall ta ett litet exempel. Om man behövervidta en åtgärd för att anpassa en lägenhet åt en äldre människa och det kostar30 . svarar staten för 18 000, medan kommunen som är berörd isammanhanget får svara för . Detmärkliga är att säger i sin reservation att detta skulle drabba Prot,1986/87:123 Jag tror nog att kommunalmännen är såförnuftiga och har så pass mycket pengar till sitt förfogande tillförbättringar för de gamla att de klarar att få fram de . När man talar om att drabba glesbygden borde man funderaockså över på vilket sätt borgerlighetens olika förslag i regionalpolitikendrabbar glesbygdskommunerna. Detta steg när det gäller bostadsanpassningsbidrageninnebär förbättringar för de boende, större bidrag, men vi tycker att ävenkommunerna skall kunna svara för en liten del av dessa bidrag. 43 (vpk): Ja, , vi är överens om att detbehövs vissa upprustningar pä de kommunala VA-näten, Vi är överens om att dettaskall finansieras öch att kommunerna själva skall ta initiativ. Men när det gäller att ösa ut pengar borde vi väl ocksåvara överens om att vare sig det gäller kommunala eller statliga medel såhandlar det om samhälleliga medel. Det är folkets pengar, och vi bör vara enseom fördelningen. Jag menar fortfarande att med de skatteändringar mångakommuner måste vidta för att klara de allra mest nödvändiga utgifterna, är detfaktiskt nödvändigt att ge ett sådant bidrag, 44 (): Misstänkliggörandet får ståför. Vi i har aldrig undervärderat hyresgäströrelsen, men vi trorpå den enskilde individen och är övertygade om att man inte behöver ingå inågon organisation för att göra sin stämma hörd. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (bostadspolitikens utformning och inriktning)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 36 förhemställan i reservation 2 av och . 10 ledamöter avstodfrän att rösta. Utskottets motivering godkändes med 209 röster mot 69 förden i reservation 1 av m. fl. 26 ledamöteravstod frän att rösta. Mom. 2 (den framtida bostadspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med288 röster mot 16 för reservation 4 av . Mom. 3(bostadsbyggandets omfattning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 4(bostadsbyggandets regionala fördelning) Prot. Utskottets hemställan - som ställdesmot dels reservation 6 av m. fl., delsreservation 8 av - bifölls med acklamation. Mom. 5(åtgärder för att motverka ombildning från hyresrätt till bostadsrätt)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 förhemställan i reservation 10 av . Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation9 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 6 (åtgärder för att underlätta omvandling frånhyresrätt till bostadsrätt m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 145 förreservation 11 av m.fl. Mom, 7 (prioritering av byggandet av flerbostadshus ivissa kommuner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 8 (neutralitet mellan olika upplåtelseformer m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 110 förreservation 13 av m.fl. (fp) anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 9 (äldres och handikappades boende) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 10 (bostadsplanering för en mer allsidighushållssammansättning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av deni.reservation 15 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 11 (ett nytt system för finansieringen av bostadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (inrättande av en samhällelig bostadsbank)Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förhemställan i reservation-18 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Den i reservation 17 av m.fl. anfördamotiveringen godkändes med 156 röster mot 147 för utskottets motivering. Mom. 13 (förtida inlösen av bostadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (ett nytt räntebidragssystem) Utskottets hemställan - som ställde mot reservation 20 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (bostadssubventionernas roll i ett nyttskattesystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (räntebidragens anknytning till upplånat kapitalm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (storleken av räntebidragen vid ombyggnad) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avKarl-Göran Biörsmark och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (räntebidrag och produktionskostnadsanpassadbelåning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (de garanterade räntorna) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation26 av m.fl., dels reservation 27 av ochIngrid -bifölls med acklamation. Mom. 20 (eftergift av räntelän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (räntebidrag för äldre låneformer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avAgne och - bifölls med acklamation. Mom. 22 (avskaffande av räntelånen) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 45 förreservation 31 av och . 10ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 23(ett riktat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen)