prot · GA0917 · 1986-12-31 00:00:00 — De beslut som, redan fattats ärtillräckliga för att skall kunna avbryta handeln med , stoppasjöfarten på och avveckla de svenska företagens verksamhet där. Jagdelar emellertid regeringens uppfattning att ytterligare rekommendationer frånFN:s säkerhetsråd kan öka möjligheterna till större internationellt deltagandei sanktionsåtgärder mot , men bara under förutsättning att de bliromfattande och noggrant preciserade samt gäller avgörande ekonomiska områden.Om de nya rekommendationerna däremot blir vaga och urvattnade kan de i ställetfå en negativ verkan. Så är exempelvis fallet med de rekommendationer som EGhar beslutat om. En annan förutsättning för att nya rekommendationer skall varapositiva är att beslut därom fattas snabbt. Sverigehar drivit linjen att inga ytterligare frivilliga åtgärder skall vidtas frånsvensk sida förrän FN;s säkerhetsråd tagit ställning i frågan, vilket jag anservara olyckligt, framför allt med hänsyn till ställningstagandet till en nordiskhandelsbojkott. Detfinns risk för att ett nytt ställningstagande i FN kan komma att dra ut påtiden. En kort tidsfrist bör därför finnas då beslutar om nya skärptasanktionsåtgärder oavsett de beslut som fattas i FN. Det är för övrigt främstgenom nya egna sankfionsåtgärder som vi kan påverka framtida FN-beslut. Lägeti är ytterst allvarligt och kritiskt. Nya sanktionsåtgärder frånenskilda länder brådskar i högsta grad, vilket vältaligt gav uttryckför under sitt senaste Sverigebesök. Han vädjade till atf oavsett FN;sbeslut fortsätta att vara ett gott exempel. Han kunde inte tänka sig attsvenska företag skulle kvarstanna i under rådande förhållanden. Omde avstod från sin vinst till förmån för UDF, den förenade demokratiska frontenskulle deras kvarstannande fylla en funktion, men detta är lika orealistisktsom att de svenska företagen frivilligt i någon omfattning av betydelse minskarsin export till politiska skäl. Den minskning av exporten som harskett efter regeringsrekommendationen har inte skett av politiska utan avekonomiska skäl och ägde rum främst , men inte under innevarandeår. Uppmaningen fill svenska rederier från regeringen att om möjligt undvikatrafik på har haft liten eller ingen betydelse. I relation till sin storlek är ett av de ländersom har den största handeln med , liksom def största antalet dotterbolag.Som jämförelse kan nämnas aft endast nio länder kan redovisa en större exporttill än . Svenska industriföretag spelar en viktig roll i Sydafrika.Trots investeringsförbud och andra restriktioner har de väsentligt kunnat ökabåde sin omsättning och sin vinst. Svenska företag förser medverkstadsvaror med hög kvalitet och avancerad teknologi som självtinte har tillgång till, bl. a. kolgruveteknik, entreprenadmaskiner och t. o. m.industrirobotar. Def är infe rimligt atf svenska företag är etablerade ioch tjänar pengar i , för den händelse avbryter handel ochsjöfart med landet. Regeringen bör snabbt vidta åtgärder i syfte atf snarastmöjligt avveckla de svenska företagen i . En mycket stark folkopinion i vårt land kräver en skärptSydafrikapolitik av det slag som jag här har gjort mig till talesman för. Detidsförluster som har gjorts då def gäller att skärpa de svenska sanktionernamot måste snabbt tas igen. Det är framför allt genom exemplets maktsom kan påverka andra länder. Den erfarenheten har vi redan tidigaregjort. gör föredömliga insatser till stöd för befrielserörelserna ANCoch SWAPO liksom för grannländer. Det är angeläget att ocksåi fråga öm sanktionsåtgärder hör till de länder som går i främsta ledet. Prot.,1986/87:173 november 1986 Om svenska företags verksamhet i och handel med 59OSWALD (vpk): har halkat ned från sin tätpositionnär det gäller aft vara drivande i frågan om sankfioner mot apartheidregimen iSydafrika, vilket är mycket beklagligt. När nu t.o.m. den amerikanskakongressen fattat långtgående beslut om sådana åtgärder är det verkligen syndatt vi här i har visat en tveksamhet som 'verkligen har väcktuppmärksamhet internationellt, inte minst bland företrädarna för kampen inne iSydafrika, bl. a. den tidigare här nämnde . Vi måste ganska snabbt återta vår tätposition igen. Detgår infe mycket länge fill aft försvara vår litet segdragna attityd medhänvisning till att vi väntar på beslut från FN. Det sägs här atf alla partierhar varit överens om denna attityd, och def är riktigt. tyckte också viatt det väl är bra att vårt land försöker föra upp frågan i FN. Vi har dockfrån vår sida för den skull Om svenska företags verksamhet i och handel med intesläppt vårt gamla krav på en svensk bojkott av - def kvarstårnaturligtvis. ser vi av interpellationssvaret att vi inte kanförvänta oss ett bindande beslut - och det har väl ingen trott på -, utan atfman hoppas på rekommendationer. Om vi nu skulle få sådana, måste vi ageramycket snabbt för att återta den tätposition som jag tidigare talade om, så attvi inte förlorar def anseende vi fått genom att vara pådrivande. Trots denkritik som vi och andra riktat mot Sydafrikalagen här i , har den ändåvarit ett steg framåt. Vi var först med en sådan lag, och vi behöver följa uppden ytterligare på ett snabbt, bestämt och precist sätt, när det förväntadebeslutet i FN nu inte kommer atf bli så positivt som vi förväntat oss. Jag tycker att som ny utrikeshandelsministerhär mycket skarpt skulle kunna markera att vi är beredda att göra sådanaupptrappningar av vår hållning till när det urvattnade FN-beslutethar fattats. 60HÄDAR (); Om sanktioner skall bli verkningsfulla - ochdet är vad vi vill aft de skall vara - skall de vara omfattande, dvs. de skallomfattas av alla de stater som bedriver betydande handel med och har ettekonomiskt utbyte med . Dé bör vara samordnade, så att ländernauppträder på ungefär lika sätt. De bör också vara villkorade, så aft det stårklart vilka vinster som man vill nå genom sankfionsbeslutet och så att man kanskärpa eller minska sanktionerna beroende på hur förhållandena i Sydafrikautvecklas. Därför är det också naturligt atf alla partier önskar att Förentanationerna skall fatta bindande beslut. Men jag vill gärna understryka aft om någon tveksamhet harrått om var skulle ha stått, på grund av de diskussioner som fördesmellan regeringen och - och även andra parfier - så tycker jag attden osäkerheten är fullständigt undanröjd efter anförande iden allmänpolitiska debatten. säger klart att vi bör införaen svensk bojkott mot . Vi är på den punkten inte överens medregeringen - med dess ovilja att ta det beslutet. Vi anser att den rekommendation som antogs avSäkerhetsrådet också innebär en rekommendation riktad mot handel.Jag vill erinra om atf denna rekommendation anger ett antal åtgärder som mananser att regeringarna skall vidta - och att man säger detta i formen"such as", såsom. Def är alltså ingenfing som hindrar en regering atttolka rekommendationen väsentligt mer långtgående än vad den svenska regeringenhar varit villig att göra. Vi anser också frän sida att G ATT-avtåletinnehåller klausuler som ger oss den nödvändiga folkrättsliga grunden för ettbeslut om bojkott mot . Jag erinrar om att vårt nordiska grannlandDanmark har fatfat ett sådant beslut och atf är pä väg atf göra det. Jag tycker inte, herr talman, att man kan säga att HansGöran interpellafion och personliga engagemang kan dölja aft regeringeni Sydafrikafrågan hamnat på efterkälken. Vi beklagar det i . Både och hävdaratt skulle ha hariinat på efterkälken när det gäller påtryckningar motSydafrika. Jag måste säga att jag är förvånad över en sådan inställning. Härhandlar def ju inte om någon kapplöpning eller något mästerskap när def gälleraft komma först i ledet. Vad det handlar om, herr talman, är ju aft faställning fill en synnerligen allvarlig situation, där hållningfaktiskt utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Som flera av er har sagt är vår strävan atfsanktionspolitiken skall vara effektiv och i verklig mening utgöra ett bidrag ikampen mot apartheid. Detta är ju skälet till att vi agerar för att Förentanationernas säkerhetsråd skall besluta om sanktioner mot . Och allvariigt talat: Hur kan man säga att den svenskapolitiken infe skulle ligga långt framme? Vårt investeringsförbud går betydligtlängre än andra länders. Vår handel med har också genom regeringensåtgärder minskat drastiskt. och den svenska politiken åtnjuterfortfarande förtroende och respekt hos motståndsrörelserna. 1986/87:173 november 1986 Om svenska företags verksamhet i och handel medSydafrika 62 (vpk): Jag anser att det var en dålig replik vi härfick av . Det är naturligtvis ingen som har talat om någonkapplöpning eller använt liknande förgrovade termer. Men det är ett faktum aftvi har halkat efter. Vi har halkat efter från den tätposition vi hade tidigare,t. ex. genom de ställningstaganden' som och gjort, vilket HädarCars nämnde. Det kan man inte undanskymma genom atf säga som . Vi har förlorat i förtroendeinternationellt och hos motståndsrörelserna i . Det har under sommarengjorts flera uttalanden i detta sammanhang. Jag tror aft alla som deltar idenna debatt har träffat och talat med representanter för dessa rörelser,precis som regeringen har gjort. Vi har också läst deras uttalanden i pressen.De tycker atf har förlorat i tempo. Vi är inte längre någon pådrivandestat när def gäller fördömandet av och de konkreta åtgärderna mot . Ifråga om detta är jag helt ense med och . Då kanman inte bara säga aft vi är bra. Vi är ju inte så bra som vi varför och som vi skulle kunna vara om vi hade fortsatt atf drivaen hårdare och mer bestämd polifik än vi har gjort. Def tycker jag, liksomandra som deltar i denna debatt, är mycket beklagligt. Det är synd atf det harblivit på detta sätt. Det hade inte behövt bli så om regeringen hade varit merhandlingskraftig och inte så påverkbar av de stora ekonomiska intressen som desvenska företagen för fram som argument till regeringen. Det är til syvende ogsidst där som skon, klämmer. 63HANS (); Av allt aft döma kommer ochStorbritannien aft inlägga sitt veto mot alla former av bindande sankfionerfrån . Men det är ändå vikfigt att , som framhållit, liksom andra länder driver frågan om aft få fill stånd bindande sanktioner. Om svenska förelags verksamhet i och handel med sanktionerbör vara totala. även begränsade bindande sanktioner, exempelvis i form avett oljeembargo, kan ha stor betydelse. och regeringar som hårdnackatföreträder en vetolinje mot bindande sanktioner förtär därigenom mycket av sittförtroendekapital, och deras handlingssätt är skamligt och måste kraftigtfördömas. Det flnns dock starka oppositionspartier i båda länderna, somföreträder samma linje som FN-majoriteten. Jag vill pä nytt framhålla de beslut som FN:s säkerhetsrådfattade 1985. De är tillräckliga för att vidta de åtgärder som jag harframhållit i fråga om handelsbojkotf, avveckling av svenska företag ochstoppande av sjöfarten. Jag vill erinra om atf beslutet i FN:s säkerhetsrådfrån talade om inställande av alla nyinvesteringar i utanundantag och utan dispensmöjligheter. har beslutat om förbud av teknologiöverföring tillsydafrikanska företag från . Rapporter finns om att överträdelser harskett. Efterlevnaden av dessa bestämmelser bör bli föremal för skärpt granskningoch kontroll. 64 HÄDAR (): Det har i svenskSydafrikapolitik varit en fråga om ett antingen - eller utan i hög grad om ettbåde - och ..Vi har både krävt att FN skulle fatta bindande beslut omsanktioner mot och arbetat för att skulle fa steg för attskärpa sin ekonomiska politik gentemot . Det är först somregeringen ändrat den svenska Sydafrikapolitiken på ett allvarligt sätt genomatt göra en åtskillnad mellan dessa två saker beträffande vilka vi harsamarbetat och varit överens. Här föreligger, herr talman, efter sommarens debatt enosäkerhet om regeringens handlingslinje i Sydafrikafrågan. Det tycker vi ifolkparfiet är beklagligt. Vi har tidigare upplevt att vi iSydafrikafrågan haft stöd av socialdemokratin när det gällt att i handlingmarkera avståndstagande från apartheidsystemet och vidta verkningsfullaåtgärder mof den sydafrikanska förtryckarregimen. Jag erinrar mig ett exempel: detstöd som vi fick från socialdemokratin när lag om investeringsförbudinfördes. Fråri folkparfiets sida hoppas vi att socialdemokratin snart skallövervinna sitt vankelmod och låta eftertankens kränka blekhet övergå i beslutsamhetensfriska färg. Den svenska socialdemokratin har infe visatvankelmod i sitt arbete och agerande mot den avskyvärda apartheidpolitiken i . Den debatt som vi har fört har handlat om, precis som påpekade i inledningen av sitt anförande tidigare, def väsentliga i att aktionerna mot blir sä omfattande och effektiva som möjligt. För , som tillhör de små länderna i världen, är det mycket väsentligt aft slå vaktorn , så att def blir en effektiv institution. Det är bakgrunden till atf vi tillsamrnans med fronfstaterna och. motståndsrörelserna i södra begär att just FN skall fatta ett beslut om sankfioner för att de skallbli så effektiva som möjligt. Det är fakfiskt så. HädarCars, att tolkningen av reglerna - dvs. "såsom" - inteinnefattar åtgärder som innebär avsteg från våra internafio- 3 november1986 De beslutsom fattades av har "T , .. ......... , , . , , ,. , Om svenska foretags VI foljt till punkt ochpricka. Vi delar inte tolkning att det ger oss , , . ,.,,,, ...-. . ,_.. K ,...,, . mojlighet till åtgärdersom innebar avsteg frän vara internationella afa- . v a f v Det ärväsentligt att vi fortsätter samarbetet för att se till att just FN kan agera på dennapunkt och protestera mot apartheidsystemet i Talmannen anmälde att anhållit aft fill protokollet få antecknat atf han inte ägde rätt fill ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Föredrogs och hänvisades 1986/87:34 filltrafikufskotfet 14§ Föredrogs och hänvisades 1986/87;N104-N115 tillnäringsutskottet 15§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /87:1, 2 och 4Socialutskottets betänkanden /87:1-4 Näringsutskottefs betänkande 1986/87:1Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /87:2-4 16§ Anmäldes och bordlades 1986/87:13 Tjänstebostäderför präster och förvaltningen av kyrklig jord 1986/87:20 redogörelseför de statliga företagen . 1986/87:36 Vissapersonalfrågor inom försvaret 1986/87:37 Ändringar ihyres- och bosfadsrättslagstiftningen 1986/87:39Följdlagstiftning till den nya förvaltningslagen 1986/87:42 Ändringar ivinstdelningsskatten, m.m. 1986/87:44Mervärdeskaftskyldighef för ideella föreningar, m. m. 1986/87:46 Beskattning avförmån av fri bil 1986/87:49 Skydd förkretsmönster i halvledarprodukter 1986/87:50 Beskattningenav traktorer 1986/87:51 Kommunalparkeringsövervakning 17 §Anmäldes och bordlades Redogörelse och förslag 1986/87:5 Riksdagensförvaltningskontors redogörelse för verksamhetsåret . 1986/87:6 revisprersförslag pm dimensioneringen av SMHLs nät av vattenföringsstafioner m. m. 18 § Anmäldes Pch bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkanden /87:2 JO-ämbefet 1986/87:4 Nyhetsförmedling tillbegåvningshandikappade (prop. 1985/86:175) betänkanden /87:1 Offentiigupphandling 1986/87:2 Finansieringen av statensinvesteringar och införande av kapifal-budgefredovisning betänkanden /87:5 Familjeplaneringoch abort 1986/87:7 Genteknik m.m. 1986/87:1Statens kostnadsansvar för vissa konsflån 1986/87:2Vissa museifrågor m. m. 1986/87:3Bidragen till folkrörelseorganisationerna 1986/87:2Monopolism inom livsmedelsindustrin 19 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:62 av () till statsrådet om kärnkraftsolyckan i Tjernobyl: i Tjerriobyl hardrabbat den norrländska glesbygden särskilt hårt. På grund av de speciellaomständigheterna på själva olycksplatsen med en explosion som förde detradioaktiva stoftet högt upp i atmosfären och till följd av de vindar som råddevid tillfället kom det radioaktiva nedfallet i hög koncentration atf hamna inomett brett bälte i . De skador som varit mest kännbara för den norrländskabefolkningen är de som omöjliggjort nyttjandet av de rikedomar som finns i dennorrländska Att inte kunna nyttja fångsterna från de fiskrikafjällsjöarna, att inte kunna plocka bär och svamp inom stora områden och atfinte kunna använda köttet från slaktade renar eller bytet från älgjakten harupplevts som ytterst smärtsamt för befolkningen i allmänhet. Förlusten av dessatillgångar är också kännbar ur ekonomisk synpunkt för hushållen i allmänhet,och många rörelseidkare som baserat sin verksamhet på dessa speciellanorrländska resurser har drabbats av något som närmast kan betecknas somekonomisk katastrof. Exempel på näringsgrenar som drabbats särskilt hårt ärrenskötseln, turistnäringen, livsmedelsindustrin och jordbruket. Att förlusterna för enskilda människor och företag inom deområden som främst drabbats av det radioaktiva nedfallet frånTjernobylkatastrofen blivit så stora beror också på atf gränsvärdena förnyttjandet av olika slag av livsmedel safts så lågt som med ett högsta tillåtnastrålningsfillskott på /kg. En naturlig utgångspunkt vid fastställande avett gränsvärde borde vara bakgrundsstrålningen från den egna kroppen, rymdenoch berggrunden (38 /år) samt strålningen i svenska bostäder.Bakgrundsstrålningen har mänskligheten levt med under årmiljoner, och den ståröver all expertinverkan eller politisk inverkan. Bostadsstrålningensåtgärdsnivåer har diskuterats och motsvarar ett intag på 900 000Bq cesium-137 och cesium-134. Def finns anledning att ställa sig mycket frågandetill de rigorösa bestämmelser som fastställts för livsmedel, då man accepterarmycket högre strålning och cancerrisk i bostäder. Från experfhåll har det i debatten hävdats att det totalaintaget borde varit vägledande för råd till allmänheten, infe strålningen perkilo i enstaka livsmedel. Den informafion som getts fill allmänheten avpolitiker och ansvariga myndigheter, , livsmedelsverket,lantbruksstyrelsen m.fi., har också varit ytterligt förvirrande och mångagånger direkt motsägande och inte fill gagn för ökad kunskap. Ansvaret fördetta åvilar dessa myndigheter och miljö- och . En intressant aspekt i sammanhanget är vem som ärersättningsskyldig för de skador som drabbat enskilda människor, folkgrupperoch företag genom den miljökatastrof som innebär. Redan kortefter det att olyckan blivit känd förklarade statsminister attinga skadeståndsanspråk skulle riktas mot den sovjetiska staten, som ägare avdet säkerhetsmässigt undermåliga kärnkraftverket. Detta uttalande bör vältolkas så aft den och direkt den svenska staten i ställetpåtagit sig det ekonomiska ansvaret gentemot de skadedrabbade? Den del av som främst drabbats avTjernobylkatastrofen är den del som har svårigheter medsysselsättning och andra problem som hör glesbygden till. För många har dock enhög livskvalitet i form av tillgång till orörd natur, bär, fiske, jakt och renluft gjort atf man valt atf bo kvar och på så sätt tryggat bygdernasfortlevnad. har vikfiga bitar av denna livskvalitet berövats glesbygdensmänniskor, och om inte åtgärder sätts in för att motverka skadeverkningarna avTjernobylkatastrofen är det risk för att de hittillsvarande åtgärderna inomregionalpolitikens område för att hålla de norrländska bygderna levande kanvisa sig helt bortkastade. Det behövs extraordinära åtgärder från regeringenssida i detta hänseende för aft 6 protokoll 1986/87:16-18 motverkaden skadliga inverkan på regionalpolitikens område som Tjernobylkatastrofenhar i sitt släptåg. Med anledning av dét anförda anhåller jag atf få ställaföljande frågor fill energi- och miljöminister ; Kan energi- ochmiljöministern redovisa regeringens syn på den situafion som gränsvärdena förstrålningspåveiikan på livsmedel skapat? Då regeringenbeslutat atf inte kräva på ersättningar för de skador somTjernobylkatastrofen orsakat i , har därmed svenska staten inträtt sömansvarig mot dem som drabbas ekonomiskt av miljökatastrofen? Finns det någonplan för hur man långsiktigt skall mildra skadeverkningarna för dem somdrabbats särskilt hårt, t.ex. samerna och de som bor inom av det radioaktivanedfallet särskilt utsatta områden? Om irite, har statsrådet några planer påatt ta fram en sådan? 