prot · GA0994 · 1986-12-31 00:00:00 — Osäkerhet om vemsom hade ansvaret för samverkan och brister i lärarnas utbildning nämndesockså. I stort sett har denna analys inte medfört några störreansträngningar till nytt tänkande eller till förnyelse. Enligt folkpartietsuppfattning är det hög tid att.göra något för att eliminera svårigheterna. Ett förtroendefullt samarbete mellan hemmen och skolan ärockså ett viktigt inslag i kampen mot oro och våldstendenser. I vår motion tar vi upp ett antal förslag om hursamarbetet kan utvecklas, men jag skall begränsa mig till den punkt som berördet anslag vi behandlar just . o. skola får genom sitt anslag frånskolöverstyrelsen möjlighet att utbilda, förbereda och på olika sätt göraföräldrarna bättre rustade att engagera sig i skolans verksamhet. Dess insatsernår snart sagt alla föräldrar och har stor betydelse för samarbetsklimatet. Vianser därför att riksförbundet bör ha mera pengar till sin verksamhet än vadregeringen föreslår. Ett högre anslag ger utrymme för ökadeinformationsinsatser till hemmen i fråga om skolans mål, innehåll ocharbetssätt. Den negativa skoldebatt som förs på flera håll i landetskulle därigenom kunna påverkas, och man skulle kunna få en större vilja tillansvarstagande och uppslutning kring skolans mål, kring det egna barnetsskolgång och det lokala sociala klimatet i skolan. Regeringen vill dessutom skänka 3,3 milj. kr.till löntagarorganisafionerna för deras utbildning av skolinformatörer. Dettagör man som man gör mycket kraftiga besparingar pågrundskoleelevernas undervisning. LO, och har tillsammansaktieportföljer som uppgår fill ett värde av 365 milj. kr. kan vi läsa iExpressen att man tänker satsa för att göra aktieklipp påbörsen, som det uttrycks. Vi i tycker att organisationerna kanklara sig utan statliga subventioner för sin utbildning av skolinformatörer. beslutade att länsskolnämndernaskulle utökas med två ledamöter vardera som skulle företrädaarbetstagarintressena. Vi reserverade oss mot detta beslut därför att vi ansågatt representanter som företräder partsintressen inte skulle delta imyndighetsutövning, som är en del av länsskolnämndernas uppgifter. I konsekvensmed detta tillstyrkte vi inte heller några pengar tiU en sådan utökning avlänsskolnämnderna. Vi anser dessutom inte att det finns något behov av attstaten ägnar sig åt att framställa läromedelskataloger och åt att granskaläromedel. Det är ett ställningstagande vi har haft också . Statenssatsningar bör i stället koncentreras till att framställa läromedel och tillatt informera om läromedel för minoritetsspråk och invandrarundervisning samtför handikappade elever. Vi föreslår därför att statens institut förläromedelsinformation och rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade läggs samman till en riiyndighet. har redogjort förvilka förändringar i anslagen som detta innebär. Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservationerna 1, 3, 5, 10, 12, 19 och 20. Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. 105LARZ (); Hela den utbildningspolitiska debatten denhär våren kommer att handla om besparingar i skolan: besparingar som ärföreslagna, besparingar som kommer att bli av och besparingar som över huvudtaget inte kommer att bli av. Redan i den allmänpolitiska debatten hade jaganledning att vara bekymrad över det sätt på vilket den socialdemokratiskaregeringen nu försöker lägga ut besparingar i skolan och den brist påutbildningspoUfisk profil som dessa besparingar bidrar till. De punkter som vi har anledning att diskutera - idet betänkande som är aktuellt - innehåller också sådana typer avbesparingar som gör att man blir litet fundersam. Man kan naturligtvisargumentera emot besparingar och man kan - som vi kommer att uppleva senareunder våren - medverka till att de över huvud taget inte blir av. Men det ärockså så att man ibland kan ställa anslag mot varandra och göra bedömningarhuruvida man tycker det ena är viktigare än det andra. Jag tänkte i tre punkter ta upp några sådanafrågor. Jag vill också fill , som företräder utskottsmajoriteten,ställa frågan om han tycker att det är riktiga prioriteringar som här hargjorts. Vi har från , och folkpartietssida föreslagit att bidraget till löntagarorganisationerna om 3,3 milj. kr.skall dras in. Detta gör vi inte därför att vi skulle vara löntagarfientligaeller för att vi inte tycker att den verksamhet med skolinformation somlöntagarorganisationerna bedriver skulle vara bra eller värdefull. Vi tyckeratt denna verksamhet är bra och att den är värdefull, både den verksamhet somlöntagarorganisafionerna står för och den som arbetsgivarna står för. Men vi äralldeles övertygade om att de här organisationerna klarar att sköta dennaverksamhet fortsättningsvis utan bidrag. Det är ju, som , inga fattiga organisationer som detta handlar om. har vi hört hur några är beredda attspendera medel i storleksordningen på börsen. Då kan det intevara så att den här verksamheten står och faller med om man får detta bidrageller inte. Det är litet svagt, , om den enda motivering somutskottet har är att anslaget behövs. Jag skulle vilja att utveckladevarför det behövs. Varför är det så vikfigt att man får dessa pengar, sett irelafion till andra besparingar som görs i stället? Jag skall nämna ett par avdessa besparingar. Atislag till ce/itrala och regionala skolmyndigheter m./n. Dessa pengar kan t. ex. ställas mot den besparing somregeringen gör på länsskolnämndernas anslag. Vi har accepterat att man även därfår lov att tåla en viss rationalisering, och man får mindre pengar detkommande året än vad man har . Men vi tycker inte att det är riktigt attden verksamhet som länsskolnämnderna ägnar sig åt under beteckningenlänsskolnämndens regionala stödorganisation för handikappade elever också skallvara med och bära denna besparing. När man läser utskottstexten kan mankonstatera att det enda argument som utskottet har är att det inte är orimligtatt den här organisationen också får bära besparingar. Med inte orimligt menarman naturligtvis att det är rimligt att den också spar in dessa pengar. Vi harför vår del uppskattat besparingen i fråga till 1,3 milj. kr. Vi tycker inteatt det är rimligt sett i relation till anslaget till löntagarorganisationerna.Om och utskottsmajoriteten tycker att det skall vara på dettasätt, då får de argumentera litet mer för det och förklara varför de tycker såhär. I detta sammanhang kan man naturligtvis inte undgå attnotera att vill spara dubbelt så mycket på detta anslag. Moderaternasäger att länsskolnämnderna borde kunna tåla en dubbelt så storrationalisering. Det är möjligt. Men då är min fråga till : Menarmoderaterna också att den här dubbla besparingen skall drabba den regionalastödorgani-safionen för handikappade elever? Då blir bördan dubbelt så tung attbära. Det vore bra om vi kunde få besked på denna punkt. När jag ändå ställer frågor till vill jagtillägga att jag tycker att det är litet vårdslöst att bara säga, att på deanslag som länsskolnämnderna har för regionalt stöd till skolutveckling kan manspara 14,4 milj. kr., med den enda motiveringen att erfarenheten visar attverksamheten inte har gett avsedda resultat. Vad är det förexempel som har på detta? Om det är som påstår, kan säga och leda i bevis att dessa pengar inte har haft någon effekt, dåskall man naturligtvis visa det så att vi alla kan ta ställning till om manskall spara dessa pengar, eftersom vi naturUgtvis inte vill kasta bort 14 milj.kr. Men det skulle vara intressant att höra vilken erfarenhet som visar attdenna skolutveckling inte fungerar och inte ger några resultat. Jag har enannan uppfattning, men om har några exempel eller någondokumentation på detta vore det bra om han talade om det. En tredje punkt som vi har tagit upp gäller undervisningeni, som det har kallats både i SÖ:s anslagsframställan och i vår motion,överlevnadsfrågor. I detta ämne tar man upp sådant som internationelltsamarbete, internationell förståelse, fredsfrågor, jordens resurser, hotet motvår miljö och miljöfrågor över huvud taget. anser att det ärmycket angeläget att eleverna får ägna sig litet mer åt detta. Det gällernaturligtvis viktiga frågor. Det är dessutom sådana frågor som engagerar ungamänniskor. De bryr sig faktiskt om huruvida det kommer att vara fred i världenfortsättningsvis. De bryr sig om miljöhoten, huruvida vår miljö utarmas och vårnatur försuras, osv. Det här är alltså viktiga frågor för dem. Därför tyckerskolöverstyrelsen att man borde satsa litet mera på detta och har begärt ettanslag på . Det tycker faktiskt vi också. Om man ser på anslaget filllöntagarorganisationerna kan vi konstatera att vi använt en del av pengarnatill den regionala handikapporganisationenoch att det faktiskt finns 2 miljoner kvar att satsa på de häröverlevnadsfrågorna. Då säger utskottet att det är angeläget att dennaundervisning främjas. Men man får inte några pengar till det. Man kan frågasig: Hur menar att undervisningen skall främjas? Med vilkaåtgärder och på vilket sätt? Sammanfattningsvis: Det krävs, , faktisktlitet fler och bättre argument för att man ger motsvarande pengar till de redanrika löntagarorganisationerna men tar pengar från den regionala organisationenför handikappverksamhet och från undervisningen i överlevnadsfrågor. Det kräveren förklaring, . I övrigt yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 4, 7,13,15 och 18. A/islag till centrala och regio/iala skol/nyndig-heterm.m. 106BJÖRN (vpk); 1 enlighet med politik villGöran Allmér ha ett minskat inflytande för politiker. Var märks det alldelesför stora inflytande som som politiker haft i de frågor jag nukommer att beröra? Jag ställer frågan , så får litetbetänketid. har beslutat att alla skolpliktigabarn skall beredas plats i den obligatoriska skolan. Här skall ingen skillnadgöras, utan skolan skall uppfylla skolplikten svarande mot en faktisk rättighetför barnen att ta del av undervisningen. Det var mot bakgrund av dessaprinciper som också beslut fattades om skolgång för elever med handikapp. För vpk:s del handlar det om att försöka förverkliga debeslut som tas. Det är olyckligt om beslut stannar vid vackra ord och allmäntformulerade fraser. År har vi därför återkommit fill medförslag om åtgärder för att åtminstone ta steg på vägen för att uppfyllahandikappade elevers faktiska rätt till utbildning via det allmännas försorg. Det har varit en vämjelig syn att se hurutskottsmajoriteten har vrängt och vridit sig för att slippa ta ansvar i frågaom elever med handikapp. Detta har särskilt gällt våra förslag om konsulenterför elever med medicinska handikapp. som gått då riksdagenavslagit våra förslag har vi desarmerat de motargument som framkrystats, bitför bit. återstår för majoriteten tydligen bara att hänvisa tillskolhälsovården och den egna skolans elevvårdande personal. Jag frågar mig: Vetinte utskottsmajoriteten vad den talar om? Vet den inte om att man viaenkätundersökningar i västra fått fram att skolhälsovården inte klararav dessa uppgifter i dagens situation, som utskottsmajoriteten påstår att dengör. Är det överraskande? Personligen anser jag det inte vara någon överraskandeuppgift, efter alla de nedskärningar som drabbat skolan . Jag vill bara för tydlighetens skull nämna vilka destörsta grupperna av de handikappade barnen med medicinska handikapp är: Det är demed mag- och tarmsjukdomar. Det är demed stomier. Det är de med njursjukdomar, epilepsi, allergier,blödarsjuka och hjärtsjukdomar. Som märksär det fråga om en heterogen grupp, och för dessa barn är det Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. oerhörtviktigt att deras skolkamrater, lärare och övrig personal kan få information,för förståelse om handikappets villkor, och få veta vilka behov som finns avatt skapa en miljö i skolan där handikappet reduceras. För att komma en bit på denna väg har vi från vpk:s sidaföreslagit att fem tjänster som handikappkonsulenter skulle inrättas, för enkostnad av blyga 2 milj. kr. Men utskottsmajoriteten säger kallsinnigt nej,hård som sten. Det är i sammanhanget allvarligt att utskottet dels väljeratt inte reducera barnens handikapp via konsulenter, dels väljer att skära neranslagen fill länsskolnämnderna. Detta är enligt vår mening att binda ris åtsin egen rygg. De 3 milj. kr. som man skär ner på anslaget tilllänsskolnämnderna hade kunnat vara ett blygsamt bidrag tilluppföljningsätgärder beträffande riksdagsbeslut om t. ex. handikappade barn iskolan. Men inte ens detta förmår utskottsmajoriteten. kommer vi väl snart att få höra haranger och kvädesvisorom det statsfinansiella läget. Jämför det med arbetsklimatet för handikappadeelever och 5 milj. kr. till deras gagn. Då får saker och ting sina rättaproportioner, och med detta kanske vi kan få slippa den nämndakrystövningen här i kammaren. Det betänkande vi nu behandlar innehållerinte bara brister-det skall sägas i äriighetens namn. Betänkandet och det somsenare kommer att bli beslut innebär att det nu inte blir någonytterligare avgiftsbeläggning av läromedel för handikappade, som regeringenföreslog i budgetpropositionen. Utskottet stoppar förslaget genom att peka påvissa rättviseaspekter i sammanhanget och begär en närmare belysning avproblemafiken. Från vpk;s sida har vi valt att nu nöja oss med atttillfälligtvis stoppa avgiftsbeläggningen av läromedel till handikappade. Menvi vill redan nu deklarera att vår målsättning är att göra handikappenheternasprodukter kostnadsfria. Vi menar att det gagnar saken att erbjuda så många barnsom möjligt - även dem med handikapp - en skolgång i den vanliga skolan. Vikommer alltså inte att biträda någon avgiftsbeläggning i framfiden. I sammanhanget har det som något slags jämlikhetsargumentför en avgiftsbeläggning förts fram att kommunerna redan nu har kostnader förvissa handikappade elevers läromedel - och skulle alla få betala. Javisst,men en orättvisa blir väl inte mindre därför att fler drabbas av sammaorättvisa? Jag yrkar bifall till vpk:s reservationer ibetänkandet vi nu behandlar. 107HELGE (); Samtliga borgerliga partier yrkar i enreservation avslag på förslaget om anslag med 3,3 milj. kr, filllöntagarorganisationernas rekrytering och utbildning av handledare.Skolinformatörer från de fackliga organisationerna skall kunna sitt jobb, ochdet är naturligtvis bättre att LO, TCO och själva står för en riktiginriktning av den fackliga informationen. Det har sitt värde i sammanhanget attverklighetsanknyta skolan till den arbetsmarknad där de fackligaorganisationerna har sin vistelse. Detta stormar nu de tre företrädarna för deborgerliga partierna mot och pekar på att dessa rikaorganisationer minsann t.o.m. opererar på börsen. Tilldet vill jag säga att de löntagarorganisationer vi har här i har vittskilda uppgifter och ansvar, inte minst för sina medlemmar. Men de tar ocksåett totalt ansvar, ett ansvar i samhället i stort. Det är naturligtvis riktigtatt staten något uppmuntrar den stora insats som de gör i vår skola bland deelever som vistas där och som kommer att vistas i arbetslivet. Folkpartietvill ha ett förhöjt anslag till o. skola på 200 000 ':r. Däranför majoriteten att riksförbundet bl. a. departementet skallta fram förslag till åtgärder mot vissa problem som t. ex. mobbningen. Vi fårkanske invänta förslag från den arbetsgruppen innan vi höjer anslaget. Anslagethar höjts i sedvanlig ordning i förhållande till prisökningarna. Folkpartietvill inte heller ge extra medel för dessinformafionsverksamhet, vilket majoriteten förordar. harbehov av mera medel för att informera mera om Lgr 80 och speciella punkter somt. ex. jämställdhet, vilket bl. a. skulle vara intresserat av attsatsa på. Äveni år återkommer, som vi hörde , vpk med förslag om konsulenter vidplaneringsregionerna med inriktning på medicinsk rådgivning. 2 milj. kr. Den debatten har vi fört tidigare här i kammaren. kan vimeddela att har tillförts ett anslag på . för attutvärdera verksamheten med stödet till handikappade vid planeringsregionerna.Det kanske är riktigt att vi inväntar resultatet av den inventering somskolöverstyrelsen skall göra. Då får vi också svar på om det finns behov av dekonsulenter som vpk kräver. Sammaargument skulle vi kunna ange då vill höja stödet till den regionalaorganisationen med 1,3 milj. kr. Vpk har här föreslagit oförändrat anslag,alltså 3 milj. kr. mer än vad majoriteten föreslår. har sparandet på den härpunkten gått efter gängse ordning. Det bedöms att länsskolnämnderna skallkunna klara detta. Däremot kan inte länsskolnämnderna klara besparingar påytterligare 3 milj. kr. Det skulle omöjliggöra viktigaarbetsuppgifter för länsskolnämnderna. Folkpartietvill heller inte att länsskolnämndernas förtroendevalda ledamöter skall haoförändrade arvoden. Antalet ledamöter har utökats med två, och vi anser därföratt det är orealistiskt med ett oförändrat anslag och avstyrker folkpartietskrav på den punkten. Skolöverstyrelsenvill ha 2 milj. kr. för undervisning i s. k. överlevnadsfrågor. Ipropositionen anförs att frågan är angelägen - det åberopade också LarzJohansson att vi hade som argument - men att nya anslag saknas. Däremot kanskolöverstyrelsen i andra program fånga in också de här frågorna för att få utdem i undervisningen. reservation på den här punkten kan vi alltsåinte biträda . Moderaternahar aldrig slufit upp kring länsskolnämndernas stöd fill den regionalaskolutvecklingen. Där kan man spara 14,4 milj. kr., föreslår . Dessaanslag är dock avgörande för att länsskolnämnderna aktivt skall kunna styra indet lokala utveckUngsarbetet på för län och land angelägna områden. Anslagtill centrala och regionala skolmyndigheter m. m. Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. och vill inte ha kvar , . SIL och rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedelför handikappade föreslås föras samman till en gemensam organisation. Anslagges till den samlade verksamheten på olika sätt beroende pä till vilkenavnämare man riktar sig. Utskottsmajoriteten biträder förslaget till organisation ochavstyrker reservationerna från och . Jag tänkte utöver det sagda ta upp den aktuella debattenom skolk, våld och mobbning. I Socialnytt från läser vi t. ex.om projekt för kamratstöd i en skola utanför . Där låter det iinledningen så här; "Jag tycker det är en väldig skillnad, för jagskolkar mindre , säger som går i nian i Österholmsskolan iSkärholmen utanför . klass har kamratstöd sedan åttan. Magnustycker det är tråkigt i skolan, men när han försöker skolka så skällerelevassistenten ut honom, säger han. 'Hon är ju så djävla sträng!' Men han serinte ledsen ut för det. Utan ler och verkar glad över att tag i honom och bryr sig om vart han tar vägen." Ja, så kan en vardagsbildseut i vår svenska skola i dag.Des. k. assistenter som förekommer är ungdomslag som blir resurser i skolan. I en annan artikel i brottsförebyggande rådets tidningApropå tas frågan upp om skolan kan vara en kraft för att förändra det socialaarvet. Ett sådant projekt kan genomföras t. ex. inom utvecklingsorganisationen.Men de bästa resultaten finns hämtade utomlands. Jag vet inte om det beror på att kategoriseringen avboendet och därmed också skolan är mera förekommande där. I vart fall mättesskolelevernas skolprestationer och också det område från vilket eleverna kom.Här var det viktigt att lärarnas inställning och engagemang framkom, för dethade effekt på det resultat som eleverna presterade. Lärarna i den bättre skolan ansåg att de hade ansvaret förelevernas inlärning. De utgick inte från den sociala bakgrund som elevernahade. Lärarna ansåg att elevernas bakgrund visserligen kundevara ett problem men att den inte bestämde taket för vad eleverna kunde lärasig. Det som bestämde taket var i stället de villkor man skapade för eleverna iskolan. Bestämde man sig för att förväntade prestationer uttrycktes tydligt ochman höll detta, då kunde - oavsett social bakgrund - resultat uppnås i undervisningen.Man fick med andra ord svar på frågan; Kan skolan ändra i det sociala arvet? Det kan vara viktigt att vi