prot · GA0951 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad som däremot är litetanmärkningsvärt är att regeringen och socialdemokratin inte verkar varaangelägna att ta till flera åtgärder ån hälsoupplysningsinsatser. Trots allt ärdet enda som hitintills är beslutat för att motverka tobakens skadeverkningaratt man skall genomföra en hälsoupplysningskanipanj. Till det föreslog man i enproposition att det skulle avsättas 1,2 milj, kr. Det är naturligtvis ioch för sig bra att kampanjen över huvud taget kommer till stånd, men det är enstruntsumma och det blir en väldigt liten kampanj man kan få för 1,2 miljoner.Jag är övertygad om att varje krona som man satsar pä just en ordentlighälsoupplysning i det här sammanhanget kommer att betala sig med vä! så storränta i form av lägre kostnader inom sjukvårdssektorn. Men det är, som jag sadetidigare, naturligtvis inte där regeringen kan vinna några sparpengar, I utskottsbetänkandet hänvisar man till socialutskottetsbetänkande /1986:14 , i vilket det sägs att utskottet förutsätter"att regeringen även överväger om man bör finansiera olikainformationsinsatser genom en hälsovårdsavgift eller på annat sätt och attregeringen om så erfordras återkommer till i den frågan". Därmedavstyrker man vidare insatser. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Jag måste beklaga att jag på de som har gåttinte har uppmärksammat att man kommit med något förslag i den riktningen. Närman nu har gissat vad inflationsmålet kommer att bli och höjer skatten från den1 ,' borde man rimligen ha kunnat göra den ytterligareinsatsen att man hade använt pris- och skatteinstrumentet. Jag måste ställafrågan till : Varför är socialdemokratin och regeringen så räddaför att använda det instrumentet när det gäller tobaksskatten? AnL 8BRITTA BJELLE (fp) replik: Man kan säga att vi hade en nedgång avalkoholkonsumtionen : och fram till verkar detsom om kurvan har vänt, och vi förbrukar mer alkohol per person i , Hurkommer det sig att alkoholskatten inte har höjts tidigare? Det är sedanman gjorde det senast. Vi i har motionerat om att man skulle höjaalkoholskatten fr, o, m, . Man kan fråga sig varför regeringeninte har höjt alkoholskatten. Min fråga till är: Vore detinte rimligt att alkoholskatten höjdes kontinuerligt eller t, o, m,eller något liknande för att få en rimlig förändring avalkoholskatten i förhållande till höjningen av konsumentprisindex? Vi i anser att skatten skall stiga allteftersomalkoholstyrkan stiger. Det föreliggande förslaget, som innebär höjning avprocentsatsen i stället för av grundavgiften, kommer ännu längre från hur viser på detta. Min fråga till är: Vore det inte rimligt, sett urett alkoholpolitiskt perspektiv, att nian hade en form ay skattehöjningar, sominnebär att skatten stiger allteftersom alkoholstyrkan stiger, AnL 9 () replik: Det är precis som säger, att närdet gäller tidpunkten för skattehöjningen och dess eventuella följder förförbrukningen rör vi oss mer med tro än vetande. Om prishöjningen träder ikraft kan det leda till att det blir ökad totalalkoholkonsumtion, eftersom man då kan få inköpstoppar istället för . Som svar på fråga yill jag säga attriksdagen fattade beslut om att höjningarna iframtiden skall ske med mycket kortare intervall än . På denna punkt årBritta Bjelle således bönhörd. Det kan i sin tur leda till atthamstringseffekterna blir betydligt mindre än vad som har varitfaljet . När det gäller lättvinsbeskattningen vill jag gärna sägatill att skattehöjningarna har skett genom att man harhöjt grundavgiften, åtminstone vid de senaste tillfällena. Det drabbarnaturligtvis det prisbilliga vinet, I detta fall har det skett prishöjningar.Skulle man införa ett system som leder till skattesänkningar på kvalitetsviner- relativt sett - måste detta med nödvändighet, vilket påpekar isin motion, leda till skattehöjningar på andra sortiment, dvs, på detprisbilliga sortimentet. Det skulle drabba dem som inte har råd att köpa någotannat vin. Det skulle också, vilket kanske