prot · GA09117 · 1986-12-31 00:00:00 — Dekan på ett effektivare sätt bidra till vidgade publikkonlakler. Vi avsätterdärför 1 milj. kr. till delta ändamål. Reservation 5 avser medel till fria teater-, dans- ochmusikgrupper. Dessa har under ett antal fått kraftiga statligaanslagshöjningar. Vi anser del därför inte motiverat raed någonförstärkning. Del får i stället ankomma på lokala intressenter alt göra deextra insatser man anser behövliga. Reservationerna 14 och 15 gäller de särskilda medlen tillarbeisplatsbiblio-tek. Alt vi avstyrker delta betyder naturligtvis inte att vihar någonting emot arbetsplatsbibliotek som sådana. Om anställda och förelagtillsammans vill driva den typen av verksamhet är det alldeles utmärkt. Anslag teater, dans och musik, m.m. offentligamedel bygga upp två parallella biblioteksorganisationer, en med anknytning tillkommuncentra och bostadsområden, en raed anknytning till arbetsplatserna, äratt splittra befintliga resurser. Del är olyckligt ora staten raed ett särskiltanslag fungerar sora dålig rådgivare åt kommunerna på denna punkt. Inom området bild och form slutligen har vi avgivit tvåreservationer, nr 19 och 20. Reservation 19 rör statliga medel till konstinköptill folkparker. Folkels hus, bygdegårdar och nykterhelsorganisationernassamlingslokaler. I många andra verksamheter ingår lokaler dit allmänheten hartillträde. Lokalhällaren skaffar själv den konst som behövs för att skapa entrivsam miljö. Det är föga lämpligt och jämlikt att några organisationerfortlöpande förses raed konst på statens bekostnad. I reservation 20 yrkar vi reservanter att 147 000 kr.flyttas över från Konstfrämjandet till Sveriges konstföreningars riksförbund.Det finns en omotiverad snedbalans mellan stödet tillKonstfrämjandet på närmare 5 railj. och stödet till SKR på 1,4 milj. kr.Vårt förslag är ett ringa steg på vägen när det gäller att rätta till dettamissförhållande. Socialdemokraterna i sin tur reserverar sig mot denförstärkning av verksamheten vid Drottningholmstealern med . Del förvånar något med tanke på att den socialistiskamajoritetens skrivning närmast hade karaktären av beställning,vilken dock ej effektuerats. Vpk agerar därför konsekvent när man i är begärreda pengar. Vi har här att behandla ett begränsat antalanslagsposter. Men man ser ändå tydligt den socialdemokratiska strategin inomkultursektorn. Kulturen och kulturpolitiken är för socialdemokraterna i myckelinstrument för att uppnå allraänpolitiska resultat. Därför gynnas vissaverksamhetsformer och organisationer på bekostnad av andra. Sektorer somsocialdemokraterna anser sig ha bättre kontroll över får en förmånsställning,även om del spontana kulturinlresset på en del håll verkar vara så svagt attvarje insats raåste betalas per extra kontant. Delta förraåriligare stöd gäller fackets aktivitet ute päarbetsplatserna, vilken mer tycks syfta till all stärka fackets ställning hosmedlemmarna än kulturens. Det gäller Folkels park och folkels husrörelsen meddess bidrag till konstinköp, och del gäller även Konstfrämjandet. Man ställer också upp med medel som snedvriderkonkurrenssituationer, om bara raottagaren är av den rätta ullen. Det gällerRikskonserlers fonogramproduktion och Litteraturfrämjandet, som vi snart skallbehandla. i den meningen är den socialdemokratiska kulturpolitikenlångt mer ekonomiskt medveten och komraersiell än någon näringslivsfinansieradsponsorverksamhet. En god kulturpolitik bör höja sig över den typ avhänsynstaganden som jag har beskrivit och helt se till verksamhetens egenvärde.Av dagens två kulturbetänkanden drar jag slutsatsen att här finns enprincipiell skillnad mellan socialdemokratisk och moderat kulturpolitik. Jag yrkar bifall till samtliga moderatareservationer i föreliggande betänkande. Under detta anförande övertogandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 64MARGARETA (): föreslår i årets partiraotion pådelta oraråde en hel del åtgärder för att förbättra villkoren för de olikakonslnärsgmpperna. När det gäller skaltesidan vill vi ha ett särskiltinkomstslag för konstnärerna. Vi vill ha fler garantirum och vi föreslår ocksåökade bidrag till dessa grupper under olika anslagsposter i budgeten. Ett av de anslag som behandlas - det gällerRikskonserlverksamheten - vill vi höja för att möjliggöra ett ökat stöd tillproduktioner med svenska frilansniusiker. Arbetslösheten är nämligen påfallandehög och den ökar dessutom i denna grupp. Del beror bl.a, på attmusikinstitutionernas resurser när del gäller att använda sig av frilansmusikerytterligare har minskal. När beslutade om en omorganisation avregionmusiken och Rikskonserter pekade utskottet pä frilansrausikernassituation och menade att den måste förbättras när musiklivet regionaliseras. Vii anser att det därför är nödvändigt att redan innanomorganisationen träder i kraft nu 1988 öka stödet till produktioner medsvenska musiker. Därför upprepar vi vårt förslag om en ökning avanslaget till Rikskonserlverksamheten med 2 milj, kr, för att de frilansandemusikerna skall kunna få fler arbetsuppgifter runt om i landet. Jag yrkarbifall till reservation nr 1, De svenska folkbiblioteken arbetar enligt dengrundläggande principen att låntagarna har fri tillgång till all litteratursom finns på landets bibliotek. Om del närmaste inte äger den boksora man vill läsa, kan boken lånas in från ett annat bibliotek. Sådana s, k,fjärrlån gäller i första hand facklitteratur och litteratur för studier. Underde har sådana lån mellan biblioteken ökat kraftigt, bl. a.beroende på den ökande vuxenutbildningen och därmed på ett ökat behov avstudie- och facklitteratur. Fjärrlåneverksamhelen är en betydande ochtidskrävande del av bibliotekens dagliga arbete. allmänna biblioteksförening har låtit utarbetavissa riktlinjer för fjärrlånen - de senaste med utgivningsår . Dessa riktlinjer innehåller bl. a. anvisningar för hur dens. k. fjärrlånekedjan skall fungera och i vilken ordning länen mellanbiblioteken måste ske. Kommunbiblioteket skickar lånebeslällningarna till silllänsbibliotek. Om länsbiblioteket inte har boken, sänds beställningen tilllånecentralerna. Det finns tre sådana i landet- nämligen i , ochUmeå. Dessa lånecentraler förmedlar lån från forsknings- och specialbiblioteken- även i utlandet. Inrättandet av de tre lånecentralerna under 1960-taletskedde för att avlasta forskningsbiblioteken när det gäller folkbibliotekenslåneansökningar. Statsbidragen ger lånecentralerna möjlighet att köpa speciellfacklitteratur, referenslitteratur och bibliografier sora underlättar alladeras litteratursökningar. Lånecentralerna har alltså en viktig roll ifjärrlånekedjan och de har också byggt upp en stor kompelens för sinauppgifter. Biblioteken i små och mellanstora kommuner föriitar sig helt ochhållet på lånecentralerna när det gäller sökning av speciell och svåråtkomliglitteratur, tidskriftsartiklar eller annat slag av information. Verksamhetenökar ständigt, och de tre lånecentralerna förmedlar nu ca 100 000 lån . Anslag till teater, dans och musik, /n. A/islag till teater, dans och rnusik, m./n. Depåbiblioteksverksamheten knöts till lånecentralernaganska sent, nämligen ; De utgör ett slags centraliserade bokmagasinför koinmunbib-lioleken, sora lämnar ifrån sig de böcker sora de inte längrehar användning för men som kan användas i andra bibliotek. Först ifolkbiblioteksutredningen föreslogs att avtal skulle upprättas mellan statenoch värdkommunerna om verksamheten. har sedan låtit göra enutredning spm föreslår olika alternativ till rationalisering av den härverksamheten. Förhandlingar upptogs 1986 med denna utredning sora bakgrund. Alternativeri har kritiserats både av lånecentralerna ochav länsbiblioteken, sora anser alt förslagen kommer att innebära dels försämrad service ål koraraunbiblioleken och desslåntagare med längre väntetider och sämre service åt bl.a. invandrare, dels ökade kostnader för kommunbiblioteken som skallbetala porto- och fraktkostnader för lånen i båda riktningarna. Det anses varaett sätt för staten