prot · GA0999 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag noterar att publiken i kammaren nu harutökats med ett antal kamrater från näringsutskottet, men trots den stimulansen växande publik utgör skall jag fatta mig mycket kort. Först skall jag beröra läkarutbildningen i , Jaghåller.med dem som säger att det är helt oacceptabelt med den nuvarandeläkarbristen i glesbygden i detta land. Det är ett svårt problem, men det måsteangripas kraftfullt. Jag anser att Dagmarreformen är ett exempel på ettfelaktigt försök att lösa detta problem. Däremot är det en konstruktiv idé atti högre grad förlägga läkarutbildning i . Därför bör utbildningsplatseromfördelas sä att flera läkare utbildas i . Jag skulle vilja ge och konstruktiva förslaget att utnyttja tiden fram till voteringen i morgonkl. 12.00 till att se till att deras resp. partikamrater stöder reservation 1 iutskottets betänkande, när deras egna förslag har fallit. Frågan om den totala dimensioneringen av läkarutbildningeni är en större och svårare fråga, men inom den ram som det finns enbred majoritet för bör en omfördelning till ske. Ett sådant beslut kanfattas om och vpk stöder reservation 1, Det sägs ofta att det är besvärligt att bedöma vilkendimensionering tandläkarutbildningen bör ha. Jag kan i och för sig hålla med om det, men. har under ansett att de som argumenterar för en viss neddragning av tandläkarutbildningen förefaller ha de starkaste argumen ten. Om jag får dra en parallell till en tidigare debatt här vill jagsäga att det är arbetsmarknadsläget som måste avgöra. Det är ett faktum att tandläkarna fortfarande har en besvärligare arbetsmarknad än t. ex. läkare, och därför bör det göras en försiktig neddragning av tandläkarlinjen med 20 platser. En tredje punkt som jag vill beröra är en idé som harframförts i ett par enskilda motioner, som tycker är bra. Det äratt det i sjuksköterskeutbildningen skulle tas emot elever också frångymnasieskolans teoretiska linjer. hänvisas elever som har gått deteoretiska linjerna på gymnasieskolan och kornmer på att de vill blisjuksköterskor till att läsa ett . kompletteringsår i gymnasieskolan. Jag troratt det är en dålig lösning som för många inte ter sig särskilt attraktiv. Detvore bättre om man skapade en alternativ sjuksköterskeutbildning inomhögskolan, som framför allt vände sig direkt till elever med utbildning på deteoretiska.linjerna i gymnasieskolan. Jag vill sluta med en f)unkt där jag är nöjd medutskottets betänkande. Vi har där korrigerat regeringen när det gällerhuvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och . Den fråganhar varit öppen länge och vållat en viss oro på de båda utbildningsanstalterna.Jag tycker att det är Prot.1986/87:99 , ., Anslag till ulbild/ung för vårdyrken, m, /n. Prot.1986/87:99 bra att vi nu i utskottet har enats om att slå fast att de bådautbildningarna i 1 april1987 framtiden skall bedrivas medstatligt huvudmannaskap, '~ Med detta, herr talman, vill jagyrka bifall till reservationerna 1, 4 och 9. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulla fattas vid nästa arbetsplenum.) 20 § Föredrogs näringsutskottets betänkande 1986/87:21 om vissa anslag inomindustridepartementets område (prop. 1986/87:100 delvis). vice talmannen meddelade attdebatten i fråga om detta betänkande skulle vara gemensam för samtligapunkter. Vissa anslag inom industridepartementets område 144 (): I näringsutskottets betänkande nr '21behandlas vissa anslagsfrågor inom industridepartementets område. Deåterstående delarna får vi återkomma till när kammaren senare i vår skallbehandla regeringens proposition om näringspolitiken. I den moderata kommittémotionen, nr N375, har vi redovisatde besparingsförslag som behandlas i det nu aktuella betänkandet. Ireservation nr 1 följer vi upp ett sådant förslag, där vi tillsammans medfolkpartiet har enats om att minska industridepartementets kommittéansläg med 6milj. Reservanterna instämmer sålunda i den kritik som de båda partiernahar riktat mot regeringens ökade användning äv olika råd och delegationer försina kontakter med näringslivet. Värdet av branschråden och liknandesamrådsorgan är enligt vår mening tvivelaktigt. De medför en onödigformalisering av kontakterna med näringslivet och drar dessutom betydandekostnader. bör därför uttala sig för en successiv avveckling avdylika organ. Vi anser också att andra besparingar på utredningsanslaget börkunna genomföras. I budgetpropositionen föreslår regeringen att riksdagenskall anslå 140 milj. kr. som ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till . Denna kreditgivning sker numera i enlighet med ettnytt system för u-krediter som administreras av BITS, Det aktuella anslagetkommer därför nästa budgetår att belastas endast av kostnader för åtaganden somgjorts intill utgången av , Även de nuvarande kostnaderna för den tidigarekreditgivningen bör enligt vår mening i princip anses vara kostnader för att hjälpa utvecklingslän der. Det är därför naturligt att dessa kostnader icke belastar industrideparte mentets huvudtitel, utan biståndsanslag. Som vi framhåller i reservation nr 3, bör regeringen bemyndigas att vid behov 160 utnyttja existerande reservationerpå sistnämnda anslag. Det bör i samman- hangetockså påpekas, att det föreligger svårigheter att beräkna kostnadsutfallet iförväg - bl, a, beroende på ränteutvecklingen, I reservationerna nr 4 och 6 föreslär vi att oförändradeanslag skall utges till statens provningsanstalt. Vi delar således interegeringens bedömning att dessa anslag måste räknas upp inför nästa budgetår.Den avreglering som näringsutskottet i andra sammanhang har uttalat sig för,måste som långsiktigt mål ha att åstadkomma besparingar av skattebetalarnasmedel. Och detta måste gälla även om avregleringen på ett visst område - t, ex,ädelmetallkontrollen - kan medföra avvecklingskostnader. Men även bortsett från det nyssnämnda måste besparingaråstadkommas genom en rad andra åtgärder, I reservationen pekar vi påmöjligheten av en ökad avgiftsfinansiering av sådan verksamhet som inte täckersina kostnader. Det bör t, ex, vara möjligt för provningsanstalten att i ökadutsträckning få bidrag från forskningsråd och andra intressenter för arbetetmed utveckling av provningsmetoder m, m. Man bör även vara beredd att prövamöjligheten till taxehöjningar, i första hand inom icke monopolbelagda områden. De besparingsförslag som vi här och i andrasammanhang har ställt oss bakom från den moderata gruppens sida skall ses irelation till de andra åtgärder -1, ex. på skattepolitikens område - som vi harlagt fram i våra parti- och kommittémotioner med det klart uttalade syftet attfrämja näringslivets konkurrenskraft och framtida utveckling. Dessa förslag utgårfrån vårt synsätt att en generell ekonomisk politik bättre kan befrämjanäringslivets utveckling än vad selektiva bidrag och myndighetsregleringnågonsin kan åstadkomma. Vi kommer därför att målmedvetet driva arbetet medavregleringar och avmonopoliseringar vidare. De viktigaste åtgärderna för attförbättra näringslivets villkor ligger i en politik som stärker marknadsekonominsfunkfionssätt och som lägger grunden fill ett förbättrat konkurrensläge förnäringslivet. har enhälligt beslutat tillstyrka tvåmotioner, där yrkande om medel för en tredje tjänst som sameslöjdskonsulent harställts. För att främja sameslöjden, bevara dess särart och föraden hantverksmässiga traditionen vidare, finansierar staten - två sameslöjdskonsulenter. Sameslöjden har storbetydelse för den samiska kulturen, och den ger välkommen sysselsättning iglesbygd. Under en följd av år har ,som ansvarar för verksamheten, gjort framställningar om en tredjesamekonsulent. Behovet har redan i ett utredningsbetänkande (SOU 1979:77)dokumenterats. En sådan konsulenttjänst ingick i den av iprincip beslutade utbyggnaden. De två moderata ledamöterna i sin mofion N309 påpekat att den tredje konsulenten ännu inte haranställts, vilket är till förfång för en verksamhet som är så viktig inom en avbrist på arbetstillfällen