är det värsta av allt. leda till enökad hemtillverkning av bl, a, vin. När detgäller priset på kvalitetsviner ligger vi i inte högre än vad andraländer i gör. Som en kuriositet kan jag nämna aft det lär vara så kan köpa kvalitefsviner i mellanprislägena här i till en lägrekostnad än vad man kan göra i de länder där man producerar vinerna. Det tyckerjag borde vara ett memento i detta sammanhang. Till vill jag säga aft höjningen avtobakskatten gör aft vi mer än väl kommer att följa konsumentprisindex. Vi socialdemokrater är litet oroliga för aft om vi höjerpriserna för mycket med hjälp av skattejnstruménfef kan det skapa en negativinställning i hela samhället mot alla tobakspolitiska strävanden över huvudtaget. Det år därför som vi har hamnat på denna nivå, vilken trots allt ärganska hög. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL 10 BO () replik: För def första: Def finns ingen friprisbildning i , Här fastställs allting på grundval av inköpskostnad ochde skatter och försälj-ningsavanser som läggs på, I andra länder är det ju,framför allt när det gäller de riktigt dyra kvalitetsvinerna, efterfrågan somfår styra prisbildningen. För vin i sådana prisklasser som är otänkbara för osss, k, vanliga människor är det klart att efterfrågebilden är helt annorlundaoch priserna även därefter. Skattesystemet i är alltså utformat på ettsätt som missgynnar vinerna i méllanprisklassen. För def andra: Det är ju alldeles uppenbart attkompensation för ett skattebortfall till följd,av en ändrad lättvinsbeskatfninginte behöver ske genomen höjning av grundavgiften. Det kan i stället skegenom'en marginell förändring av skatteuttaget på exempelvis starksprit, gärriai samband med att man genomför en reformering av även detta skaftesysteminnebärande att viss hänsyn tas till alkoholhalten. För dét tredje: Jag har fortfarandeinte fått något svar av på frågan varför riiari höjerlättvinsskatten generellt, när priserna på låtfviner faktiskt har ökat mer ankonsumentprisindex. AnL 11TOMMY (vpk) replik: Jag undrar om ens själv tror pådet han senast sade. Varför skulle just vara den absolut perfekta summanför att få det bästa genoriislaget när det gäller en minskad tobakskonsumtion,? Jag tror inte att ni i någon större utsträckning har stöd fördetta inom ert parti. Tyvärr förhåller det sig nog i stället på det viset attdetta är vad finansministern har föreslagit. Det handlar inte om något annat änatt man skall följa konsumentprisindex i runda tal. Jag tror inte att just 4öre skulle vara den tobakspolitiskf mest exemplariska höjningen. Det finnsfaktiskt möjligheter till en minskad tobakskonsumtion genom en större skattehöjning.Jag tror inte heller speciellt mycket på talet om att en höjning avtobaksskatteri med mer än skulle så att säga negativt påverka folks tropå upplysning om tobakens skadeverkningar. Jag anser att det faktiskt intefinns något samband därvidlag. Vårt förslag om en höjning av tobaksskatten med tre gångerså mycket som regeringen vill höja med är faktiskt infe den enda åtgärd som vihar föreslagit. Vi har under i stort sett kommit med olika typer avförslag om begränsningar av tobakens skadeverkningar - rökfria arbetsmiljöer,häl- Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. Jag kan försäkra att vi trots hans attityd här intekommer att förfrötfas, utan vi tänker återkomma. Slutligen, tror infe att en kraftig höjningav tobaksskatten skulle inverka posifivt, dvs, återhållande påfobakskonsumtionen? AnL 12 () replik: Vilken ståndpunkt man än intar beträffandetiden för ikraftträdandet av höjda alkoholskatter är det naturligtvis fråga omen bedömning. Vi i folkparfiet har gjort den bedömningen att det är viktigt attdenna skattehöjning ändå träder i kraft så fort som möjligt. Man kan dessutommöjligen också spekulera över om infe människor faktiskt har begränsade mängdermed pengar att röra sig med . De pengar som man disponerar över tilljul går till så niycket annat att det inte är säkert att de räcker tillytterligare hamstring inför den