all vältra över kostnaderna på kommunerna. Risken är störalt del blir en avgift för låntagarna och då har vi inte längre gratis boklån.vilket del,har rått politisk enighet om.. För att undvika dessa försämringar fordras det altytterligare medel avsätts för denna viktiga verksamhet, I årets budgetförslagfinns 4,9 milj, kr. Det är ett litet belopp som kan jämföras raed vadfolkbiblioteken kostar koraniuner-na - ca . För alt säkra lånecentralernas verksamhet bör anslagethöjas raed . Dessa medel kan omfördelas inom anslaget, nämligen frångrundbidragen till länsbiblioteken. En del av dessa medel används tillolika utvecklingsprojekt. Men länsbiblioteken själva anser att del är viktigareall lånecentralerna kan fortsätta sin verksamhet som . En majoritet i utskottet beslående av moderater ochsocialdemokrater avvisar motionerna i denna fråga och hänvisar till allpågående förhandlingar inte bör föregripas. Del är synd alt utskottet missarchansen att understryka lånecentralernas betydelse. Verksamheten är näraligenen förutsättning för alt folkbibliotekens uppgift som daglig förmedlare avinformation och kunskap skall fungera. Fri tillgång till det tryckta ordet ären självklar rättighet i vårt demokratiska samhälle, och den måste ständigtbefästas. Därför yrkar jag bifall till reservation 18. Skånska teatern är, enligt mångas bedömning,bl.a. kulturminister , en av landels bästa fria grupper. Därförvill jag pä del varmaste rekommendera ett besök på här iStockholm , där Skånska teatern gästspelar med Gökboet. Alt upplevaen sådan föreställning förklarar bättre än alla ord varför ären omistlig del av vårt kulturliv. Man får också en förklaring till del starkaengagemang som finns för denna grupp och för att den skall få fortsätta sinverksamhet. har Skånska teatern brottats raedekonomiska problera. Redan vid spelarets början fanns ett stort underskott ibudgeten. har varit välbesökt, ochunderskottet har minskat till ungefär hälften. Kulturministern svarade på min fråga altstatens kulturråd skulle sammankalla berörda bidraeseivare till endiskussion om problemen.Denna ägde rum , och representanter för , ,kommun och Skånska teatern kom överens om att teatergruppen måsteräddas. Denna aktion kostar ca 1 milj. kr., som skall, fördelas mellan de trebidragsgivarna. För gruppen innebär detta att underskottet täcks och attmedlemmarna kan fä ut avtalsenliga löner. har preliminärt fördelat bidragentill de fria grupperna för nästa budgetår. I denna fördelning har Skånskateatern i likhet erhållit högsta möjliga bidrag, men det ärsamraa belopp sorn innevarande år. Dessutom har avsatt ett beloppför s.k. regionala tilläggsbidrag, som skall delas ut till grupper medsärskilda problem. Skånska teatern lär kunna fä del av delta bidrag, underförutsättning att landsting och kommun också gör insatser. Jag kan alltså konstatera att Skånska teaterns verksamhettroligen är räddad, åtminstone för ett spelar framöver. Men hur ser framlidenul för och för flera andra framstående fria grupper, somarbetar under samma hårda ekonomiska villkor? Varför skall dessa fria grupper,som har etablerat sig på olika orter i landet med en kontinuerlig verksamhet avkonstnärligt hög klass, ha det så besvärligt? Det ärju dessa grupper som i höggrad stär för nyskapande och vitalisering inom teatern. Hur länge orkar medlemmarna,som oftast har professionell utbildning, att vid sidan av arbetet med denkonstnärliga verksamheten också kämpa för sin existens genom ett ständigtuppvaktande av myndigheter för att få pengar förutom ett intensivtpublikarbete? Är det inte dags att diskutera ansvaret för de härgrupperna och hur de skall kunna fortsätta sitt arbete - ett arbete som betydersä oerhört mycket i vårt kullurliv? Ansvaret måste delas av kommuner ochlandsting, men det är staten som bör ta initiativ till diskussionerna. De friagrupperna vill fortsätta alt vara fria. De vill inte omvandlas tillregionleatrar med allt vad del innebär. Nog borde det vara möjligt all getillräckligt stöd till dem utan att inordna dem i traditionella fasta system.Det måste finnas utrymme också för den fria, experimentella och skapandeverksamhet i kulturlivet som de fria grupperna slår för. Jag har inget annat yrkande under punkt 8 änom bifall till utskottets skrivning. 