prot · GA0933 · 1986-12-31 00:00:00 — 4 § Svar på interpellation 19.86/87:65 om verksamheten vidASSI har ställt följande frågortill mig: Har planer föromstruktureringen utarbetats i samråd med industridepartementet? Om inte, tänkerindustriministern ingripa för att ge satsningarna inom detta företag eninriktning mot högre förädling och flera jobb? Kommerindustriministern att i detta sammanhang aktualisera ett genomförande av dets. k. vid någon av ASSLs anläggningar i ? Om nuvaranderegler förhindrar en tillräckligt effektiv styrning av de statliga företagensverksamhet från industrideparternentet, kan man i så fall förvänta sig någotinitiadv från regeringen som innebär att denna styrning möjliggörs? Inom , som tillhör, har gjorts en utredning om de egna sågverkens situation ochutvecklingsmöjligheter. Detta arbete har först bedrivits ute på de enskildasågverken, där planer för den egna verksamheten har tagits fram. Dessa planerhar sedan sammanvägts av , som i bedömningarna också tagit hänsyntill rävarusituatio-nen. De fackliga organisationerna her deltagit i dettaarbete. förslag dll utvecklingsprogram försågverksrörelsen kommer att underställas koncernstyrelsen förställningstagande. Industridepartementethar inte deltagit i utredning. Det är och verkställande ledning somhar ansvaret för företagets skötsel. I detta arbete ingår att utreda och fattabeslut i de frågor som blir aktuella för bolagets olika produktionsenheter, idet här fallet sågverken. Det är denna ansvarsfördelning som gäller, ochregeringen har inte för avsikt att göra några förändringar i detta avseende. och ledning prövar mycket noga allamöjligheter att höja förädlingsvärdet inom sågverkssektorn. Om det finnslämpliga projekt med ekonomiska förutsättningar och har de finansiellaresurser som behövs kommer projekt som höjer förädlingsvärdet att genomföras. Enligt vad jag erfarit har inte planerpå att förverkliga det s. k. . 17 (vpk): Jag vill först tacka industriministern för svaret. Bakgrunden till min interpellation är följande. Frågan ominsatser för ökad förädling inom sågverksindustrin har genom omfattandeutrednirigar och studier främst från statens industriverk fått en ingåendegenomlysning. Detta gäller både marknader, tekriik och affärs mönster. Dennaindustri har ju genom sin ringa importandel en särställning. Varje steg som tasmot ökad förädling innebär automatiskt underlag för ökad export och väsentligtökat produktvärde. Till detta kommer den väsentliga faktorn att ökad förädlingkan skapa nya jobb; i vart fall förhindras minskningar i sysselsättningen. ASSITimber förbereder nu stora förändringar vid sina sågverk runt om i landet.Dessa förändringar innebär att flera hundratal arbetare vid sågarna sparkasfrån sina jobb. Såvitt jag förstår industriministerns svar rätt finns ingaplaner på något villkorat ägartillskott eller någon annan styrning från statenför att ändra strategin för ASSLs sågrörelse till en klar inriktning mot enomfattande vidareförädling. Konsekvensen av detta blir då självfallet att ASSLsplaner kan genomföras, med alla de negativa följder som det får försågverksorterna. Självfallet innebär en sådan handlingslinje för de relativtstora anläggningar som har att vidareförädlingsinsatserna, som ursamhällsekonomisk synpunkt vore mycket betydelsefulla, i huvudsak inte kommeratt ske i det statligt ägda anläggningarna. Det finns flera vägande skäl att öka förädlingsgraden isvensk sågverksnäring: Andelen gammalslutavverkningsmogen skog kommer att minska och ersättas av ökadegallringsuttag. Andelenhögvärdigt högkvalitativt timmer tenderar att minska i våra skogar. Förädlingkan då vara ett sätt att möta kundernas krav på torrhetsgrad, exaktkapning ochfärdiga kornponenter till användarna. Produktvärdet.En SIND-utredning hävdade att försäljningsvärdet med ökad förädling skullekunna öka , om man sålde direkt till användarna. Sammautredning beräknade sysselsättningsökningen inom den svenska sågverksindustrintill 7 000 årsjobb, om hela sågverksprodukdo:, nen vidareförädlades. Såganläggningar finns överallt. Utvecklandet avdenna näring skulle få stor regionalpolifisk betydelse. uppgick exportvärdet för sågverk och hyvlerierdll 9 121 milj. kr. enligt SIND Byggnadsmaterial, utrikeshandel ochhemmamarknad. Jag vill i den här debatten erinraom vad nuvarande industriministern framhöll i en interpellationsdebatt den 23november 1981 med . Åsling, då industriminister: "En ökning av förädlingen jjå detta sätt i de svenskasågverken skulle, , kunna ge ett stort antal nya jobb i ochsamtidigt dllföra landet nya exportinkomster, som vi så väl behöver. Det ärinte precis småpotatis det är fråga om, utan enligt de beräkningar somindustriverket har gjort skulle vidareförädlingen i sågverken kunna betyda upptill 7 000 nya jobb i vårt land och upptill i ökade exportinkomster. rejälatag, , så skulle det enligt industriverkets uträkning kunna ge 7 000 nya jobb och miljarder kronor i ökade expordntäkter, om man bara tog tag i denna fråga. Det visar hur angeläget det är att vi har en framförhållning och en planering." är . själv industriminister och denfrämste representanten för ägaren-staten i de här såganläggningarna. Varför,herr industriminister, omsätts inte tankegångarna och de flödande visionernafrån ovan- , nämnda debatt i praktisk handfast industriutvecklingspolitik inomASSI? Varför ges inte styrelserna ett avgörande inflytande, då ägarenexempelvis genomoffertstöd och andra finansiella konstruktioner naturligtvis kunde få igenomden förädlingsinsats man vill genomföra? Dettaanförande leder fram till några nya frågor. Anser regeringen att kravet på ökad vidareförädling inomsågverken inte är giltigt för ? Tänker industriministern stilladgande åseatt planer på att avskeda flera hundra anställda genomförs? Kan vivara ense om att utveckla vid ASSLs sågar - inte avveckla? I allt väsentligt instämmer jag i vad sagt. Jag skullevilja uppehålla mig vid tre viktiga områden. Först och främst: Detta är oerhört betydelsefulla ochviktiga frågor för , inland och hela . Det ärbasindustrierna som ger ekonomisk ryggrad och styrka åt ett stort antal platserrunt om i inlandet, och de ger också sysselsättning. Därför har vi inga delademeningar om vad skogsindustrin och sågverken betyder för ekonomin och förmänniskors sysselsättning och välbefinnande. Den andra frågan är vidareförädlingen. Det är en viktigfråga. Jag har inte ändrat uppfattning om önskerriålet om ökad vidareförädlingsedan den riksdagsdebatt tog upp. Vi har också försökt arbeta efter detta. Jag har haftöverläggningar med skogsindustrin och sågverksindustrin , justi syfte att få fram beslut om ökad vidareförädling. En av de frågor som funnits med i bilden hargällt råvaran, och jag skall litet grand utveckla argumenten kring den frågan. Det finns många goda argument för en ökad vidareförädling.En del av dem angav . Jag skulle kunna lägga till många fler. Härdelar jag också uppfattningen att detta sysselsättningsmässigt skulle betydaoerhört mycket för de orter som har sågverk. Som jag framhåller i svaret är ASSLs ambitioner att ökaförädlingsgraden. Jag menar att strävar i den riktning som . Sedan några ord om råvaran. Regeringen anser att det är avstörsta vikt att råvaran kommer ut ur skogarna och blir tillgänglig förindustrin. På den punkten har vi haft vårt stora problem, ochockså är detta det stora problemet, när jag möter företrädare förskogsindustrin. Jag vill gärna peka på några åtgärder som ivåras beslutade om, på regeringens förslag. Det var förslag som vi diskuteradefram i samarbete mellan industridepartementet, ochfinansdepartementet. Bidragen till och de regionalaskogsvårdsstyrelserna har ökat, för att påskynda inventeringen av skogarna.Möjligheter har också lämnats för att ge ytterligare råd och information fillskogsägare, för att ge en bra bas för att utöka avverkningarna och få framråvaran. Avsättningarna till skogskonton har förbättrats ,för att göra avverkningen mer förmånlig. Förbättrade möjligheter förskogsavverkning på mindre skogsfastigheter har genomförts. Vidare har det lagts fram ett utredningsförslag omändringar i jordförvärvslagen vilka syftar till att underlätta förvärv avskogsmark och därmed Det förslaget remissbehandlas . Var regeringen står i den här frågan behöver tveka om. Vi menar att det är nödvändigt att råvaran kommer fram och attden också används för industriändamål. Vi kan inte äventyra industrikapacitetoch industrisysselsättning på grund av att inte råvaran kommer fram. Vi haralltså gjort ett klart ställningstagande som innebär att råvara i första handskall användas för industriändamål, dvs. före exempelvis energiändamål. Jagvill betona att när vi diskuterar skogsindustrin och därmed också vidareförädling,måste vi hela fiden utgå ifrån denna grund, som är råvaran. Jag vill tillägga ytterligare en sak beträffande denutredning som hade som utgångspunkt för sin interpellation. Detgäller här ett internt arbete inom . Innan beslut på grundval av dennautredning skall fattas blir frågan föremål för förhandlingar med de fackligaorganisationerna, som besitter mycket av kompetens och kunnighet på det härområdet. De kommer alltså att få rikliga tillfällen att vara med och diskuterafram lösningar. Eftersom ännu inte har behandlat utredningenvill jag självfallet inte spekulera över det slutliga resultatet av den, utanjag utgår ifrån att den nu kommer att bli föremål för en allsidig och godbehandling inom . 19PAUL LESTANDER (vpk): Jag vill naturligtvis understrykaindustriministerns synpunkter på kunskapen inom de fackliga organisationernaoch bland de arbetande i de här anläggningarna. Men det är inte detta sakengäller. Under den dd jag själv har varit med i har vifattat flera beslut för att öka tillgången på virke, t. ex. beslut om avverkningspliktför hälften av vad man får ta ut i en skogsfastighet. Jag vet att detta harvarit en flaskhals. Men jag vet också att sågverksindustrin i inte kanöka sysselsättningen eller verksamheten genom ett ökat råvaruuttag. Det finnsinte förutsättningar att öka det med det tillstånd och med denkvalitetsutveckling som just nu råder i det svenska skogsbeståndet.Volymtillväxten kan man bara öka genom att höja förädlingsgraden. Självfallet talar vi då om de verkligt stora sågarna iSverige. Men till dem hör ju . Det vore därför intressant att höra omindustriministern inte någonsin har tänkt sig att man via offertstöd ellerandra finansiella insater verkligen skulle kunna styra utvecklingen i moten betydligt ökad förädling. Jag vet att i sin anslagsframställning nuäskar betydligt ökade medel för att kunna stödja strukturförändringar mot ökadförädling inom ramen för Branschprogram trä. Om man får de pengarna kommerdetta naturligtvis att ha betydelse, men det är säkert inte tillräckligt föratt åstadkomma de förädlingsinsatser som både jag och industriministern verbalterkänner som nödvändiga. Jag tror att industridepartementet måste ta ett vidgatansvar och visa ett ökat engagemang i just dessa specialfrägor, om en önskvärdutveckling skall kunna åstadkommas. Jag vill inte beskylla industriministern förhandlingsförlamning eller handlingsovilja. Däremot skulle jag gärna se atthandlingsviljan ökades och att den tog sig uttryck i att medel anslogs för attförverkliga intentionerna. Om vissa norrländska slakteriers och styckningsföretagssituation med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl Om inteindustriministern kan tänka sig att ta inifiativ till att effektiviseradepartementets styrnirig mot de statliga företagen, så kan jag mycket väl tänkamig ett riksdagsinitiativ. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 1986/87:73 om vissa norrländskaslakteriers och styckningsföretags situation med anledning av kärnkraftsolyckani Tjernobyl har frågat mig vilka initiativjag tänker ta för att mildra effekterna för slakt- och styckningsföretagen iNorrlandslänen med anledning av . Bakgrunden till interpellantens fråga är att nämndaföretag hamnat i svårigheter på grund av uteblivna leveranser av renar som klarardet av livsmedelsverket rekommenderade gränsvärdet. Regeringen uppdrog åt sjulänsstyrelser att genomföra en inventering av merkostnader och förluster somolika vidareförädlingsföretag m. fl. drabbats eller beräknas bli drabbade avfram till till följd av . a. omfattadeinventeringen företag som för sin verksamhet är beroende av leveranser frånrenskötselföretag. Uppdragen har redovisats till industridepartementet; I proposition 1986/87:18 om vissa åtgärder m.m. efterTjernobylolyckan har regeringen bl. a. föreslagit att ett förslagsanslaganvisas till ersättning för merkostnader och förluster för vissa företag pågrund av följdeffekter av . Under förutsättning att godkänner propositionenkommer regeringen att, med utgångspunkt från länsstyrelsernas inventering, taställning till ersättningsprinciper vad gäller olika verksamheter och beslutaom handläggningsordning m. m. Regeringen är emellertid väl medveten om den akuta situationenför vissa företag. För att undvika ytterligare tidsutdräkt beslutade regeringendärför - i avvaktan på senare riksdags- och regeringsbeslut -att länsstyrelserna i de län som berördes av inventeringen inom vissa ramar fårlämna amorterings- och räntefria lån fill de mest utsatta företagen inom vissanäringar för att undvika företagsnedläggning och uppsägning av personal. Deaktuella företagen är sådana som åsamkats merkostnader eller förluster tillföljd av och som i sin verksamhet vidareförädlar ellerbedriver handel med produkter av ren, bär, svamp, fisk och vilt. Merkostnadernaoch förlusterna skall ha ett direkt och påtagligt samband med ,och företagen skall ha drabbats av allvarlig ekonomisk skada. Medlen tas fråndet för /87 upptagna anslaget Oförutsedda utgifter. Det är således nu berörda länsstyrelser som har ansvar föratt mildra effekterna för de företag som tar upp i sininterpellation. 21ERIK HOLMKVIST (m): Tack för industriministerns svarf Det varkorrekt och det kom snabbt - efter inlämnandet avinterpellationen. Situationen för stycknings- och slaktföretagen inomrenköttsbranschen och bär-, fisk- och svampbränschen är mycket akut. Dettatycks även industriministern vara väl medveten om. Jag noterar i svaret att regeringen den 13 novemberbeslutat lämna lån till de drabbade företagen i avvaktan på senarebeslut. Möjligen kommer detta att hjälpa några av dessa företag-dock inteaJJa-och kanske inte de företag soni bäst skulle behöva hjälpen . Skälen för att lämna dessa lån "för att undvikaföretagsnedläggning och uppsägning av personal" gäller egentligien intelängre i flera av dessa företag. - vilket inte kanvara okänt för regeringen -varslade nämligen några av de större företagenpersonal om uppsägning. Exempelvis Sameprodukter i Härads sade upp 12 personer,Norrfrys i varslade eller sade upp 37 personer. Ytterligare någramindre företag här också sagt upp eller varslatdelar av sin personal. Således fick dessa företag vänta alldeles förlänge påbesked från regeringen. Det beklagar jag. Det,beklagar näringen också. Att jag i en interpellation aktualiseradefrågan berodde på att regeringen inte vidtagit några åtgärder som skingratoklarheterna i vad som skall hända och osäkerheten för företag och anställda idenna bransch. Så sent som i går, torsdag, hade fortfarande inget häntgenteniot dessa företag. Jag var i kontakt med ett flertal av dem, och de hadedå inte fått några som helst besked om vad som skulle hända. Jag berättadenågot om vad som sägs i detta interpellationssvar, så förmodligen tas kontakterfrån näringens sida med länsstyrelserna . bet som gör utvecklingen ytterligare tragisk är att dedrabbade företagen ligger i mindre orter, där de aktuella arbetstillfällenabetyder så mycket för orternas överlevnad. Förbehållen i regeringens beslut om lån innehåller ettflertal förutsättningar för lånens utbetalning, vilket gör att vissa företag,kanske flertalet, kan känna sig en srriula osäkra på huruvida ersättning kommeratt utgå eller inte. Detta i sin tur gör att företag som kanske skulle varamycket angelägna om ersättningarna inte vågar ta emot dern, just av