1986/87:63av () till industriministern om regionalpolifiken: Under allmänpolitiskadebatt fördes i viss mån en,diskussion om huruvida de växande regionalpolitiskaproblemen framgångsrikt kan bekämpas med traditionella regionalpolifiska medel.Frågan restes i vilken mån de regionalekonomiska problemens utbredning tillallt fler delar av landet till stor del beror på den allmänna bristen på goda tillväxfförutsättningaroch huruvida denna kan åtgärdas med förändringar i den allmänna ekonomiskapolitiken. Industriministern var vid detta fillfälle infe beredd att gå in inågot djupare resonemang i frågan, men han konstaterade dock att regeringennumera i sitt interna arbete försöker förstärka regionalpolitiken genom atfinfoga fler politikområden i en strategi för atf komma till rätta med deväxande regionala obalanserna. "Här vill jag starkt betonaatt regionalpolifiska hänsyn måste genomsyra politiken inom allasamhällssektorer. Det har regeringen också slagit fast i åretsregeringsförklaring. De regionalpolitiska medel som finns och de insatser somgörs med dessa har givetvis stor betydelse. Men måste vi inse aft denregionala utvecklingen till mycket stor del bestäms av beslut som liggerutanför den egentliga regionalpolitikens egen verksamhet och egnapåverkansmöjligheter." Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga industriministern; Vilka nyapolifikområden ingår i regeringens nya breddade regionalpolitik? Avserregeringen att inom ramen för statsbidragssystemen fill kommunerna vidtaåtgärder som underlättar för kommunerna att själva bestämma hur den offentligaservicen skall organiseras? Vilken rollavser regeringen tillåta en växande privat servicesektor att spela iansträngningarna att förbättra den regionala balansen? Avser regeringen att långsiktigt låta skatteuttagetbli en del av den PrOt. 1986/87:17 förnyade regionalpolitiska strategin? 1986/87:64 av (vpk) till industriministernom försäljning av Eiserkoncernen; , f. d. Statsföretag,säljer nu ut Eiserkoncernen för . Ett konsortium, där verkställandeledningen i AB Eiser och dess dotterbolag ingår, blir nya ägare. I ledningenför det nya ägarskapet finns nuyarande koncernchefen , vilkenfortsätter sorri verkställande direktör. Först fick de anställdapåolika Eiserföretag information och bekräftelse på den senaste tidens ryktenom nytt ägarskap. Ingen av de 1 450 anställda har förhandsinformerats ellerhaft möjlighet atf MBL-förhandla om affären. Enligt uppgift kostar det staten och 60 milj.kr. att göra sig av med tekokoncernen. De nya direktörerna, dvs. ägarna, fårskulderna betalda av staten och ett aktiekapital på 25 milj. kr. Vice VD i har enligt en tidningsintervju uttalatföljande; Eiser har möjlighet att stå på egna ben. Vi är glada atf Eiser nupå detta sätt hamnar i en positiv atmosfär med kunskap och branscherfarenhefbland de nya ägarna. Den nygamle koncernchefen säger om sigsjälv och den nya ägargruppen: De mest insatta i verksamheten är med ikonsortiet. Textilbranschen kräver ett visst mått av fabrikörsanda ochflexibilitet. Uttalandena är anmärkningsvärda sett i ett perspektiv fråntekojättens födelse till dagens situation då återstående delar slumpas bort för1 kr. Från start fanns det närmare 6 500 anställda i en rad olika textil- ochkonfektionsföretag. återstår cirka en femtedel efter beryktadenedläggningar och försäljningar. Bakom alla dessa siffror finns människor av köttoch blod, med ängslan inför en oviss framtid på en "arbetsmarknad" ikris - sömmerskor i olika åldrar med lång yrkeserfarenhet och känsla för sittjobb. Där finns kvinnor och män från och från Lyckelse, ,och som trodde på en framtid utan arbetslöshet för sig ochsin bygd. De kvinnor som kämpat mot tekodirektörer som kommit ochgått och som genom egna erfarenheter haft uppfattningar om hur hundrafalstekoarbets-plafser kunde ha tryggats fick aldrig en chans aft i lugn och routveckla sina idéer. har män i kritstrecksrandiga kostymer styrt ochställt i ledningen för företag, koncern och Statsföretag.