prishöjning som sker . Vi tyckeratt det därför är rimligt att prishöjningarna genomförs . Jag ställde en fråga till , om man inte skullekunna tänka sig en annan typ av skattesystem där skatten stiger rned stigandealkoholsfyrka. Jag fick inget svar på den frågan, så jag upprepar den. Vitycker att def är en viktig fråga då det gäller att åstadkomma begränsningar avalkoholkonsumtionen. AnL 13LARS () replik: förespråkar eft skattesystem somåtminstone relativt sett skulle gynna de dyra vinerna, de s, k,kvalitetsvinerna, Def är ingen tvekan om att detta är en politik som gynnar demänniskor som har råd att köpa sådana viner. Det gynnar helt enkelthöginkomsttagarna, I motsvarande grad missgynnas de som inte har råd att köpasådana viner utan är hänvisade till billigare viner, dvs, låginkomsttagarna, får ursäkta att jag fakfiskt tycker att def ärlitet snobberi över diskussionen om kvalifetsvinerna. De flesta vet ju att detfinns mycket bra viner av hög kvalitet även i det prisbilliga sortimentet, frågar om beskattning efter alkoholhalt. Ensådan beskattning leder ofelbart till att det dyrare sortimentet kommerbilligare undan, Hennesy-konjaken gynnas på bekostnad av Folkkonjaken, och detär en fördelningspolitisk konsekvens som vi socialdemokrater inte kanacceptera. Till beträffande rökningen: Visocialdemokrater menar faktiskt att det inte är riktigt bra aft lägga alla äggi samma korg, så att säga. Man måste satsa på många olika åtgärder för att fåned fobakskonsumtionen, Def är inte bara skatteinstrumentef som skall användas.Vi måste försöka begränsa reklamen för tobak, försöka skapa fler rökfria miljöersamt satsa på upplysningsverksamhet. Vi måste också försöka hjälpa deorganisationer som arbetar med att få ned förbrukningen av tobak i det härlandet. Talmannen anmälde aft Bo Lundgrenoch anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt till ytterligare repliker. AnL 14MARIANNE (): Det är bra aft priset på alkohol nu skallhöjas, Def är helt i enlighet med vad har krävt fidigare. Sambandetmellan konsumtion och pris beträffande alkohol kan inte bestridas. Vid alkoholdebatfen här i kammaren för några veckor sedanuppmärksammades den konsumfionsökning som skett under det senaste halvåret.Prishöjningen är en av de åtgärder som måste vidtas för att få nedkonsumtionen. Tidpunkten för höjningen är infe den bästa. Jag har fullförståelse för den oro som några motionärer visar beträffande de socialakonsekvenserna av en höjning vid nyår. Egentligen borde prishöjningen ha sketttidigare, före julhelgen - def hade varit bättre. När det nu inte har blivit så, anser vi trots allt att detinte finns anledning aft ytterligare uppskjuta prishöjningen öch därmedförlänga hamstringsperio-den ytterligare. Skulle vi göra det skulle det bli enhög konsumtion dels i jul, dels under nyårshelgen, dels också fram fill prishöjningen. Människor vet ju nu om att defkommer en prishöjning, Def är en ay orsakerna till aft vi, när vi funderadeöver höjningen skulle ske, intog ståndpunkten aft höjningenbör ske vid nyår. Vi tror inte att ett uppskjutande av prishöjningen skulleminska alkoholproblemen . De kommer att finnas i alla fall, ochdessutom skulle det bli ytteriigare ett tillfälle till högre konsumtion. Jag vill därmed yrka bifall fillskatteutskottets hemsfällan i dess helhet. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. AnL15 (): Låt mig först få deklarera att vi som undertecknat motionSkl40 inte är emot en höjning av alkoholskatten. Prishöjningen ligger väl ilinje med alkoholpolifiska beslut. Det vi däremot vänder oss emot ärtidpunkten för lagens ikraftträdande, nämligen , All erfarenhet visar, vilket också har påpekats idebatten, att def inför en höjning av priserna på alkoholvaror utbryter enhamstringsvåg, oeh det oavsett hur stor eller liten prishöjningen är, I dettafall sammanfaller hamsfringen med inköp inför jul- och nyårshelgerna.