1986/87:117 6majl987i Anslag tiUteater, dans och musik, m. m. 65KERSTIN (): Det .finns i vårt land ett stort och växandeintresse för folkmusik och folkdans, och ur kulturpolitisk synpunkt är delmyckel glädjande. Här bevaras och vidareutvecklas äldre kultur och äldretraditioner. Del är helt i linje med de kulturpolitiska mål som riksdagenfastlade 1974. I dessa aktiviteter är deltagarantalet mycket stort, ochdel är, till skillnad från annan konsumtion av kultur, ett aktivt deltagande.Detta är också mycket gemensamhelsskapande - man har en fin och värdefullsamverkan. Verksamheten är spridd över hela landet - det är verkligen en iordets rätta bemärkelse decentraliserad kulturverksamhet. 1988 inleds kulturårtionde, och en.del aktiviteter komriier då att betonas. Det framhålls t, ex, att det ärviktigt med en vidgning Anslag tiU teater, dans och musik, m. m. avdeltagandet i kulturaktiviteter samt att det internationella kulturellasamarbetet skall främjas. Dessa två punkter är verkligen kriterier somfolkmusik och folkdans står för, I reservation 3 tas upp förslag om ett anslag pä 200 000kr. till ett folkmusik- och folkdansår 1990. Förslaget kommer frånorganisationerna. Svenska ungdomsringenför bygdekultur och har tillsammans med tvåstudieförbund, ABFochSKS, arbetat för ett förslag om ett folkmusik-ochfolkdansår 1990. Det tar naturligtvis tid all förbereda delta, och detbehövs också ett ekonomiskt stöd. Jag beklagar att utskottet inte har kunnatvara så pass generöst att man har ställt dessa medel till de här gruppernasförfogande. Med det yrkar jag bifall till reservation 3. När del gäller reservation 18 vill jag bara instämraa idet som sade om just lånecentralernas oerhörda betydelse förmöjligheten till avgiftsfria lån av alla former av böcker i hela vårt land. Reservation 21 gäller medel för bidrag tillEmigranlregistrel i och i . Jagbehöver inte säga så myckel om dessa olika aktiviteter, som är väl kända. Allaunderstryker deras stora betydelse när det gäller forskning, arkivering och inteminst utbytet mellan framför allt och . Skall detta värdefullaarbete kunna fortsätta och utvecklas, behövs en uppräkning av bidraget. Del ärdel förslaget som läggs fram i reservation 21, som jag yrkar bifall till. Jag yrkar alltså bifall till reservationerna3.18,21 och 23 och i övrigt till utskottets hemställan. 66 (vpk): I det betänkande vi nu behandlar återfinns enrad vpk-reservationer som berör olika avsnitt av del kulturpolitiska livet. 1reservation 3 föreslår vpk tillsammans med att . bör anvisastill förberedelser för arrangerandet av ell folkmusik- och folkdansår 1990. Söker man efter lokal kulturell identitet blirbilden splittrad och präglad av generationsskillnader och andragruppskillnader. Det saknas i vårt land ett allmänt medvetande om att vi har ensvensk folklig musik- och danstradition med unika kvaliteter och att dennatradition endast kan bevaras och vidareutvecklas just i . Den svenskafolkmusikens och -dansens kvaliteter har möjligheter att bidra till utvecklingav identitet och gemenskap. Den svenska kulturens utveckling, sedd i ett längreperspektiv, präglas av att en naturlig kulturell identitet och gemenskap inärsamhället har brutit igenom industrialisering och urbanisering. Därför anservi att det är viktigt med alla insatser som bidrar till att bevara och utvecklavårt kulturella arv. I reservation nr 6 föreslår kommunisternaen ökning av anslaget till fria teater-, dans- och musikgrupper. De friateatergruppernas verksamhet utgör numera ett permanent och myckel värdefulltbidrag i del svenska kulturlivet. Grupperna, som ursprungligen bildades som ellalternativ till det institutionaliserade teater- och musiklivet, har kommitall innebära en unik förnyelse av kulturlivet, inte