prot · GA09130 · 1986-12-31 00:00:00 — Dert rtya tekrtiken får verkningar på vårtsamhälles alla områden: Tyvärr är det inte människors direkta behov som.styrforskning vare sig det gäller att ta fram nya produkter eller när det gäller enhelt ny teknik. Det är i stället vinstjakt som utlöser nyheters tillkomst. steg skapas sedan behovet hos människart, så att produkteu ellertekniken ifråga får ett säljvärde. Om denna nya produkt är bra för mänrtiskarteller för vår livsmiljö, , är oftast ointressant,-ominte: något särskilt uppseendeväckartde inträffar. Det borde vara tvärtom.Människors behov borde först klargöras - så långt det nu går - sedan bordeutveckling, produktion och konsumtion följa. Det borde också vara så att ettbehov ställs mot eventuellt väntade negativa följder för miljö och människorslivsrum i stort, innan hela processen med forskning, tillblivelse ochartvärtdrting påbörjas. Hur tekniken påverkar demokratins villkor är ert artnartfrågeställning. Den nya teknikens påverkan på arbetslöshet är ytterligareexempel där diskussion och utvärdering behövs. Den tekniska utvecklingert har gjort datorerna snabbare,billigare och mindre. I arbetslivet kommer detta att betyda inte bara en ökad möjlighet att automatisera, att avskaffa jobb, utan också en förändring av jobbens irtrtehåll. Det kommer att behövas mer av programmerirtgsarbete och övervakning och mindre av utskrivning och administratiort. Dert nya tekniken kommer inte bara att förändraarbetslivet, utan den kommer också att göra sitt intåg i hemmen. Små datorerkommer att finrtas i spisar och i symaskiner. Kanske får vi också städrobotar.Men den mest intressanta tillämpnirtgert får kartske den nya teknikert gcrtomatt koppla samman bostadens medier, telefon och T'V med datorer, antingert ihemmet eller utartför. Detta är ert tekrtiksom utvecklas oerhört snabbt, ochdet tycks knappast finnas några gränser för vad som är tekniskt möjligt. Vi kommeratt kunna få tillgång till en nästan obegrärtsad mängd av information, som t.ex. biblioteks- och myndighetsinformation, konsumentupplysuing, men också tillreklam och spel av olika slag. Genom att trycka på knappar kommer vi att kunnasända meddelartden till vänner och bekanta, beställa teater- ellerbiobiljetter, eller varor i närmaste köpcentrum, kanske också säga ja eller nejtill en planerad trafikförändring i vårt bostadsområde. Tekniken för detta är färdigutvecklad, och kommersiellatillämpningar är - eller blir - också ekonomisktintressartta. Vilka behov som dert rtya tekrtikert kommer att kuuna fylla hardäremot diskuterats i mycket begränsad omfattning. Hur tekniken kommer att påverka kvinnors liv har inte allsdiskuterats. Inte heller har man diskuterat hur tekniken skulle kunna anvärtdasför att skapa ett mänskligare samhälle. Alla bedömare är överens om att den nya tekniken kommeratt medföra arbetslöshet. Frågan är bara hur mycket och vilka arbeteu som kommeratt avskaffas. Sett utifrån kvinnosynpurtkt betyder den nya teknikert attmårtga av de jobb som sköts av kvinnor kommer att försvinna. Det betyderockså att alla de kvinnor som önskar arbete men som står utanförarbetsmarknadert kommer att att få allt svårare att skaffa sig arbete. Det är uppenbart att den nyainformations- och kommunikationsteknologin, tillämpad på det sätt som denverkar och förmodligen också , inte främjar något av det somkvinnor värnar om. I stället för gemenskap sker en ytterligare automatiseringav det enskilda hushållet inne i den egna bostaden. I stället för ettmångsidigt liv för både män och kvinnor, både i produktionen och i det socialalivet, kommertekniken att främja en ytterligare polarisering av mäns ochkvinnors liv och arbete. Det som är kvinnoarbete kommer antingen attavskaffas eller överflyttas til hemmen. Det arbete som männen utför- de somfortfarande kommer att ha ett arbete - kommer att vara ett kvalificeratspecialistarbete med stora möjligheter att besluta över andras tillvaro.Teknologin är varken lätt att kontrollera eller lätt att decentralisera. Teknikens konsekvenser kan inte isoleras från de socialasammanhang i vilka tekniken kommer att användas. För att kurtrta påverka dertnya tekniken måste vi veta vad vi vill ha ut av den - i vart fall borde vi vetavad vi vill undvika. Olika möjligheter och risker med den nya tekniken måstenoga studeras, och det är bråttom med denrta studie. Speciellt borde den nyatekniken studeras utifrån ett kvinnoperspektiv. Den nya tekniken får verkningar på vårt samhälles allaområden. Tyvärr är det inte människors direkta behov som styr forskningen varesig det gäller framtagande av nya produkter eller när det gäller dert rtyatekrtiken över. Det är i stället vinstjakten som utlöser nyaprodukters tillkomst. Därför menar vpk att ett råd av något slag måste se på desamlade följderna av utvecklingen inom hela teknikområdet. Detta råd bör arbetamed att göra en oberoende teknikutvärdering utifrån ett samhälleligthelhetsperspektiv, där de sociala och ekonomiska konsekvertserna för människorsvardagsliv utreds. Detta råd borde också kunna stimulera debatten om forskningoch om ny teknik och dess tillämpning. Så, herr talman, till något annat. I motion 352 av MargöIngvardsson föreslår några att en permartcrtt designerutställning lokaliserastill södra : Vi tror att en sådan utställnirtg skulle fylla ett stortbehov. Dels skulle svensk form,-hantverk och konsthantverk kunna visas upp,dels skulle det bli en stimulans för konstnärer och mindre hantverkare ochockså, eftersom vi föreslår att centret lokaliseras till södra delen avStockholm, en stimulans till utveckling i den underförsörjda södra regionert.Sådana här utställningar finns på andra håll i världen, och det är naturligtatt de också skulle finnas här. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till vpk-reservationerna. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. /(näringspolitikens irtriktrtirtg) Först biträddes reservation 2 av och Per-OlaEriksson - som ställdes mot reservation 3 av - med acklamation. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl. med 105 röster mot 36 för reservation 2 av och Per-OlaEriksson. 148 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 146 röstermot 107 för reservation 1 av m. fl. 36 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2 (förstatligande av läkemedelsindustrin) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 5 av - bifölls med acklamation. Utskottets motiverirtg - som ställdes mot den ireservation 4 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes medacklamafion. Mom. 3 (monopolism irtom livsmedelsindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 4 (principer för fortsatt avregleringsarbete) Först biträddes reservation 7 av m. fl.- som ställdes mot reservation 8 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 151 röster mot141 för reservation 7 av m.fl. Mom. 5 (reglerna vid start av företag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (normgruppen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (parlamentarisk delegation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (näringspolitikerts roll vid industrikriser) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation12 av och , dels reservation 13 av med acklamation. Mom. 9 (näringspolifik) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 14 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 10(svenska företags investeringar i utlandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot rf/.j reservafion15 av m. fl., dels reservation 16 av - biföllsmed acklamation. Mom. 11(utländska företagsförvärv i ) Utskottets hemställan - som sitälldes mot dels reservation17 av m. fl., dels reservation 18 av - biföllsmed acklamation. Mom. 12(ändringar i företagsförvärvslagen m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation19 av m. fl., dels reservation 20 av - biföllsmed acklamation. Mom. / (utländska portföljinvesteringar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation21 av m. fl., dels reservation 22 av Svenssort - biföllsmed acklamation. Mom. 15 (teknikpolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation23 av och , dels reservation 24 av Johrt Andersson-bifölls med acklamation. Mom. 16 (utveckling av alternativ högteknologi) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 77 (utvärdering av rty tekrtik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avJohn - bifölls med acklamatiort. Mom. 20 (tillämpnirtgsprojekt inomtelekommunikationsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avChrister. Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (Industrifonden) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation28 av m. fl., dels reservation 29 av och Per-OlaEriksson -.bifölls med acklamation.. Mom. 22 (forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 37 förreservatiort 30 av och . Mom. 23 (småföretagspolitiken) Först bifölls reservation 31 av m.fl. -som ställdes mot reservation 32 av - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 144 för reservation 31 av m.fl. Mom. 24(kravet på personlig borgert) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 33av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (beskattnirtgcrt av småföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 34av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (utvecklingsfondernasfinansieringsvei"ksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation35 av m. f\.,dels reservation 36 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamafion. Mom. 28 (utvecklirtgsfortdernas företagsservice) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation37 av m. fl., dels reservation 38 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 29 (utvecklingsfondernas målgrupp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 30 (utvecklingsfortdernas styrelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avChrister Eirefelt m:fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (regionala exportsäljbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 32 (Småföretagsfondert) Utskottets hemställan - som ställes mot reservation 42 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 35 (behov av stöd till SIFU) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 43 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 36 (finartsierirtgsordning för SIFU) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation44 av m.f\., dels reservation 45 av och Per-OlaEriksson -bifölls med acklamation. A/ow. J7 (grundutbildning för småföretagare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 46 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 38 (stöd till irtdustridesign) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 47 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 39 (permartent designutställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 48 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 40 (central instarts för hantverket) 'Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 av - bifölls med acklamation. Mom. 42 (lärlingar i hantverksföretag) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 50av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 43 (länsstyrelsernas ansvar för hantverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 51 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 44 (utvecklingsfondernas ansvar för hantverket) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 52 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 45 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 53 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 46 (nordiskt hantverkscentrum) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 144 förreservation 54 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 48 (anslag till Småföretagsutveckling) Först biträddes reservation 55 av m. fl.med 108 röster mot 37 för reservation 56 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 55 av m. fl. - genom uppresnirtg. Mom. 49 (branschfrämjande åtgärder) Utskottets hemställart som ställdes mot dels reservation57 av m. fl., dels reservation 58 av och HädarCars, dels reservation 59 av och - bifölls medacklamation. Mom. 50(ökad förädling inom sågverksindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 60 avJohn - bifölls med acklamation. Mom. 53(statens industriverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation61 av m.fl., dels reservation 62 av och HädarCars -bifölls med acklamation. Mom. 60 (bär- och konservindustri i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 63 avJohn - bifölls med acklamation. Riktade emissioner m. m. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1986/87:35om uppskov med behaudlirtgen av vissa ärendert, 1986/87:33om uppskov med behandlirtgen av vissa ärenden och 1986/87:24om ersättning för miljöskador. Kammarert biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:27om riktade emissioner m. m. 1986/87:76 delvis). Riktadeemissioner m. m. 100NIC (): Med regeringerts propositiort om vissariktade nyemissioner och med lagutskottets betänkande i samma fråga sätts detpunkt för en händelse, som förorsakade mycken uppmärksamhet och som fick beteckningenLeoaffären. Det är en välkommen punkt. Vi moderater anser att det förslag somLeokommissionen lade fram och som har lett till denna proposition innehåller enbalanserad ståndpunkt- utom i ett avseende, som jag strax skall återkomma till. Jag vill inledningsvis upphälla mig något vid ett lagteknisktproblem, nämligen det förhållandet att den lag som lagutskottets majoritet nuställer sig bakom gäller ett flertal olika företagsformer som är reglerade isvensk lagstiftning, framför allt försäkringslagstiftning och banklagstiftning. Vi moderater har utttalat att detta aren olyckligkonstruktion- att man ger en viktig lagregel i en särskild lag för ett flertalolika tillämpningsområden. Jag är angelägen om att särskilt understryka vadmajoriteten framhållit på s. 11 i betänkandet, nämligen att majoriteten -givetvis tillsammans med minoriteten - vill se att regeringen i fortsättningenföljer denna lagtekniska Riktade emissioner m. m. problematik,så att man vid framtida ändringar kommer att inarbeta dessa regler i de lagartill vilka de hör. För att sedan uppehålla mig mycket kort vid skillnadenmellan majorite-terts ståndpunkt och ståndpunkt vill jag endastpåpeka att vi har stannat för att majoritetsbeslutet bör kunrta fattas med tvåtredjedelar av på stämma representerade aktier och avgivna röster. Det beslutjag nu talar om är alltså beslutet om att antingert öppna vägen för en riktadnycrtiission eller också i efterhand godkänna ett sådant beslut som kan hafattats av bolagets styrelse. Vi menar att det är en olycklig blockering i denrtabeslutsordning att sätta majoritetskravet så högt som till nio tiondelar avrepresertterade aktier och avgivna röster. Det kan innebära en onödigblockering av en i och för sig mycket hälsosam åtgärd - att ge anställda ochledare för ett företag del i företaget gertom ert sådart här emission. Jag yrkarmed detta, herr talman, bifall till reservationerna 3 och 5. Slutligen vill jag uppehålla mig vid reservation 6, som innehålleren avvikande mening såvitt gäller delegation av verkställigheten av ett sådanthär beslut. Vi anser det vara självklart att en verkställande direktör- ellernågon anrtart styrelseledamot - på ett förtrocrtdefullt sätt kart gertOrtiföradert tilldelrtirtg av aktier som skulle kurtrta vara ett problem i fall avöverteckning. Det är alldeles självklart, menar vi, att en styrelse arbetar påett sådant sätt att det tilldelningsbeslut som skall fattas och som egentligerti allt väsentligt är ett mekaniskt beslut, faller inom ramert för det uppdragsom har lämnats styrelseledamoten. Det förefaller vara en onödig byråkratiskklåfingrighet att kräva att ett sådant beslut skall fattas av styrelsenkollektivt, Jag har alltså med detta, herr talman, argumenterat förmoderaternas ståndpunkt och yrkat bifall till reservationerna 3, 5 och 6. 101ULLA ORRING (fp): En väl fungerande aktiemarknad är en av hörnstcrtarrtainom marknadsekonomin. Aktiebolagsformen och fondbörsen kart göra det möjligtatt på ett effektivt sätt sprida företagartdets ägartde och risker och därmedförse rtäringslivet med riskvilligt kapital. Börsens funktion som finartsieringskälla har ökat uudersertare år. Det finns flera orsaker till detta. Det svenska skattesystemet gördet för det första omöjligt för en enskild ägare att på egen hand finansiera enexpartsion av sitt företag. För det andra har det höga ränteläget gjortfinartsierirtg vid börsen relativt, billig. Man kan dessutom konstatera att.detta hör ihop med att produktcyklarna blivit kortare ärt förr samt attkostnaderna för att ta fram nya produkter har ökat. Intresset för maktstrukturoch fördelningsfrågor har sålunda starkt ökat hos både enskildamänrtiskor,pch organisationer. Aktiviteten och tillväxten på fondbörsen ökade kraftigtunder 80-talets första hälft. Stora, snabba och invecklade aktieaffärer harblivit allt vanligare. med aktier noterade på börsens A I- ochA Il-listor uppgick till 120. noterades aktier i . Även årsomsättningen steg. Och detta fortsätter. Det ökadeintresse för ägarfrågor förklaras ävert av att större kontrollpos- ter iflera företag har omsatts och medfört förändrad ägarbild. För oss liberaler somtror på marknadsekortomin och på ett spritt ägande är det därför oerhörtangeläget att börsen fungerar väl och att de aktiviteter som förekommer påbörsen är tillåtna och därmed justa. Av den senaste tidens debatt kring börsen har tyvärrframkommit att det förekommer affärer som betraktas som tvivelaktiga eller ivissa fall nära nog olagliga. Det är framför allt de mindre spararna som blivitlidande. Sådana händelser skadar marknadsekortomirt och därmed näringslivet -och särskilt de enskilda individerrta och de mindre aktiespararna. Den kraftiga reaktionert efter dert uppmärksammadetrausaktionen med riktade emissioner och en del andra transaktiorter sombörsföretaget genomförde vad.gäller aktier iläkemedelsföretaget visar därför på en sund reaktion från allmänheten ochmassmedia. Så här får det bara inte gå till. Och tyvärr har utvecklingen visat attreglerna om riktade emissioner har missbrukats ganska ordentligt och lett tillavsevärda nackdelar för de aktieägare som inte kunnat nyttja sinföreträdesrätt. har behandlat regeringens proposition omriktade emissioner, vilken bygger på dert utredning som tillkom med anledningav den s.k. Leoaffären. Jag vill därför något kommentera propositionens förslagoch därmed de reservationer som har fogat till lagutskottetsbetänkande /87:27. Mot bakgrund av utskottets majoritetsförslag ställer vioss verkligen frågan om gällande regler kommer att ge tillräckligt skydd mot maktmissbruk från bolagslednirtgen eller den bestämmande-aktiegruppen. Vi anser inte att förslaget gör det. I motion L205 har vi frårt sida rtärmare utvecklat vår grurtdsyrt i denna för aktieägarna viktiga fråga. Detta framgår av våra reservationer nr 1 och 2. . Vi anser-att utskottsmäjoriteten inte har tillräckligtuppmärksammat behovet av ett minoritetsskydd. För att tillgodose de enskildaaktieägarnas behov kräys därför att bolagsstämman ges det avgörandeinflytartdet vid beslut om emissioner. Möjligheten för bolagsstämman att fillstyrelsen delegera beslutsfattandet anser vi bör avskaffas. I vår reservationframför vi -och begär förslag härom från regerirtgen - att reglerna ombolagsstämmans rätt att till styrelsen delegera beslut om riktade emissionersålunda skall avskaffas. Det pågår visserligen ett saneringsarbete påfrivillig basis efter utfärdade direktiv av ochStockholms fondbörs. Vi anser emellertid att det är angeläget att komma tillrätta med förhållandet . Det måste skapas garanti för attbeslut om riktade emissioner verkligen fattas i sådan demokratisk form attminoritetcrt skyddas. Vidare framförs frårt vår sida krav på information frånföretagsledningen både före och efter emissionen. Jag yrkar med det anfördabifall till reservation 1 och 2. Jag övergår nu till att plädera för reservation nr 7.Enligt nu gällande aktiebolagslag får bolag utge aktier med olika röstvärde.Ingen aktie får dock ha ett röstvärde som överstiger tio gånger röstvärdet förannan aktie. har åtskilliga gånger framlagt motioner i riksdagenoch på annat sätt pläderat för ett upphävande av röstvärdesdifferentieringen.Använd- Prot.1986/87:130 . Riktade emissioner m. m. ningen avröstvärdesdifferenser på aktier har ökat kraftigt . År 1963förekom differentierad rösträtt för aktier i av de dåvarande börsbolagen.År 1980 var siffran och hade den stigit till . avOTC-bolagen har rösträttsskillrtader. har så gott somundantagslöst olika rösträtt för olika aktieslag. Akfieserier med det högstaröstvärdet är ofta inte ens noterade på börsen. Varför väljer företag rösträttsskillnader? Ert artledningkan, som jag fidigare påpekat, vara det svenska skattesystemet, våravalutaregleringar samt att aktiemarknaden missgynnas. Om fler människor kundeskapa kapital nog att själva investera i företag skulle den graderaderösträtten inte vara nödvändig för att ägare skulle kunna behålla kontrollenöver mindre företag. Om aktiemarknaden hade förmåga att dra till sig en störredel av det totalt tillgängliga kapitalet i samhället, hade behovet avutlandsemissiorter irtte heller varit lika stort. Kombinatiorten avvalutaregleriug och utläurtirtgs-förbehåll framtvingar utlandsemissiorter medstark röstvärdesdifferert-tiering. hävdar med skärpa att lika riskpå aktiemarknaden skall ge lika rätt till inflytartde, dvs. att rättert förbörsföretag att vid rtyemissiort utge aktier med lägre röstvärde bör avskaffas.Detta skulle förbättra aktiemarknadens funktion, skydda de mindre aktieägarnaoch minska maktkoncentrationen inom storföretagen. Med det anförda, herrtalman, yrkar jag därför bifall till vår reservation nr 7. , herr talman, vill jag helt kort beröra fråganom användningen av bolagsmedel för ansvarsförsäkrirtgar för bolagsstyrelser.Det gångna årets händelser inom bl. a. har visat att ett antal bolaghar tecknat ansvarsförsäkringar för sina styrelseledamöter. Aktieägarrtas artsvar,är rtormalt begränsat till den egna insatsen. Men om ledamöterna i styrelsenhar varit försumliga och underlåtit att agera - när så borde ha skett - kan debli skyldiga att betala skadestånd. I är det inte så vanligt, men ettstort antal konkurser blir föremål för polisutredning. Frågan kan dåuppstå om styrelsen varit försumlig eller på anrtat sätt inte fullföljt sinaåligganden. I en enskild motion av utvecklasytterligare bakgrunden till denrta frågeställrting om bolagens system, dvs. attbolagets medel artvärtds för artsvarsförsäkring. Vi anser att det kan luckraupp det personliga ansvaret om det inte är förknippat med ett personligtbetalningsansvar. Från sida framhåller vi därför att det börankomma på regerirtgen att göra en översyn av frågan, utreda förhållandet ochnärmare bestämma formerna för ansvarsförsäkring. Med det anförda yrkar jagbifall till reservation nr 10. Jag yrkar härmed bifall till de reservaitioner somfolkpartiet står för samt i övrigt till utskottets hemställan. 102MARTIN (): vill slå vakt om en fungerandemarknadsekortomi som tar sociala och miljömässiga hänsyn. Vi slår vakt om ettspritt enskilt ägande, och vi vill motverka olika tendertser tillmaktkortcerttration. För detta fordras bl. a. en väl fungerande aktiemarknadsom allmänheten och de mindre aktieägarna har förtroertde för. Ett sådantförtroende är nämligen en