Även utan hamstring är personalen i Sysfembolagsbutikerna överhopad av arbeteinför dessa . Utskottet säger i sitt betänkande att Systembolaget intehaft någon invändning mot den aktuella tidpunkten, även om bolaget givetvisförutser en ökad arbetsbelastning för butikspersonalen. Må så vara attSystembolagefs ledning anser sig klara en enorm topp inför helgerna, men minatankar går ändå fill personalen - i stor utsträckning kvinnor - som skall klaraden ökade arbetsbelastningen. Allvarligast är ändå de konsekvenser som stora mängderalkohol kan få för den grupp människor som inf e kan hantera sinalkoholkonsumtion, För dessa och deras familjer kan jul- och nyårshelgerna blien social tragedi. De stora mängder sprit som ändå inhandlas ökasinte bara sannolikt utan med stor säkerhet genom den förväntade hamsfringen. Utskottet konstaterar också i betänkandet att det infe kanuteslutas att "de särskilda svårigheter en helg av detta slag kan innebäraför alkoholproblema- protokoll 1986/87:51 Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. tikernaökar om man förlägger en prishöjning ". Vi vet att misshandel av kvinnor och barn ofta har ettsamband med alkoholförtäring. Kommissarie på Stockholmspolisensvålds-rotel har till tidningen sagt följande: "Den 'normala' kvinnomisshandeln hänger intimt sammanmed fylleri. Dör kvinnan ärdet oftast följden av dråp i hastigt och oerhörtberusat mod," I artikeln berättar kommissarie om en kvinna, ,som dog , knivstucken av sin sambo misshandel.Hon ingår i den statistik sorn redovisar 19 Stockholmsmord , Honär en smått alkoholiserad kvinna som, med kommissariens luttrade ord,"alltid fått sig en snyting då och då". Kommissarie fruktartyvärr att ytterligare några kvinnor, som är precis lika normala som ,kommer att dö i julhelgen när julspriten kommer på bordet. Utskottet konstaterar vidare att "en hamstring föreden kommande helgen och i enskilda fall kan medföra sådanaproblem som mofionärerna ånger".-dvs, att kvinno- och barnmisshandelnökar, Å andra sidan menar utskottet att en förskjutning av prishöjningen tillden medför att den konsumtionsdämpande effekten senareläggs och i viss mån skulle stimulera en ökad konsumtion. Ett faktum är att januarimånad är en lågkonsumtionsmånad även när det gäller alkoholvaror. Det finnsalltså alla skäl i väriden att anta att de sociala effekter som vi pekar på imotionen skulle minska om ikraftträdandet senareläggs, angav i sitt anförande bl,a administrativaproblem och otålighet som vägande skäl för att utskottet avstyrktvår motion. Det är sannerligen inga övertygande motskäl. Att utskottet är väl medvetet om de faror som föreliggervisar också -utöver vad jag tidigare citerat - det förslag man lägger fram ömatt regeringen i samråd med skall inhämta erfarenheter av de effekteri socialt hänseende som prishöjningen kän få. Ja, det är gott och väl, men dethjälper sannerligen inte de kvinnor och barn som med fasa ser fram emot jul-och nyårshelgerna. Dess värre kan vi förvänta oss fler tragedier än"normalt", och det är detta som motiverar vårt motionskrav om ensenareläggning av prishöjningen. Vi har faktiskt ett moraliskt ansvar när vifattar beslut i denna fråga. Jag vill inte tillhöra dem som rried berått modfattar ett beslut som kan innebära förödande konsekvenser för niånga familjer.Därför kommer jag att rösta för reservation 3, som innebär ett bifall till vårmotion. AnL 16LARS () replik: Vi är naturligtvis överens om att vi måsteförsöka få ner alkoholkonsumtionen och att vi måste motverka de sociala problem som kan uppstå i samband med hamstring av olika slag. Men vi i utskottsmajoriteten är inte lika tvärsäkra som är om att man genom att senarelägga skattehöjningen skulle minska de sociala problemen. Vi tror att det kan bli precis tvärtom - av två skål, ' Det första skälet är att vi genom en senareläggning avikraftträdandet får tre inköpstoppar i stället för två. Det andra skälet är under en hel månad, dvs, januari månad, fortsätter att tillämpa den lägreprisnivån. en ökad konsurntion . Sedan måste jag korrigera på en punkt. Hontalar om att det skulle bli problem för personalen på med eninköpstopp vid nyår. Det kommer säkert att bli jobbigt för personalen, menSystembolagets ledning har diskuterat detta med dem, och man är överens om attdet är bättre att ta prishöjningen vid nyår än en månad . Prot.. 1986/87:51 - AnL 17 () replik: Jag är inte tvärsäker, som . Jag rör mig också med tro och anande, men om man spekulerar så tyckerjag att det. utslag som det blir av spekulationen skall vara till de utsattasfördel. För mig är blotta anandet om de konsekvenser som kan komma ut av ettbeslut om en höjning den .1 januari tillräckligt för att jag inte skall varaberedd att ta den risken. AnL 18 (): En rad olyckliga omständigheter har gjort attjag står antecknad för en reservation i betänkandet, reservation. nr 2, vilkeninnehåller text som inte är förenlig med min syn på alkoholfrågorna. Därförvill jag, herr talman, meddela att jag inte stöder reservationen. AnL 19 BO (): Motivet för en omläggning avlättvinsbeskattningen för att inte få alltför dyra kvalitetsviner i mellanprislägen är inte att gynna höginkomsttagare utan tvärtom att möjliggöra för alla att kunna också köpa den typen av viner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattades efter debatten omtrafikutskottets betänkande 10.) AnL 20 TALMANNEN:, Beträffande skatteutskottets betänkande 19 är ingen talareanmäld. Kammaren övergår därför till att debattera konstitutionsutskottetsbetänkande 14 om försök med ett nytt frågeinstitut, rii. AnL 21NILS.BERNDTSON (vpk): Det finns en strävan att stärka riksdagensroll som forum för den politiska debatten. Åtgärder som vidtagits i detta syfteförefaller dock dra i motsatt riktning i vissa fall. I en något överdrivenuppfattning om att-debattreglerna.utgjort problemet har regler prövats sominskränker ledamöternas möjligheter och rättigheter och som skapar ökadbyråkrati. Orn detta ordade jag i ett särskilt yttrande närfolkstyrelsekommittén lade fram förslag om försöksverksamhet med bl.a: riyadebattregler. Vpk har också i motion och reservationer redovisat sinaståndpunkter. Försöksverksamhetenhar enligt vår mening förstärkt kritiken mot de debattreglersom nu prövas. vill nu fortsätta försöksverksamhetenmed vissa modifieringar. Egentligen borde redan nu vissa avigsidor hakorrigerats. Det gäller främst debattiderna. Lika viktigt som att diskutera antalet enminutsinlägganser jag det vara att utöka tiden för anförandena i frågedebatterna, för attmöjliggöra en redovisning av de problem som föranlett frågan. Mycket talar förde debattider som gällde före försöksverksamheten. När det gäller interpellationsdebatterna är detotillfredsställande att interpellanten endast får 6 -(- 3 -I- för attutveckla problem och argumentation. Åtminstone borde gälla förinterpellant och statsråd. Även om vi inom vpk är kritiska till begränsningen avledamöternas debattmöjligheter, har jag valt att inte reservera mig motutskottets förslag i dessa avseenden utan endast fogat ett särskilt yttrandetill betänkandet. Det är nämligen fråga om försöksverksamhet också ifortsättningen. Möjligheterna att ändra debattreglerna i den riktning jag härantytt kvarstår allstå. När den nu föreslagna försöksverksamheten skall utvärderasmåste en grundlig prövning ske om vad som främjar eller motverkar strävandenaatt stärka som politiskt debattforum. Enligt min mening kan inte problemen lösasgenom att man inskränker det stora flertalet ledamöters möjligheter att iriksdagen debattera de många skiftande problem som de möter i hembygden ellerpå olika samhällsområden. AnL 22OLLE (): Jag tror att kunde vitsordaatt det bakom det här betänkandet ligger ett mycket omsorgsfullt arbete, dels iarbetsgruppen, dels under utskottets behandling. Jag skall avstå från att häröch nu komma med några utförliga kommentarer, men jag vill ändå peka på några grundläggandeting. Vi anser att det grundläggande elementet i det nyafrågeinstitutet, dvs. att frågor som väckts senast skallbesvaras i samma vecka, i princip bör behållas i en fortsattförsöksverksamhet. Det är bra med en bestämd dag