minst genom sin uppsökandeverksam- het ochsin inriktning på eftersatta grupper. Grupperna utgör också en motvikt mot denallt starkare kommersialiseringen av kulturen, I årets budgetproposition betonar kulturministern viktenav en regionalisering av kulturen. Vpk instämmer i delta. är detemellertid uppenbart att eftersläpningen av anslagen till de fria gruppernaleder till att denna målsättning äventyras. Vårt parti har under en följd av år slagits för de friagruppernas existens, inte bara i utan också runt om i de kommuner därman valt att skära ned på just kulturanslagen. Föregående års satsning på defria grupperna innebar en viss lättnad, men arets anslag är alltför litet förall möjliggöra många gruppers fortsatta existens. Inte minst hotas denuppsökande verksamhet många grupper bedriver t, ex, i skolorna. 1 reservationerna 13, 17 och 18 berörsfolkbiblioteken. kommunisterna anser att statens ansvar ochinsatser för biblioteken avtar , I årets budgetproposition föreslåsen nivå på bidragen till folkbiblioteken, inkl, regional biblioteksverksamhet,som innebär ytterligare realminskning. Kompensationen för inträffade prisökningaruppgår endast till ungefär en tredjedel. Denna brist pä statligtbiblioteksansvar är mycket allvarlig, eftersom folkbiblioteken utsätts för allthårdare ekonomisk press i många komrauner. På många håll tvingas man dra intjänster och reducera öppethållandetiderna. kommunisterna anser att en betydelsefullåtgärd för att stärka folkbibliotekens ställning vore att införa enbibliotekslag, i likhet med vad som finns i de övriga nordiskaländerna. Vad som i dagens läge särskilt talar för behovet av enbibliotekslag är bl, a, nödvändigheten av att förstärka och bygga utfolkbibliotekens allmänna informationsuppgift i takt med den snabbt växandeinformationsmängden i samhället, lagras en helt dominerande del avinformationen i dalabaser. Därför måste folkbibliotekens informationstjänst -som inte minst syftar till all överbrygga informations- ochutbildningsklyftorna - tillmätas särskilt stor betydelse. Ett annat skäl för enbibliotekslag är de i åtskilliga kommuner långtgående planerna på att införaavgifter för biblioteksutnyttjandet. En bibliotekslag bör definiera de övergripande målen förverksamheten och vilka ändamål som verksamheten skall tjäna. En lag börinnebära att staten tar ansvar för en enhetlig grundsyn och pålar sig uppgiftenalt verka för all del skapas förutsättningar för kommunerna att uppfyllamålsättningarna för verksamheten. En bibliotekslag bör utformas så all den ger ramar för denkommunala biblioteksverksamheten och inte innebär detaljstyrning och reglering.Kommunerna skall som driva folkbiblioteken och utforma deras verksamhetefter lokala förhållanden. Den omfördelning av statsbidragen till folkbiblioteken somgenomfördes /86 innebar bl. a. att bidraget till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk skars ned till mindre än hälftenav den tidigare nivån. kommunisterna anser alt staten har ettofrånkomligt ansvar när det gäller att ge kommunerna ett substantiellt stödtill denna vikliga del av litteraturförsörjningen. Inte minst med hänsyn tillde betydande förändringar i invandringen som har ägt rum särskilt under de A/ISlag tiU teater, da/xs och //xusik, m. Anslag till teater, dans och musik, m. m. senasteåren är detta anslag mycket värdefullt, Komraunerna har fäll ökande svårighetervad gäller den sociala och kulturella servicen. Statens bidrag till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk vid de kommunala folkbibliotekenbör därför återställas till den nivå som gällde /86, Staten har från början finansierat lånecentrals- ochsenare depåbiblioteks-verksamheten. Men genom att det inte finns några avtalmellan staten och värdkomraunerna och genom att statsbidragen inte uppräknats itakt med kostnadsökningarna har statsbidragen inte täckt de egentliga kostnaderna.En utredning som har gjorts av föreslår nu alt verksamheten skallomstruktureras och krympas samt att de kommuner som lar