prot · GA09124 · 1986-12-31 00:00:00 — Oaktat tolkningstvisten har överenskommelsenmellan staten och jordbruket för statens vidkommande-inneburit mångdubbladekostnader, men jordbruksministern har i varje fall fram till åretsbudgetproposition inte inträtt på den avfasningeris vanskliga väg som en del haransett vara mera riktig. Jag vill uttrycka en viss tillfredsställelse frånjordbrukets sida.för att det har kunnat bli på det här sättet. Jag menar attjordbruksministern härigenom har skaffat sig ett betydande förtroendekapital ijordbruket, och jag tror att detta i någon mån bidrar till att skänkatillförsikt i näringen. Efter denna inledning kommer jagfortsättningsvis mera att följa den disposition som återfinns i betänkandet.Följaktligen vill jag under punkt 4 peka på en majoritetsskrivning som vifäster betydande principiell vikt vid. Här har en majoritet av moderater,folkpartister, centerpartister och vpk-are enats om att avvisa propositionensförslag om en avgift pä kreditgarantier. Vi anser att ett avgiftsuttag på äldrelän har karaktären av retroaktiv lagstiftning. Denna fråga har inte enbartprincipiell betydelse utan den har också en avsevärd ekonomisk betydelse. Vimenar att en sådan ytterligare belastning då jordbruket ärekonomiskt hårt ansträngt är mycket allvarlig. Att avgiften dessutomsjälvfallet drabbar de mest skuldsatta jordbrukarna är ju närmast ensjälvklarhet, och det gör att förslaget blir än mer motbjudande. Jag yrkarbifall till utskottets majoritetsskrivning på denna punkt. Det finns ytterligare en punkt där de fyraoppositionspartierna har en majoritetsskrivning. Det gäller en årlig justeringav prisstödet till rennäringen enligt de principer som fastställdes förNorrlandsstödet 1985/86. Enligt moderata samlingspartiets mening bör anslageträknas upp i enlighet med de beräkningar som gjordes av lantbruksstyrelsen isamråd med jordbruksnämnden. Vi har därför ställt oss bakom detta yrkande,vilket innebär en höjning äv anslaget med 4,7 milj. kr. Jag hemställer ombifall till detta yrkande. Vidare har vi vad gäller rennäringen underpunkt 8 i en motion betonat vikten av att genom stödutfodring nedbringacesiumhalten i renköttet. Efter uppfattade vijordbruksministerns löfte till de olycksdrabbade så, att erforderliga medel föratt minska skadeeffekterna efter olyckan alltid skulle stå till förfogande.Från den utgångspunkten ansåg vi det utomordentligt angeläget att stödutfodringskulle ges erforderliga medel. Detta hade självfallet betydelse förförsäljningen av rennäringens produkter, men det var också av psykologiskbetydelse för den samiska näringen. Att genomföra slakt och endera lägga kötteti en grop eller överföra kropparna till djurfoder är enligt vårt sätt att se påsaken oförenligt med god näringsetik. Vi anser således att regeringen harsvikit sitt löfte till den samiska näringen i detta avseende. Genom livsmedelsverkets företagnaändring av gränsvärdena för cesium, som från andra utgångspunkter ärt dennaverkligen kan diskuteras, är det ändå sannolikt att en stödutfodring på detsätt som vi föreslår i motionen skulle innebära att den klart dominerande delenav hela slakten godkändes som människoföda. Det hade varit av stor betydelseför rennäringen. I reservation 8, som har , har vi moderater ytterligare en avvikande mening. Denna postrymmer bidrag till flera verksamheter. Det gäller t. ex. åtgärder förproduktionsanpassning. Den här posten tillkom som en kompensationför uteblivna livsmedelssubventioner. Oaktat att beloppet är ettförhandlingsresultat - beloppet har under entioårsperiod av mer eller mindre tvivelaktiga skäl hängt med och uppgår nu till43 milj. '- anser vi att det bör avskaffas. I enlighet härmed yrkar .jagbifall till reservation 8. Ytterligare ett moderat yrkande har föranlett enmajoritetsskrivning. Således har socialdemokraterna inför ytterligare ettmöjligt nederlag i valt att ställa sig bakom det moderata förslagetom att livsmedelssubventionerna bör minskas med en tiondel. Vi har föreslagitatt denna subvention bör minskas med 250 milj. kr. för att under entioårsperiod kunna avskaffas. Nedtrappningen skulle inledas , alltså från . Vårt yrkande har varit detsammasedan fyra år tillbaka. Vi är naturligtvis nöjda med att inledningen tillavvecklingen nu har begynt. Till dem som tycker att tidpunkten är olyckligtvald kan jag bara säga att det är mera olyckligt att denna avtrappning inte harkunnat kombineras med moderata förslag av annat slag på skatte- ochfamiljepolitikens område. Då hade minskningen av livsmedelssubventionernaframstått som ett led i en mera genomtänkt politik än den nu gör då den brytsut. Avslutningsvis vill jag beröra två reservationer somgäller djurhälsovården och veterinärorganisationen. Vi moderater finner detklart otillfredsställande att, som regeringen gör, anvisa medel genom att ta ianspråk införselavgiftsmedel. En sådan finansiering förutsätter att en storimport av livsmedel bibehålls. Vi motsätter oss denna finansiering, som ärprincipiellt felaktig och dessutom är utmanande mot jordbruket. Slutligen stöder vi också reservation 40, vari uttalasvikten av en i hela landet fungerande veterinärorganisation. Detta är ettcenteryrkande, och vi finner att det är bra att har aktualiseratfrågan- vi moderater har gjort detsamma under tidigare är. Det är särskiltvärdefullt, eftersom hotet mot distriktsveterinärorganisationen egentligen haruppstått genom medverkan, då man tillsammans medsocialdemokraterna införde den s. k. djursjukvårdsavgiften. Det var ettinitiativ som allvarligt har skadat distriktsveterinärorganisationen. För .denskull ärdet angeläget att och nu är överens om attdetta bör rättas till. Jag vill med det sagda yrka bifall till dereservationer som har undertecknat och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. 3KARL () replik: När i tar upp frågan omdjursjukvårdsavgiften - en gammal fråga som gäller hur det har fungerattidigare - vill jag bara påpeka att det viktiga i detta sammanhang är attveterinärorganisationen är organiserad på ett sådant sätt och har detsamhälleliga stödet att den kan fungera i hela landet. På den punkten ärcenterpartiet och överens, och då behöver vi inte gräla omdjursjukvårdsavgiften. Det har varit nödvändigt att ta in den för attklara finansieringen - även om det kanske kunde göras på annat sätt. För och är troligen annars detmest genomtänkta att spara, t. ex. genom att avskaffa låginkomstsatsningen. Jagär inte förvånad över reservationen på den punkten, men jag ogillar den starkt.Sänkningen av livsmedelssubventionerna, som har föreslagit, görs jui ett läge där de som drabbas inte får någon kompensation, varken päkonsumentsidan eller på producentsidan. 2 protokoll 1986/87:124-126 4 i () replik: Jag vill bara understryka vad jag redan sadei mitt huvudanförande, nämligen att om vi moderater själva hade fått väljatillfälle är det möjligt att vi hade ansett att detta inte var det mestlyckosamma tillfället. Det sämsta med hela tilltaget är att avvecklingen avlivsmedelssubventionerna inte har kunnat förenas med moderat politik i övrigt- det hade varit en bättre politik - men är läget inte sådant. Har ni icenterpartiet, , väckt en motion och varitutomordentligt tacksamma för att den inte har bifallits? Sådant kan detpolitiska livet vara. sade i sitt huvudanförande att det iutskottet fanns majoritet för ett annat förslag. Det är alldelesriktigt, och jag vill gärna för kammarens ledamöter redovisa hur majoritetenvar sammansatt: det var vpk-are som ville höja livsmedelssubventionerna med enhalv miljard, det var moderater som ville minska dem med 250 milj. kr. och detvar folkpartister och centerpartister som hade förslag på belopp däremellan.Inte ens med den ordförandekonst som bevisligen besitter gickdet att hantera denna märkliga majoritet. Var inte sä förvånad över attsocialdemokraterna sökte stöd och i detta fall gjorde det genom att oinskränktgå med på det moderata förslaget. Här räckte inte någon som helst härförarkonstfrårt ordförandens sida. 5 () replik: i beklagar attlivsmedelssubventionerna minskas . Jag vill bara påpeka attdet i jordbruksutskottet fanns en utmärkt möjlighet att välja bort just dettatillfälle,-och det var det som jag försökte medverka till. Om moderatasamlingspartiet hade ställt sig bakom förslaget att välja bort detta tillfällehade det gått bra. 6 i () replik: Jag är osäker om och jagjust nu är konstruktiva i denna debatt. Vad hävdar är att vimoderater genom att välja bort detta tillfälle skulle ställa öss bredvid vpk.som vill öka livsmedelssubventionerna med en halv miljard, när vi vill minskadem med 250 milj. kr. Det skulle vara ett något ohomogent uppträdande, dåskillnaden mellan och vpk är 750 milj. kr. Jag vidhåller att ingenordförandekonst kan tillåta étt sådant uppträdande. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han infe ägde rätt tillytterligare replik. Anf.7 (); Det finns två kategorier i vårt samhälle som harsärskilt svårt att klara sin ekonomi: Det är bönder och barnfamiljer, och bådaberörs av jordbruksutskottets betänkande 16, vari bl. a. föreslås minskademjölksubventioner. Vi tycker från sida att det är principielltriktigt att minska subventioner, men vi kan inte acceptera utskottsmajoritetensförslag att minska mjölksubventionerna utan att barnfamiljernasekonomi förbättrasi sådan omfattning att deras injölkkonsuintion hålls pä oförändrad nivå. har i sina familjepolitiska motioner underflera år krävt kraftigt förbättrade barnbidrag och vårdnadsbidrag. I nuvarandeläge skulle.folkpartiets förslag innebära att en tvåbarnsfamilj fick ca 10 000kr. mer att leva av. För att finansiera en tredjedel av denna reformhar vi föreslagit slopade mjölksubventioner, vilket skulle innebära attmjölkkostnaderna för samma familj ökar med ca . De beräkningarsom vi har gjort visar att barnfamiljerna - som svarar för huvuddelen avmjölkkonsum-tionen - inte skulle minska denna. Eftersom mjölk är ett säbetydelsefullt livsmedel för barn anser vi att det är viktigt att konsumtioneninte minskar. Det är i dagens situation även viktigt för det svenskajordbruket, eftersom vi äldre dricker allt mindre mjölk - konsumtionen av mjölkhar totalt minskat med . För att jordbruksproduktionen skall kunna anpassas enbarttill den svenska konsumtionen har jordbruket varit utsatt för hård prispressunder en femårsperiod. Det är viktigt att ensidiga politiska beslut inte ledertill att jordbrukets besvärliga situation förvärras genom ytterligare enkonsumtionsminskning, som även innebär försämrad kost för barnen. Jag yrkar idetta avseende bifall till reservationerna 10 och 11. I dagens läge, med en livsmedelsproduktion som inte fulltut kan avsättas i vårt land utan delvis måste exporteras till extremt lågavärldsmarknadspriser, anser , liksom , att det finnsmotiv för att dra ned på statens bidrag till jordbrukets rationalisering. Jagyrkar bifall till reservation 2, i vilken vi föreslår en minskning med 5 milj.kr. Av samma anledning bör staten ytterligare minska den jordbruksmarksom har förvärvats av rationaliseringsskäl. När det gäller skogsmark är detnaturligtvis fortfarande angeläget att förbättra arrondering och attstorleks-rationalisera, men inte längre i samma omfattning när det gällerjordbruksmark. Vi föreslår att staten under kommande budgetår säljer utjordbruksmark för ca 50 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservation 3. 8 JANJENNEHAG (vpk); I den tidigare debatten fick vi av BengtRosén höra att det är bönder och barnfamiljer som har det svårt. Det finnsandra grupper också, men i sak är uttalandet riktigt. I samband med dettatänker jag ta upp två områden - det gäller kreditgarantiavgifterna ochlivsmedelssubventionerna. Kreditgarantiavgiften underlättar definitivt inte förskuldtyngda jordbruksföretag att överleva. Skall vi dessutom mena någontingnär vi säger att inland skall överleva, att det är viktigt med ettjordbruk, i , att det är viktigt av beredskapsskäl, försörjningsskäloch för att människor över huvud taget skall ha möjlighet att bo kvar i sinhembygd, kan-vi inte öka pålagorna på den typen av företag med sådant som dessaföretagare över huvud taget inte har haft anledning att räkna med när destartade företaget eller ingick avtal om lån. Det är symtomatiskt att den typenav pålagor inte är begränsade till vissa klart urskiljbara grupper i annanmening än att det är redan hårt drabbade som får ytterligare påspädning på sinasvårigheter. Barnfamiljerna och livsmedelssubventionerna är ett annatexempel på detta. "Bort med moms på maten" är en paroll som intelängre bara är någonting för kommunister, utan den vinner insteg i allt störregrupper. Jag för min del är naturligtvis övertygad om att mervärdeskatten pånödvändighetsvaror kommer att försvinna . I avvaktan på det skallvi naturligtvis inte försämra det system vi redan har. De livsmedelssubventionersom vi har skall inte tas bort. Det som i det här fallet har blivit en allians mellansocialdemokraterna och är ett uttryck för regeringens inställningtill hur man skall hantera sin regeringsmakt. Vilka allianser bygger man på ochvilka grupper i samhället är det man vill slå vakt om? Det går inte att i sammaandetag säga att man slår vakt om ett levande inlandsjordbruk, att man slårvakt om småbruk, att man slår vakt om barnfamiljernas situation och ta steg somdirekt motverkar det man säger. När det gäller jordbruksutskottets behandling av förslagetom livsmedelssubventioner måste jag hålla med i . Ser mantill det faktiska innehålleti partiernas yrkanden fanns det en majoritet föratt minska livsmedelssubventionerna. Så var det. De som hade sådana yrkandenvar socialdémokraterrta och moderaterrta. Det är inget konstigt i att dehandlar på ett sådant sätt att de kommer överens. Svårigheten för ArneAndersson att ansluta sig till en höjning med 500 riiiljoner, som vi ville ha,förstår jag fuller väl. Jag förstår att socialdemokraterna och fannvarandra här - tyvärr, måste man säga, med tanke på barnfamiljerna. Jag yrkarbifalltill reservation 15. 9 (): Reservationerna till detta betänkande frånjordbruksutskottet, där vi har behandlat årets budgetproposition såvitt avserjordbruksdepartementet, kani antal betraktas som många. Man kan därmed fåintrycket att det skulle råda stor oenighet i utskottet om inriktningen avjordbrukspolitiken. Men sedan vi nu hört utskottets tre borgerligarepresentanter och representanten för vpk redogöra för sina förslag, vilkaockså framgår av betänkandet, kan.man ändå dra den slutsatsen att det i stortsett råder en bred enighet om det förslag som här föreligger. Ertligt den uppdelning som vi har gjort frånsocialdemokraternas sida angående de olika områdena i betänkandet kommer jaginte att redovisa våra synpunkter på alla de reservationer som har avgivits.Jag kommer inte heller att svara på alla de frågor som har ställts medanledning av utskottsmajoritetens skrivning i betänkandet, utan andraföreträdare för oss socialdemokrater i utskottet kommer att ta upp olikaavsnitt. Vi kommer också, som utskottets ordförande framhöll, senare underdenna vår att här i kammaren behandla andra viktiga frågor som berörjordbrukspolitiken, nämligen livsmedelspriserna, stödet till och inriktningenav Norrlandsjordbruken och ändringar i jordförvärvslagen. Vi kommer då att merdirekt beröra jordbruket och dess framtid. Det går inte att komnia ifrån att den ekonomiskasituationen, och strävan från oss socialdemokrateri utskottet att nå enstatsbudget i balans, också präglat arbetet med budgetpropositionen. För attkunna avsätta de medel som vianser behövs för forskning och utveckling av det framtida jordbruket har vi, ilikhet med regeringen, i utskottsbetänkandet föreslagit att livsmedelssubventionernanästkommande budgetär skall niinskas med 250 miljoner. Men för att vi skullefå en majoritet i utskottet för detta förslag har det blivit något annorlundautformat än regeringens förslag. Jag måste hålla med i närhan säger att det var ett tricksande i utskottet om förslagen. Det fannsmotioner med helt olika innebörd, frän höjning av livsmedelssubventionerna tillfullständigt slopande av dem. Att man skulle lyckas få ihop detta till ettförslag och således fälla budgetpropositionen var nästan omöjligt att begripa.Därför är det inte att ondgöra sig över att vi socialdemokrater den här gångenanslöt oss till förslag. Det fanns en stor samhörighet mellan våraförslag. försökte göra pä samma sätt, men där förelåg skilda uppfattningar. Förslaget innebär som sagt att man minskarlivsmedelssubventionerna med 250 miljoner. Men ikraftträdandet sker år, i stället för, som regeringen hade föreslagit, . Förkonsumenterna innebär detta ingen skillnad i ökade priser på mjölken, om manser på hela nästkommande budgetår. Vi säger också i betänkandet att livsmedelssubventionernapå sikt bör avskaffas. De infördes , och anledningen varatt produktionen av mjölk minskade. Man fick brist på konsumtionsmjölk. För attstimulera till ökad produktion av mjölk infördes som sagt mjölksubven:tionerna, och senare infördes subventioner också på kött och fläsk. är situationen en annan. Vi har fortfarandeöverskott på mjölk trots att man genom tvåprissystemet har minskat överskottet.Vi har också överskott på andra livsmedel. Strävan är att anpassalivsmedelsproduktionen i stort sett till den inhemska konsumtionen. Man kan ifrågasätta om det är den rätta vägen att stödjabarnfamiljer och lågavlönade genom livsmedelssubventioner. Det finns säkertandra och bättre former att söka nå standardförbättringar för dessa grupper änatt generellt med statliga medel subventionera livsmedel. också att jordbruket går emot detta. Men det är ju jordbrukarna som harhävdat att det rör sig om konsumenternas pengar. Man får inte samma reaktiortfrån konsumenterna när mjölkpriset höjs på grund av att subventionernaminskar. Det är framför allt jordbrukarna som är missnöjda. Från deras sida hardet alltid hävdats att.dessa medel inte går till jordbruket. Jag sade inledningsvis att vi i stort settvar eniga om inriktningen av jordbrukspolitiken. Vad som skiljer är nivåerna påde oljka anslagsposterna. Till detta betänkande har vi socialdemokrater reserveratoss på. Det gäller reservationerna 4, 5 och 36, avseende statligakreditgarantier till jordbruket och trädgårdsnäringen, främjande avrennäringen och län till fiskerinäringen. Vi har emellertid inte på dessapunkter funnit någon anledning attfrångå förslaget i budgetpropositionen. När det gäller täckande av förluster på statligakreditgarantier tar man nu ut en avgift på lånesumman. Det gäller numera allalån där staten ingår som garant. Men för jordbruket och trädgårdsnäringen harman på lån som upptagits inte tagit ut någon garantiavgift. samma åtagandevid samtliga lån där staten går in som garant tycker vi att samma regler ocksåskall gälla för samtliga låntagare. Jag måste fråga er som står bakomutskottets skrivning på denna punkt: Har ni inte litet svårt att förklara dennaskillnad mellan olika låntagare med statlig kreditgaranti? talade om svårigheterna för jordbruket iNorrland. Med det finns ju svårigheter också för andra näringar i . Omman t. ex. startar ett företag inom en servicenäring och får statligakreditgarantier har man också dessa avgifter. Staten är en trygg garant, ochlångivaren vet att han inte löper någon risk. Därigenom kan man också pressaner lånekostnaderna. När det gäller punkt 8 mom. 3 i utskottets betänkande omfrämjande av rennäringen har vi i enlighet med budgetpropositionen föreslagitatt ett anslag på . Det är en uppräkning jämförtmed innevarande budgetår med över 1,8 milj. kr. Eftersom inflationen har varitbetydligt lägre i är än tidigare och kan förväntas bli relativt låg även förnästa budgetår anser vi att det åtagande från samhällets sida som det finnsbehov av för att främja rennäringen kan rymmas inom de ramar vi har föreslagit. Jag vill också något kommentera de övrigareservationer som vi socialdemokrater inte har funnit anledning att instämma i.Det gäller reservation 6 frän om åtgärder för att nedbringacesiumhalten i renkött. Dessa frågor tas upp i andra sammanhang därersättningen för de skador som cesiumhalten har medfört behandlas och där dettaalltså följs upp. När det gäller förslaget tillstödutfodring är man, , inte sä helt säker på att denna metod ärbra i längden. Det har faktiskt kommit fram vissa uppgifter om att det kanuppstå problem med renarnas klövar. Renarna kan drabbas av ett slags klövrötadärför att de inte behöver sparka fram sin egen föda. Även om det är angeläget att spara pä samhällsmedel kan viinte ställa oss bakom kravet i den moderata reservationen 8 om att minska dens. k. låginkomstsatsningen inom jordbruket med 43 milj. kr. Beträffande bidrag till permanent skördeskadeskydd, somtas upp i reservation 17, har ju en överenskommelse träffats mellan staten ochjordbruksnäringen att man inom jordbruket själv skall ta ansvar föradministrationen av skördeskadeskyddet. Vi gör den bedömningen att denföreslagna finansieringen inte kan beräknas leda till någon neddragning avskördeskadeskyddets omfattning. Det bör i många fall vara till fördel attnäringen nu själv tar över ansvaret för skördeskadeskyddet. När det gäller reservation 38 om dricksvattenförsörjningenär det egentligen ingen skillnad mellan utskottsmajoritetens uppfattning ochreservanternas. Beträffande bidrag till djurens hälso- och sjukvård ochden anslagsuppräkning med 17 milj. kr., finansierad genom budgetmedel, somföreslås i reservation 39 framgår det av budgetpropositionen att anslag tilldjurens hälso- och sjukvård skall hämtas från införselavgiftsmedel utanförfördelningsplanen för jordbruksprisregleringen. Dessa medel är inte avseddaatt gå till jordbruket och kommer alltså inte att inkräkta pä de avgiftsmedelsom enligt fördelningsplanen skall tillföras jordbruket. Jag vill slutligen beträffande reservation 40 framhållaatt vi är helt överens om nödvändigheten av en väl fungerandeveterinärorganisation i landet. Detta framgår klart av betänkandet. Andra socialdemokrater i utskottet kommer,som jag sade inledningsvis, att framföra våra synpunkter pä övrigareservationer. Jag vill redan nu yrka bifall till reservationerna 4, 5 och 36.Jag yrkar avslag på resterande reservationer och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. 10KARL () replik: inledde med att säga att detinte finns någon oenighet i jordbruksutskottet om förslagen, och jag kartdelvis hålla med om detta. Jag var gartska lågmäld i mitt inledningsanförande.Menings-skiljaktigheterna består egentligen i att vi anser att det är brist päförslag och brist på handlingskraft från regeringens sida. Vi skall återkommatill detta när vi debatterar betänkande 22 om jordbruks- ochlivsmedelspolitiken och prisregleringen. Nog om detta just . a. upp frågan om dricksvattnet.Det är bra att noterar att vi egentligen är överens. Det finnsen bra text i utskottets betänkande som aktualiserar frågan med anledning avnågra motioner som hänvisats till till jordbruksutskottet. Socialdemokraternaville inte att motionerna skulle leda till något tillkännagivande, menjordbruksministern är ju här och lyssnar till debatten och får reda på vad vianser. När dessutom säger.att vi är överens är det bra. Dåborde ju kunna göra ett tillkännagivande. Så till kreditgarantiavgiften, . Att räntangår upp är eu sak, det gör dert för alla, men att man dessutom vill lägga på enextra avgift som låntagaren inte visste om tidigare anser vi vara en sortsretroaktiv pålaga som inte är förenlig med de principer vi normalt tillämpar. Beträffande frågan om den ekonomiska situationen ochnödvändigheten av att spara finns det en risk att sparivern inom jordbruketsområde kan leda till att vi föröder viktiga resurser för framtiden. Därförskall man nog vara försiktig och inte spara för mycket. När det gäller den speciella frågan omlivsmedelssubventioner vill jag bara upprepa att det inte fanns någon majoriteti utskottet för regeringens förslag. I det läget har vi naturligtvis enmöjlighet att avvisa regeringens förslag att sänka livsmedelssubventionerna.Men det förelåg en majoritet för att sänka livsmedelssubventionerna.