när frågor skall besvaras. Vi gör dock några undantag. Det första är att öppna enmöjlighet till samordning av fråge- och interpellationsdebatter. Vidare är detuppenbart att man bör kunna öppna en möjlighet för frågesvar då torsdageninfaller på . Dessutom har vi tagit upp ytterligare ett fall,nämligen när man kan förutsätta att frågestunden allvarligt inkräktar påutrymmet för behandling av utskottsärenden. Där ger vi talmannen en vissbefogenhet, med kännedom om hans restriktiva inställning i denna fråga ochhans, som jag tycker, välbefogade syn att det normalt bör vara en bestämd dagför frågestunder. Slutligen skulle jag vilja säga någonting omdebattreglerna. Här förordar vi att det prövas en ordning enligt vilken detsvarande statsrådet redovisar sitt svar på den väckta frågan och att statsrådetoch frågeställaren därefter får hålla var sitt anförande och attvarje därpå följande anförande får räcka längst en minut. Vi öppnar därmed enmöjlighet för att antaletmeningsutbyten inte skall vara begränsat. Jag hoppas att detta inte kommer attutnyttjas så att vi får en alltför lång debattordning. I detta sammanhang vill jag göra ett påpekande medanledning av vad sade. Jag anser att vi mycket väl kan övervägaen återgång till det gamla systemet, men jäg tycker faktiskt att just ettåterinförande av treminutersanföranden inte är någon speciellt önskvärd reform.Det är i koncentrationen som mästaren röjes, och därför är det oerhört viktigtatt få en ökad koncentration - kanske att man också ibland kunde avstå från attställa frågor som man lika väl kunde få svar på per telefon. Det kan kanskebehövas en viss självrannsakan från ledamöternas sida. Slutligen: står jag här i ledamotsbänken därför attjag vill rikta en uppmaning till dem som ställer frågor. Jag tycker nämligenatt frågeställaren efter de inledande anförandena med fördel kan stanna kvaroch fullfölja debatten från sin bänk. Det skulle också spara en del minuter. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan ochdärmed till de ändringar i riksdagsordningen och dess tilläggsbestämmelser somtas upp i detta betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet fattades efter debatten omtrafikutskottets betänkande 10.) AnL 23 TALMANNEN: Kammaren övergår nu till att debattera lagutskottetsbetänkande 12 orn exekutionsväsendets organisation. AnL 24ALLAN (): Vårt överläggningsämne kan med skaldens ord -något lättsinnigt - beskrivas på följande sätt: "Det första F är Fogden, befallande och håi-d; han lurarpå ditt välstånd, din arvedel och gård. Sök aldrigtvist med makten, men giv de höge sitt, och brukadina armar och värj vad se'n är ditt!" "Vilka är de övrigaF:en?" frågar sig någon. Jo, Fjärdingsman, Flaskan, Flickan och "Det femte fula F:et kan knappast skrivas ut, men dethar horn på knäna och osar'svavellut; och alla fyra F:n som här förut jag sagt, de äga av detfemte sin farlighet och makt." Exekutionsväsendets organisation -så är den proposition betitlad som vi nu skall avhandla - rymmer ett antalolika frågor. Ämnet är inte nytt. Det har delvis stötts och blötts i nära 30år. Trots att ämnet, som sagt, rymmer ett antal frågor, är det ändock möjligtatt - med en viss förenkling - göra en uppdelning i två huvudgrupper. 1986/87:51 .17 december 1986 Den ena gruppen avser storleken av och innehållet i dennedersta och viktigaste byggstenen, nämligen kronofogdedistrikten. Sedan 1965är antalet 81. 1 propositionen vill man minska antalet till 24 som enkonsekvens av att länsindelningen tas till utgångspunkt. Den andra huvudgruppen: avser relationen mellankronofogdemyndigheten och , . Frågan här gäller ytterst hurstor och omfattande makt som-RSV skall erhålla över kronofogdemyndigheterna. Beträffande distriktens storlek och innehåll äråsiktsskillnaderna inte så betydande inom utskottet. Alla är ense om ätt.länenär en naturlig utgångspunkt i dagens situation.. Det finns emellertid några länsom har en befolkning och en ärendemängd somskiljer sig från övriga län. Jagtänker här främst på och .