lånecentralernastjänster i anspråk skall svara för en del av kostnaderna genom att betalaporto- och fraktkostnader. Enligt kommunisterna innebär dessa förslagstor risk för kraftigt försämrad service för folkbiblioteken vad gällertillgången till landets samlade litteraturbistånd. Den nuvarande strukturen ochomfattningen på lånecentralernas verksamhet bör bibehållas. Men än viktigare äratt det sluts ett bindande avtal mellan staten och de tre värdkommunerna genomvilket staten ålar sig att svara för de faktiska kostnaderna vidlånecentralerna samt garanterar täckning av inträffade kostnadsökningar. En mycketviktig del av lånecentralernas verksamhet utgörs av förmedling avinvandrarlitleratur. För att tillmötesgå ökade krav på denna service behövs ettutökat driftanslag, I reservation 22 föreslår vpk att anslaget tillArbetarrörelsens arkiv skall ökas med , utöver regeringens förslag.Vpk anser att insamling, dokumentation och levandegöring av arbetarrörelsenshistoria och kultur måste vara en de viktigaste uppgifterna i kulturpolitiken;just för all denna eftersatta bit av vår historia på ett så intensivtsätt är sammanvävd med folkflertalets intressen och erfarenheter. Det ärArbetarrörelsens arkiv och de många folkrörelsearkiven ute i landet som sysslarmed detta, ofta under mycket små och knappa omständigheter. Det är ytterstviktigt alt ytterligare stödja den verksamhet som redan bedrivs pä dessa arkiv. Stiftelsen är ett centralt arkivför arbetarrörelsen och ett specialvetenskapligt bibliotek. Institutionen harbl, a, till uppgift att främja forskning om arbetarrörelsen och andrafolkrörelser. Mot denna bakgrund anser vpk att del är ytterst viktigtatt reella förutsättningar skapas för ökad forskning om folkrörelsernasframväxt och roll i samhällsutvecklingen, vilket kan ge viktiga bidrag tillförståelsen av det historiska skeendet. kan sådan forskning geunderlag för t, ex, överväganden ora vidgade uppgifter för folkrörelserna iframtiden. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till samtligavpk-reservationer och till de reservationer som vpk har medverkat till. 67MAJA BACKSTRÖM (s): I detta betänkande behandlas teater, dans ochmusik, bibliotek, bild och form, arkiv samt de motioner som har anknytning tilldessa delar av propositionen. Inte mindre än 24 reservationer har fogats tillbetänkandet, och jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna 8 och 10samt avslag på övriga till Därutöver yrkar jag bifall till utskottets hemställan idess helhet. Det är särskilt angeläget alt framhålla att nu det andrasteget i uppbyggnaden av de små regionteatrarna genomförs. Utskottet tillstyrker-med ett undantag regeringens förslagi budgetpropositionen. För föreställningsverksamheten på Drottningholmstealernföreslår en majoritet i utskottet en uppräkning av statsbidraget med 500 000kr. utöver vad regeringen föreslagit. Vad gäller bidrag till vill vi gärnapeka på regeringens förslag fill ökade resurser till Tyst teater. Verksamhetenhar kunnat byggas-ut, och ytterligare skådespelare har knutits tillverksamheten. Totalt uppgår anslaget till Tyst teater under innevarandebudgetår till . /88 föreslås . Under anslagethar bl.a. tagits upp finsk teaterverksamhet som ett särskilt bidragsändamål. komraer att få i uppdrag att se över denfinska teaterverksamheten och föreslå de förändringar som kan vara nödvändigaför att inom ramen för tillgängliga resurser möjliggöra en utveckling mot egenproduktion av finsk teater i . Uppdraget till ger utrymmeför olika lösningar av frågan ora utvecklingen mot en egen produktion. yrkar ytteriigare 2 milj. kr. för offentligkonsertverksamhet för alt därmed stödja frilansmusikerna. Delta framgår avreservation 1. Frilansarnas situafion inom musikområdet kommer troligenalt förbättras efter i samband med regionaliseringen avregionmusiken och Rikskonserler. Landstingen får då ansvar för det regionalamusiklivet. Förhoppningsvis underlättas då samordningen mellan olikamusikformer, och vi får mer musik som resultat.