det skäletatt de inte vet om de får behålla pengarna. I svaret säger industriministern att ett "direkt ochpåtagligt samband med " skall finnas. Andra förbehåll äratt företaget skall ha drabbats av allvarlig skada, och en hänvisning tillsenare riksdagsbeslut vad gäller ersättningsprinciper. Till vilka företagkommer regeringen eller länsstyrelserna senare att säga nej? Det vet viingenting om . Av nu inlevererade slaktdjur är exempelvis avNorrfrys ca 30 000 renar tjänliga sorri'människoföda. Således går hela 90 %eller 27 000 renar till djurföda eller förs bort frän marknaden på annat sätt.Med stor kraft påverkas samtliga företag som har drivit och driververksamhet med ren och vilt.' Förbehålloch förutsättningar för utbetalning av ersättningar får inte Om vissa norrländska slakteriers och styckningsföretagssituation med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl Om vissa norrländska slakteriers och styckningsföretagssituation med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl innebäranya svårigheter för de så hårt drabbade företagen och deras anställda. Jag vill ställa följande följdfrågor tillindustriministern: åtgärder vill industriministern vidta för att räddajobben för dem som redan sagts upp, inte bara i Härads och ? Villindustriministern medverka till att företag som är tveksamma till låneformenändå skall ges garantier redan nu som gör det möjligt för dem att ta emotersättningar trots att riksdags- och regeringsbeslut saknas? en kommentar som på sitt sätt ändå påverkarindustriministerns fortsatta agerande i Norrlandslänen: Vilka regler kommer attgälla för de närmast följande åren? Jag är medveten om att det här egentligenär en fråga för jordbruksministern, men detta kommer att drabba industriernaockså. Vill industriministern medverka till att gränsvärdena blir föremål fören ny bedömning? Det torde väl vara ett rimligt antagande att de nordiskaländerna har intresse av att gränsvärdena ligger på samma nivå i , Norgeoch , vilket de hitdils inte har gjort. Trovärdigheten hos våranuvarande gränsvärden har ytterligare försämrats och ifrågasatts genom detnorska utspelet i går, torsdag. Samenäringen, viltföretagen och deras anställdahar på sätt och vis blivit en bricka i spelet mellan experter med vitt skildauppfattningar om var gränsvärdena skall ligga. Vad är rimligt, finns detanledning att fråga. Som måste vara medveten om harriksdagen ännu inte behandlat propositionen. Den behandlas först den 11december. Men i avvaktan på riksdagsbeslutet har regeringen, eftersom vi varmedvetna om den akuta situationen, gett de berörda länsstyrelserna möjlighetatt ge amorterings- och räntefria lån till de mest utsatta företagen inom vissanäringar. Det är alltså länsstyrelserna som har ansvaret för att mildraeffekterna för dessa företag. Det beskedet gick ut dll deberörda länsstyrelserna. Får jag sedan tillägga följande: Regeringen har ju varitväldigt snabb i vändningarna och fattat beslut om lån till de mest utsattaföretagen inom vissa näringar, innan har fattat sitt beslut. Vilkaersättningsprinciper som skall gälla och vilka verksamheter som skall komma ifråga kommer regeringen att ta ställning dll när har behandlat densärskilda Tjernobylpropositionen. Jag menar att det saknas grund för varjepåstående att handläggningen av de här frågorna skulle ha tagit onormalt långtid eller förhalats. 23ERIK HOLMKVIST (m): Jag konstaterar att handläggningen tagit sålång tid att företagen har hunnit utfärda varsel. De har även hunnit säga uppsin personal. Jag vet att detta aldrig har varit avsikten med regeringensagerande. Det vore mig främmande att uttrycka någonting sådant. Jag barakonstaterar vilken effekt det hela har fått. Onekligen har handläggningenalltså tagit . När nu har fått besked tycker jag att detfinns alla skäl att skynda på handläggningen av ärendet. nämligen ibehov av pengar. Det rör sig om stora summor likvida medel som på detta sättlåses. Vidare rör det sig om personal som inte har möjlighet att göra enfullgod insats. Trots allt tycker jag att det är bra att regeringen före ,riksdagsbeslutet har gått in och förutskickat att det går att lyfta lån ränte-och amorteringsfritt. Den här frågan kräver, som sagt, en skyndsam hantering.Jag bara beklagar att det kanske finns alltför många förbehåll som gör att manvid en del företag helt enkelt inte vågar ansöka om pengar, därför att man inteär säker på att man får behålla pengarna. Äntligen erkände att det ändåvar bra att regeringen inte avvaktade beslut utan gavlänsstyrelserna möjligheter att med amorterings- och räntefria lån mildraeffekterna för företagen i fråga. Regeringen har alltså fattat ett sådantbeslut. ankommer det på länsstyrelserna att handlägga frågan. Jag kan intepåverka länsstyrelserna, utan det är länsstyrelserna som själva nu skall fattabeslut. När det gäller de frågor som är aktuella för Norrbottenslän må väl ändå ha telefonnumret till iNorrbotten, så att han kan få de kontakter som han söker. Inte heller kan jagpåverka när det gäller riksdagsbeslutet. Propositionen är ännu intebehandlad i . Den kommer att behandlas . Närpropositionen väl är färdigbehandlad kommer regeringen att ta ställningbeträffande den fortsatta handläggningen. verkar vägra attlyssna på dessa fakta. 25 (): Nej, så är det inte. Jag lyssnar mycket nogapå industriministern. Men jag konstaterar återigen att vi så sent som i går,torsdag, inte hade kommit i kontakt - och det är en nödvändighet - med deföretag som det här gäller. Eftersom industriministern efterlyser inifiativfrån min sida, kan jag säga att jag i går tog sådana initiativ som innebär -det är jag övertygad om -att man från näringens sida har kontakter medlänsstyrelsen. Men att handläggningen skulle ta så att företagenhunnit säga upp sin personal är ytterst tragiskt, och jag beklagar det mycket. Jag måste få tillägga att det inträffade juändå inte kan vara regeringens fel. Det är tacknämligt att hartagit initiativ på hemmaplan. får han tillfälle att här i tala omatt han verkligen har gjort det. Regeringen har alltså i avvaktan påriksdagens beslut gett länsstyrelserna möjlighet att lindra effekterna för deföretag som berörs av Tjernobylkatastrofen. Det är således länsstyrelserna somnu beslutar i frågan. Därför behöver inte diskutera ärendet medmig här i . Den rätta vägen är ju att på hemmaplan diskutera fråganmed . Jag är i och för sig beredd att ha hur många fråge- ochinterpellationsdebat-ter som helst med . Men det är faktiskt påhemmaplan, hos i , som man skall fråga om och diskuterasådana här saker. Det är det som jag gärna ville upplysa om. 1986/87:3321 november 1986 Om vissa norrländska slakteriers och styckningsföretagssituation med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl Prot.1986/87:33 21 riovember 1986 Om åtgärder mot våldsbrott, m. m. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 1986/87:53 och 55 omåtgärder mot våldsbrott, m. m. - med hänvisning till olikauttalanden i regeringens skrivelse (1986/87:21) om åtgärder mot vålds- ochegendomsbrott - frågat mig 1. om jag anseratt den kraftigt ökade anmälda brottsUgheten i vårt land är ett resultat av"individualism och konkurrens", 2. hur jag avseratt åstadkomma att vi på ett "bestämt sätt" anger "gränser ochnormer, särskilt för barn och ungdomar." 3. hur jag vill geföräldrar och lärare stöd i deras ansvarstagande för "att förhindravåldsbrott och för barn och ungdomar "förklara innebörden ochkonsekvenserna av våldshandlingar" 4. om jag kan genågra exempel på vad jag avser att vidtaga i form av"samhällsåtgärder" som är "snabba, begripliga och tydliga ochpräglas av fasthet och konsekvens" för att stävja brottsutvécklingen. har frågat mig . dels vilken moral, vilken etik och, vilka levnadsreglerJag anser skall vara vägledande för barn och ungdom, dels huroch var dessa värderingar skall förmedlas. Innan jag svarar på de konkreta frågorna vill jag säga attde citat som tar upp ingår i ett mer allmänt hållet resonemangkring den viktiga frågan om samhällsutvecklingen och det brottsförebyggandearbetet.