särdeles utsatt glesbygd. Det vore, anförmotionärerna, en god regionalpolifisk insats att anslå medel för en tredjesameslöjdskonsulent, särskilt när man är medveten om att värdefullaarbetsuppgifter föreligger i form av råd och vägledning till intresserade, somser en möjlighet att genom slöjden kunna förbättra sina levnadsförhållanden.Det är värdefullt att Prot.1986/87:99 . näringsutskottetenhälligt ställer sig bakom motionärernas krav. Utskottet anser att det ärangeläget att sameslöjdens ställning stärks. Jag ber att med det anförda få yrka bifalltill reservationerna nr 1, 3, 4 och 6 samt i övrigt till utskottets hemställan. 145 (); medverkar i två avreservationerna till detta betänkande. När det gäller anslaget till de olika råd och delegationersom regeringen använder för sina kontakter med näringslivet är det egentligeninte siffrorna som är det intressanta. Viktigare är den principiella skillnadsom finns mellan och socialdemokraternas syn på relationernaregeringen-näringslivet. Enligt vår uppfattning skall politikernas uppgift vara attange de ramar som företagen har att rätta sig efter. Och det är viktigt att dehär ramarna kännetecknas av stabilitet och långsiktighet. Det finns enberättigad kritik från företagen mot att regering och riksdag allt oftareändrar förutsättningarna för verksamheten. Nya skatter och avgifter ellerändrade regler beslutas och träder i kraft med kort varsel. De här snabbaförändringarna - och oron för att sådana kan inträffa - skapar en osäkerhet sompåverkar företagen negativt. Förutom den självklara uppgiften att skapa allmänt godaförutsättningar för vårt näringsliv, framför allt genom en riktig ekonomiskpolitik, är det detta vi som politiker skall ägna oss åt, dvs. Men för socialdemokraterna är det inte tillräckligt. Man misstroruppenbarligen marknadsekonomin och går därför in och styr ochkorrigerar också innanför ramarna. Det är därför man har infört kollektivalöntagarfonder, det är därför regeringen måste godkänna bankernasstyrelseordförande och reglera priser, valutaflöden och investeringar. Här gårdet alltså en klar principiell skiljelinje mellan ochsocialdemokraterna: socialdemokratisk misstro mot marknadsekonomi å den enasidan, liberal tilltro å den andra! Och det är alltså grunden till att vi idetta ärende - och i en rad andra av samma karaktär - har olika uppfattningar. Några ordockså, herr talman, om reservation 5! Vi är för vår del övertygade om att en auktorisation förSkellefteå Träteknikcentrum att utfärda provningsintyg skulle få positivaeffekter för den norrländska trävaruindustrin. På Träteknikcentrum finns i dagbra utvecklings- och forskningsresurser för snickeriprodukter, och vi menar attverksamheten borde utökas med rätten att utfärda provningsintyg. Dendecentralisering av den obligatoriska kontrollen som är möjlig bör,menar vi, utnyttjas i det här fallet. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5. 146PER-OLA (): "Kvarvarande ledamöter ochpersonal! ", kanske man också skulle säga vid den här timmen . I det här betänkandet behandlas bl. a. hemslöjden. Vidåtminstone ett par tillfällen har jag här i kammaren under senkvällstid debatterat hemslöjdenmed , som kommer senare i debatten. Därför vore det frestandeatt nöja sig med att hänvisa till tidigare års debattprotokoll med detundantaget att reservationerna nu gäller allt utom förslaget om en tredjesameslöjdskonsulent, som ett enigt utskott ställt sig bakom. Men det vore välkanske att rationalisera kammarens arbete för mycket, herr talman. Som sagts har hemslöjden ganska storbetydelse i vårt land. Det handlar både om att skapa sysselsättning och om attföra kulturtraditioner vidare; det gäller inte bara sameslöjden, utan detgäller hela hemslöjdsverksamheten. fastställde riktlinjerna för detstatliga stöd som utgår till hemslöjden. Riksdagsbeslutet baserades påhemslöjdsutredningens förslag, som utarbetats under ledning av dåvaranderiksdagsledamoten . Enligt riksdagsbeslutet skall det på länsplanet finnas enhemslöjdsorganisation med två hemslöjdkonsulenter. Det ekonomiska ansvaretfördelas mellan staten och i resp. län. Dessutom finns det ettcentralt organ - - vars kansli är placerat hosindustriverket. Från nuvarande anslag finansieras en hemslöjdskonsulent ivarje län, en tjänst som spetskonsulent och två tjänster som ansvarar försameslöjden. har äskat medel fören utbyggnad av konsulentverksamheten, helt i enlighet med den målsättning somriksdagen fastställde 1981. Tyvärr har den nuvarande regeringen i flera årvisat stor njugghet gentemot hemslöjdsnäringen. går regeringen t. o. m. sålångt att man säger att den föreslagna konsulentorganisationen inte börgenomföras. Det beskedet strider uppenbart mot beslut. Industriministerns negativa inställning till hemslöjden äranmärkningsvärd mot bakgrund av att hemslöjden ofta spelar en mycket akfiv rollför sysselsättningen i utpräglade glesbygdsregioner. Att kunna ta vara på varjesysselsättningstillfälle borde vara en angelägenhet för statsmakten och inteminst industriministern, vars ansvarsområde hemslöjden fillhör. Från sida har vi föreslagit en höjning avanslaget med 3,5 milj. kr. Det skulle göra det möjligt att påbörja denutbyggnad av konsulentorganisa-fionen som beslöt 1981. Det skulleockså göra det möjligt att inrätta en tredje tjänst som sameslöjdskonsulent. Tyvärr har vi inte fått rned oss utskottets majoritet påhela vårt förslag. Däremot är det fillfredsställande att utskottet nu enhälligttillstyrker .en tredje sameslöjdskonsulent. Det är ett fall framåt förhemslöjdsverksamheten hos samerna i utpräglad glesbygd. Det är en seger förcenterrörelsens mångåriga arbete och i synnerhet för , som harmotionerat i de här frågorna här i . Jag tycker ändå att man skall ta några steg ytterligare påvägen för att bygga upp hemslöjdsorganisationen. Vårt förslag om ett ökatanslag har det syftet. Jag vill därför yrka bifall till reservafion 2. Beträffande reservation 5 om ett Träteknikcentrum iSkellefteå, en reservation som vi har undertecknat fillsammans med ,skall jag nöja mig med att instämma i det anförde. Prot.1986/87:99 - Prot.1986/87:99 ä"" 'iberal gjort en utomordentlig plädering för enangelägen uppgift för norrländsk träindustri. Vissa anslag inom jf j wiVI-ANNE RADESJÖ (s): mdustridepartementets j talman! Det mesta som behandlas i detta betänkande från näringsut- o/nraae skottet är gamla bekanta saker. Detgäller också anslaget till samrådsverk- samhetenmellan departement, näringsliv och löntagare. Utskottsmajoriteten anser det viktigt med sådana härsamråd för att främja produktionen i näringslivet. Att i besparingsiver dra inpå detta anslag tycker vi inte är att spara på rätt ställe. Jag förstår interiktigt när säger att socialdemokraterna misstrorföretagen. Det handlar ju om en samrådsverksamhet. Hur man kan få det till attvi misstror företagen när vi vill höra deras åsikter i olika frågor, förstårjag inte. Jag yrkar avslag på reservation 1. Det statliga stödet till hemslöjden är också ett oftadebatterat ämne. Vi är överens om att hemslöjden har ett både kulturellt ochsysselsättningspolitiskt värde. Tyvärr här vi i utskottsmajoriteten inte haftmöjlighet att tillstyrka förslaget om en ökning av anslaget med det belopp sombegärs i motion N409. Däremot har vi ansett det värdefullt att ytterligare ensameslöjdskonsulent anställs. Den tjänsten skall i likhet med de två som redanfinns bekostas med statliga medel. Jag yrkar avslag på reservation2. I reservation 3 yrkar de moderata ledamöterna inäringsutskottet avslag på regeringens förslag om ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivning till . Utskottet ser ingenanledning till att nu ändrar den ordning som hänför sig till detidigare kreditbesluten. Jag yrkar därför avslag på reservation 3. Nästa reservation behandlar frågan om bidrag till statensprovningsanstalt. Verksamheten inom SP är indelad i tre produktionsområden,nämligen teknisk utvärdering, forskning och utveckling samt rådgivning tillmyndigheter. Till vissa delar är verksamheten avgiftsfinansierad, medan övrigtmåste genom bidragsanslag. 1 motion N375 anförs att det äranmärkningsvärt att regeringen föreslår en ökning av anslaget med tanke på denavreglerings-verksamhet som har inletts och som har som mål att åstadkommabesparingar. Utskottsmajoriteten vill med anledning härav påpeka att denavreglering som beslöts av träder i kraft först den 1juli 1988 och därför inte har någon effekt på årets budget, vilket motionärernapåstår. Istället behövs ett engängsanslag för avvecklingskostnader till följdav detta beslut. I praktiken har regeringen också i sitt förslag räknat med enreal minskning av anslaget . Med detta,herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna 4 och 6. I reservation 5 yrkas bifall till motion N363 frånfolkpartiet, och den handlar om provning av trämaterial. Motionärerna anser attTräteknikcentrum i bör få auktorisation att utföra provning avträmaterial. har tidigare behandlat liknande motioner och inte funnitanledning att ändra på nu gällande ordning, dvs. att sådan provning sker påstatens provningsanstalt i . Om en ändring skall ske, kan den göras efter samråd mellanmyndigheten, 164 den befintliga provplatsen ochstatens mät- och provråd. I det nu aktuella falletanser utskottsmajoriteten att inte nu bör pröva frågan omauktorisation för typprovning. Jag yrkar avslag även på reservation 5 ochbifall till utskottets hemställan. 148 (): Jag vill först passa på att tacka Per-OlaEriksson för det generösa erkännandet när det gäller vårt arbete förträindustrin i . Till vill jag säga att det inte ärbesparingsiver som gör att jag talat för reservation 1, utan jag har lagtprincipiella aspekter på den beloppsmässigt i och för sig inte särskilt viktigafrågan om de många råden och delegationerna. Jag ser dem som symtorn på hur manfrån regeringshåll anser att kontakterna med näringslivet skall gå till. Självfallet skall regeringen ha kontakter mednäringslivet, men det kan ske utan att man formaliserar dem i råd ochdelegationer. Det här är en liten men viktig del av densammanblandningsekonomi som blir allt vanligare, alltså att regeringen träffaröverenskommelser framför allt med storföretagen. Det naturliga och riktiga är istället, menar vi, att man ser till att näringslivet vet vilka regler som gäller.Man skall ange ramarna och där innanför låta riäringslivet självt agera. 149 (): Om jag gladde , så är detingenting mot den glädje jag känner över inställning till Träteknikcentrumi . Det gynnar norrländsk skogsnäring. Vi har mött benhårt motståndfrån sida när det gällt ett branschprogram för träindustrin iNorrland, och jag noterar med glädje varje förändring till det bättre. Sedan några frågor till . Vad är det somföranleder att socialdemokraterna har en så negativ syn på att fullfölja detbeslut som en gång har fattat för att få till stånd en fungerandehemslöjdsorganisation i hela landet? Beror det på det statsfinansiella läget?Beror det på att det handlar om småskalig verksamhet? År det att verksamhetenhuvudsakligen ligger i glesbygd? Eller finns det andra motiv för den njuggainställningen att inte vilja öka anslaget med ytterligare 3,5 milj. 150 (); Jag kan lugna med att det ärinte något av de skäl som han räknade upp, förutom det statsfinansiella läget.Vi har absolut ingenting emot hemslöjdsverksamheten. Vi ser väldigt positivt påden, och det trodde jag att har uppfattat att vi gör. Man får inte tolka utskottets ställningstagande som att vivill upphäva det beslut fattade 1981 angående konsulentverksamhetensutbyggnad, utan vi får väl se tiden an. Vissa a/tslag inom 151PER-OLA (); Om med hänvisning till detstatsfinansiella läget vill spara några påhemslöjdsverksamheten. hoppas jagatt vi kan mötas i näringsutskottet, då vi senare skall spara på investeringari olönsamma kärnkraftsreaktorer . Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum,) 21 § Anmäldes och bordlades 1986/87:120Vissa oljebolagsfrågor 22 § Anmäldes och bordlades 1986/87:SfllOav () 1986/87:Sflllav () 1986/87:Sfll2av m, fl, (fp) 1986/87:Sfll3av () 1986/87:Sfll4av m.fl. (m) 1986/87:Sfll5av Sfig Josefson m, fl. Förslag omuttag av socialavgifter på vinstandelsmedel (prop. 1986/87:107) 1986/87:Sol37 av förste vice talman () 1986/87:Sol38av () 1986/87:Sol39av () 1986/87:Sol40av () 1986/87:Sol41av m, fl, (vpk) 1986/87:Sol42av m,fl, (m, fp, c) 1986/87:Sol43av () 1986/87:Sol44av m, fl, (s) 1986/87:Sol45av () 1986/87:Sol46av m, fl, (s) 1986/87:Sol47av m, fl, (s) 1986/87:Sol48av () Nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen (prop, 1986/87:117) 23 § Meddelande om interpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1986/87:218av () till finansministern om skattepolitiken försmåföretagare: Industriministern konstaterar i den näringspolitiska propositionen (1986/87:74) attsmåföretagspolitiken bör inriktas på att undanröja hinder för småföretagmed expansionsmöjligheter i syfte att främja ett konkurrenskraf-figt näringslivsom ger möjlighet till en ökad och trygg sysselsättning och en braregionalpolitik. Industriministern konstaterar vidare att skattefrågorna ärväsentliga för småföretagens utveckling och redogör för vissa skattefrågor somutgjort och utgör problem för småföretagen, som t.ex. den s.k.vinstdelningsskatten och kapitalskatterna. I den näringspolitiska propositionenföreslås emellertid inga förändringar utan hänvisning sker enbart fill pågåendeutredningar. Familjeföretagen visar en sämre lönsamhet än andraföretag. För företag med färre än 20 anställda uppgick nettomarginalen endasttill jämfört för övriga företag. Familjeföretagen utvisar ocksåen större andel förlustföretag, Egenföretagarna har i avvaktan på ettställningstagande till den s, k. staketmodellen levt i ett osäkerhetstillstånd.1 praktiken har för deras del gällt totalt reformstopp där skatteutskottetbeträffande de flesta förslag till förändringar hänvisat till pågåendeutredningsarbete. Flera av de åtgärder som behövs för att förbättrasmåföretagens situation är enligt min uppfattning tillräckligt utredda: - Slopaförmögenhetsbeskattning av i företag arbetande kapital. - arvs- ochgåvoskatterna åtminstone till de belopp som gällde före . - Låt30-procentsregeln vid värdering av företags förmögenhet gälla även vidsuccessiv överlåtelse av ett företag. - Låtegenföretagare dra av för egen pensionsförsäkring i förvärvskällan. - Återinför ettavgiftsfritt bottenbelopp för egenföretagare. - Öka möjlighetenatt avsätta en viss procent av lönesumman till en resultatutjämningsfond. - Återinförbättre lagernedskrivningsmöjligheter för egenföretagare, - Lindrafondskatternas verkningar på småföretagen. Med anledning av ovanstående villjag till finansministern ställa följande fråga: År finansministern beredd attgenomföra ett åtgärdsprogram för småföretagarna på skattepolitikensområde? 24 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1986/87:494av () till industriministern om vissa befaradeföretagsnedläggelser i : Nya orosmoln seglar upp när detgäller sysselsättningen i Bergslagen. Denna gången är problemen koncentreradetill . Prot.1986/87:99 Det är och somär i farozonen. En nedläggning av dessatvå arbetsplatser kan inte uteslutas. M dd I ndeo f ° "fallet innebär det ett svårt bakslag för ursysselsättningssynpunkt. Vilka åtgärder avserindustriministern vidta med anledning av hotet om nedläggning av dessa tvåföretag i ? 25 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1986/87:99 ,(vpk) 152, 157 ,() 96, 100, 101, 138, 146, 151, 156 ,() 120, 125 ,() 80, 129, 133, 135 ,(vpk) 3 Björzén,() 96 ,() 79 Carishamre,() 128, 133 ,Hädar (fp) 22, 40, 44 ,(vpk) 65, 74, 78 Clarkson,() 57, 72, 76 Eirefelt,() 162, 165 ,() 25, 41, 44, 162, 165 ,Bo (s) 99, 101, 102 ,() 102 ,(vpk) 85, 107, 111, 112 ,() 127 ,, statsråd 8, 37, 42 ,() 60, 73, 77 ,() 15, 39, 43, 49, 52 ,() 148 Hagård,() 136, 142, 145, 147, 150, 156, 158 , Bo(vpk) 139, 142, 143, 146, 147 ,() 62, 74, 77 ,() 68, 75, 79 ,() 130, 134, 135 ,() 130, 132 ,() 115 . Josefson,() 106, 111, 113, 116 Körlof,() 117, 124, 126 ,() 143, 148, 159