skolpolitiker uppmärksammarsåväl projekt som handlar om hur man angriper problem i skolsituationen somprojekt som handlar om hur man genomför undervisning och hur man värderarresultatet i skolan. Det finns många projekt och vitt skilda studier som viborde känna glädje över. Kanske är det också en stimulans för verksamheten ochför oss att tala om dessa positiva sidor i vår skola. Med dettayrkar jag bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 108YLVA () replik; Såvitt jag kunde höra var det inget av deborgerliga partierna som på något sätt underkände löntagarorganisationernasinsatser med skolinformatörer.De behövs, och det är angeläget att organisationerna själva får informera omsin verksamhet och att eleverna får ta del av den. För den skull finns det dockingen som helst anledning för staten att gå in med bidrag på 3,3 milj. kr. tillorganisationer som utan att blinka kan tänka sig att satsa påbörsen. Att socialdemokraterna, som sparar ett antal miljoner på t. ex. grundskoleeleverna,kan göra denna prioritering är för mig fullständigt obegripligt. Därmed kommer jag över till nästa anslag som vi har tagitupp, nämligen till Hem o. skolas verksamhet. Allt som allt får Hem o. skoladrygt . för att informera, utbilda och engagera alla föräldrar i helaSverige som har barn i . 900 000 får man, och det skall vägas mot3,3 miljoner till de rika löntagarorganisationerna! Hem o. skola, som arbetarfullständigt ideellt, med en medlemsavgift som, om jag inte missminner mig, är3 eller högst . för att alla föräldrar skall kunna vara med, kan ni inte geens . Det är naturligtvis bra att ni sitter tillsammans medorganisationen i en arbetsgrupp i , men det hjälper ju deninte för nästa budgetår. Länsskolnämndernas förtroendevaldas arvoden nämner HelgeHagberg vidare. Men det är inte vilka förtroendevalda som helst, utan det är deytterligare två representanter för löntagarna som regeringen satte in i fjol.Återigen en prioritering av löntagarna och deras arvoden framför grundskoleelevernasfundamentala utbildningsbehov! Jag skulle kunna ge en annan verklighetsbild än den ljusabild på slutet målade upp av de elever som känner sig omhändertagnaav personal i skolan. Det finns också ständigt skiftande vikarier, bristanderesurser att ta hand om de störda eleverna och bristande möjligheter att delaklasser och ge extra träning i grundläggande färdigheter och kunskaper som attläsa och skriva. Tycker verkligen att det är mer angelägetatt ge 3,3 milj. kr. till löntagarorganisationerna och spara massor av miljonerpå grundskoleeleverna? Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. 109GÖRAN ALLMÉR (m) replik: Nej, , vi stormar inte motlöntagarorganisationernas information i skolan. Den är, som redan sagts,värdefull. Vi har inte haft någonting att invända mot den. Vad vi vänder oss emot är att socialdemokraterna tydligentycker att staten måste ge pengar till verksamheten, som man spararpå väsentliga inslag i undervisning. Jag fick aldrig svar på minfråga om anser att detta är en riktig och rimlig prioritering. Sedan tog upp frågan om ytterligarerationalisering inom länsskolnämndernas ansvarsområde. Han trodde inte att detskulle vara möjligt att genomföra en sådan rationalisering med mindre än attnågonting skulle komma i kläm. Vi från moderat sida har inte den uppfattningen,och vi är dessutom övertygade om att denna rationalisering inte skulle kommaatt drabba den regionala organisationen för stöd åt handikappade. menade att det regionala stödet till lokalskolutveckling var mycket väsentligt för att de olika lokala skolkommunernaskulle kunna Anslag till centrala och regionala skolmyndigheter m. m. bedrivaett utvecklingsarbete som var till glädje och nytta för regionen. Men det ärjust vad det inte är, . I SÖ;s anslagsframställningar har man vidflera tillfällen påvisat att detta stöd används på fel sätt i kommunerna. Detanvänds till små och ganska obetydliga objekt och projekt som inte har någonegentlig betydelse för regionen. 110 () replik: