prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi vill också ha de administrativa och sociala konsekvensernautredda. De ekonomiska konsekvenser som anges lämnar ju egentligen barahalva svaret. De styrmedel som vi förfogar över har vidare enligt vår meningcentral betydelse för att riiotverka alltför omfattande regelverk öch byråkrati. Vi arbetar mycket med ramlagstiftning i . Vi har dåkanske glömt bort att det i och med detta lämnas utrymme för myndigheter attfylla piå ramarna med övergripande och kontrollerande föreskrifter. Det blirför mycket, så att vi politiker till slut inte själva känner igen de beslut sömvi varit rried att fatta. Mot dennabakgrund yrkar jag bifall till reservationerna 2, 5 och 7. Så till den retroaktiva lagstiftningen. Vi i folkpartietmenar att deri nuvarande lagen bör ses över. Skälen till detta är att vi harhaft uppe här i två fall som haft smak av retroaktivitet:majoritetsbeslutet om fastighetsskatt som gällde ochnu senast beslutet om engångsskatt på pensionsförsäkringar. Jag yrkar alltsåbifall till reservafion 8. När det gäller svensk rätt i förhållande tillEuropakonventionen begär vi att man närmare skall utreda hur lever upptill den konvention-som vårt land har undertecknat. Det framstår som nödvändigtatt göra en analys av svensk författningslagstiftning. Med detsagda yrkar jag bifall till reservation 10. Normgivning m. m. AnL 171Tredje vice talman (): Jag har tidigare från dennatalarstol sagt att brådska inte är något gott skäl att hasta ifrån sig viktigaärenden. Jag skall ändå med hänsyn till den sena timmen något avkorta mittplanerade anförande. väckte en stor och omfångsrik partimotion underden förra allmänna motionstiden. Den behandlas delvis i detta betänkande. Jagbeklagar att det blivit en uppdelning av motionen, eftersom man härigenom intekan ge den helhetsbild av avsikterna med motionen som hade varit önskvärd.Nästa hälft av motionen kommer att behandlas här i den 14 januarinästa är. I .betänkandet finns dock frågor som reservationerna istor utsträckning bygger på, t. ex. beredning av lagstiftningsärenden. Här harvi påtalat de brister som fiinnits i den nuvarande regeringens sätt attförbereda de ärenden som kommer till för behandling och som vi skallfatta beslut i. Det är inte bara vi från som klagat. Lagrådet har fleragånger haft anledning till allvarlig anmärkning mot regeringens sätt att beredaärenden. Det äralltså fråga om gamla synder, kan man säga, från den nuvarande regeringens sidasom inspirerat denna del av vår partimotion. Till detta kan nu läggas alldelesfärska synder som vi fått uppleva och diskutera i . Vi menar att regeringen och också - i varje falldess majoritet -på ett helt annat sätt bör ta lagstiftningsarbetet på allvar änvad som varit fallet. Vi har vidare i partimotionen ett stycke angående översynav grundlagsparagrafer som bygger på den syn som vi ger uttryck för ipartimotionen, nämligen att vi skall hålla grundlagen fräsch. Det skall intebehöva uppkomma oklarheter vad gäller tolkningen av grundlagen, som vi tvingastvista om här i . Om vi flnner eller om man på andra grunder finner,t, ex. genom lagrådets granskning, att vi kan dra olika slutsatser avgrundlagsbestämmelser, skall vi helt enkelt sätta oss ner och se över dessabestämmelser och komma överens om vad de skall innehålla och kanske också ändrai grundlagen. Vi skall alltså inte låta grundlagen förfalla så att vitvingas tillgripa lagprövning eller tillsätta en författningsdomstol ellernågot liknande. Vi skall hålla grundlagen i helgd på det sätt som jag härkortfattat har angett. Det gäller inte bara påstådd retroaktiv lagstiftningutan också en del andra paragrafer i grundlagen som vi har tvistat om. Slutligen, herr talman, ett par ord om Europakonventionenoch den svenska lagstiftningen. Som var och en ser som läserutskottsbetänkandet finns det en moderat reservation och enfolkpartireservation. Då kan man fråga sig varför inte vi i - som harbehandlat detta så utförligt i vår partimotion - är med på.den reservationen.Det beror på att regeringen förbereder en proposition på det hår området ochatt vi då har sagt oss att det är lämpligt att ta upp konkreta förslag isamband med att regeringen lägger fram den propositionen, om vi inte skullevara nöjda med den. Vi har inte kunnat ställa upp på ochfolkpartiets reservationer av det skälet att vi inte tycker att de är särskiltpraktiska i sin utformning. Det är helt givet att svensk lagstiftning skallrätta sig efter och efter utslag i . Detpåpekar vi i ett särskilt yttrande, som vi har fogat till utskottsbetänkandet. Men jag kan inte se att det kan vara någon verklig meningmed att förorda en total genomgång av hela den svenska lagstiftningsmaterianför att se i vad mån den överensstämmer med eller avviker frånEuropakonventionen. Det måste ju vara de områden som har aktualiserats underden diskussion som förts och i de mål som avgjorts i som skalltas upp till prövning. Annars förelägger vi oss ett gigantiskt arbete till,såvitt jag kan förstå, ringa nytta. Med dettaber jag att få yrka bifall till reservationerna 3. 6, 7 och 8, AnL 172OLLE (): Jagkan fatta mig mycket kort. dels därför attdet är sent, dels också därför att vi ofta har behandlat de härfrågorna och kommer att återkomma till dem. Beträffandedet som berör omfattningen och utformningen av lagar och andra regler:Det är naturligt att de tre borgerliga partierna på den här punkten har velatprofilera sig, men det innebär inte, menar jag, att det är så stora skillnadermellan oss och dem när det gäller att arbeta mot krångel och får vi gå på djupet i de här frågorna i anslutning till förslag som äratt vänta från civilministern. Jag yrkar därför bifall till avslagsyrkandena påreservationerna 1-3, Beredning av lagstiftningsärendena får vi anledning attåterkomma till i anslutning till nästa års granskning. Även här är vi, somframgår av utskottsskrivningen, långt mer ense än vad som framgår avreservationerna. Jag ber att få yrka avslag på reservationerna 4-6, Beträffande bemyndiganden till regeringen ochförvaltningsmyndigheter nöjer jag mig med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation 7, under hänvisning till att vi återkommertill frågan i samband med en väntad proposition och det granskningsarbete somvi står . Inför årets har på nytt aktualiserats krav på enöversyn av förbudet mot retroaktiv lag om skatt eller statlig avgift. Jag villdå erinra om att fri- och rättighetskapitlet i regeringsformen har ändratsflera gånger efter begäran från . Därvid har, efter tvåparlamentariska utredningar, försök gjorts att precisera bestämmelsen, med detresultat som återfinns i 2 kap, 10 8 andra stycket regeringsformen. Jaganser att vi med denna lagtext har kommit fram till den gemensamma nämnare somär möjlig att uppnå om grundlagsregeln skall vara brett parlamentarisktförankrad. Man kan sedan naturligtvis ha olika uppfattning omskatteförslagens sakliga innebörd, men den närmare utformningen avlagstiftningen åvilar skatteutskottet - inte . Därmedyrkar jag avslag på reservation 8, Vidare har olika synpunkter framförts på förhållandetmellan svensk rätt och , Jag kan här instämma i vadBertil Fiskesjö sagt. Konventionstexten anger ett slags minimistandard inombegränsade men viktiga ämnesområden. Vår egen lagstiftning går på många områdenutöver vad som stadgas i , Det viktigaste förrättssäkerhet och individuell frihet i vårt land är alltjämt vår nationellalagstiftning, vårt eget rättssystem och tillämpningen av vår lagstiftning. Med dennamotivering yrkar jag avslag på reservationerna 9 och 10, Sammanfattningsvisyrkar jag bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Normgivning m. m. AnL 173MARGITTA (): Jag vill bara förtydliga folkpartietsställningstagande till frågan om översyn av den retroaktiva lagstiftningen. Vivill ha de särskilda skäl som lagen talar om preciserade och klarlagda. Vadmenas t. ex, med särskilda skäl? När kan en regering använda utvägen atthänvisa till särskilda skäl? Vid behandling av denna fråga 1984avstyrktes samma begäran med att det var för tidigt - lagen hade då ändrats1980, Vi menar att det nu är tid att se över dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad, (Beslut i ärendet fattas vid morgondagens sammanträde, seprot, 51,) 1986/87:50 17 8Föredrogs , w . , . 7 \ ~ 1986/87:16 om nationaldagen som helgdag, m, m, Anmäldtalare var, inte närvarande i kammaren, (Beslut i ärendet fattasvid morgondagens sammanträde, se prot, 51,) Kammaren beslöt att den återstående behandlingen avde på föredragningslistan två gånger bordlagda ärendena skulle uppskjutas tillmorgondagens sammanträde. 188 AnL 174 : Jagfår meddela att arbetsplenum inleds med voteringar i de ärenden somslutdebatterats . Därefter upptas till behandling skatteutskottetsbetänkande 18, 198 Anmäldes och bordlades Förslag 1986/87:8 revisorers förslag om den regionalaprojektverksamheten 208 Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1986/87:126 av JensEriksson (m) till statsrådet om avtalet med om handel med fiskm,m,: bifölLriksdagen regeringensproposition /86:153, vilket innebar att gav EG fiskerättigheter iÖstersjön mot att EG beviljade viss tullfrihet för fisk och fiskkonserver. Avnågon anledning ingick också en del frysta ärter i bytet, Jag ansåg då ochanser fortfarande, att det är , förkastligt att byta fiskkvoter mot tullfriheteller tullnedsättning, i synnerhet när motparten har fullständig tullfrihet förfisk, fiskprodukter och fiskkonserver till . Nuhar första året snart gått till ända, och man kan konstatera att EG genomprotektionistiska åtgärder mer eller mindre förhindrat svensk tullfri export ienlighet med avtalets innehåll. Trots detta ansåg sig de svenska förhandlarnagenom det ingånga avtalet tvungna att på nytt ingå ett avtal om fiskeutbyte medEG och bevilja licenser för att fiska upp de kvoter som avtalats och de somingick i det avtal den ovan nämnda propositionen innehöll. Det innebär att 96fiskefartyg kan börja fiska i svensk Ingenkompensation har utlovats för att hindrats att utnyttja sin del avavtalet, och inga garantier har lämnats för att så skall ske eller iframtiden. Man kan därav dra den slutsatsen att avtalets innehåll som innebärfördelar för inte gäller utan att det endast är EG:s rättigheter som äravtalsbundna. hargjort en utredning, av vilken detframgåratt EG :s åtgärder gjort avtalet mer eller mindre värdelöst ur svensksynpunkt, och detta har även uttalats av dem som bedriver export till EG avfiskkonserver, I anledning av vad som ovan anförts vill jag tillutrikeshandelsministern ställa följande frågor: 1, Serutrikeshandelsministern någon möjlighet att få det tilläggsavtal som ingick iår upphävt? 2, Om inte, vad avser utrikeshandelsministern att vidta för åtgärder gentemot dehandelshinder EG rest i strid mot ingånget avtal? 1986/87:127av () till statsrådet om föräldrautbildning: I barnomsorgsgruppens betänkandeSOU 1980:27 Barn och vuxna föreslogs bl, a, att studieförbunden och de frivilligaorganisationerna skulle få en huvuduppgift i att starta diskussionsgrupper ochstudier för föräldrar. Betänkandet behandlade föräldrautbildning under barnetsförskole- och skolår. Detta betänkande ledde dock aldrig till någonproposition. Däremot har viss föräldrautbildning i samband med barnsfödelse kommit i gång i landstingens regi. Den frågan behandlades av riksdagen1979 efter en proposition från regeringen: De riktlinjer som då antogs skullebl, a, förmedla kunskap i frågor om hur det fysiska och psykiska tillståndetpåverkas under graviditet, förlossning och tiden närmast efter förlossning samtfostrets utveckling, förebyggande hälsovård öch det stöd samhället kan erbjudablivande och nyblivna föräldrar. För att följa upp utvecklingen av föräldrautbildningen ilandstingens regi har sänt ut ett frågeformulär till samtligalandsting. Ett seminarium kring föräldrautbildningens innehåll kommer attgenomföras av . Föräldrautbildning har förmodligen sällan varit såaktuellt som . Fokus har satts på att förbereda de blivandeföräldrarna på förlossningen och den därefter med barnet.Utbildning i ren spädbarnsvård har med all sannolikhet ökat. Föräldrar är ocksåytterst angelägna om att sköta om sitt spädbarn på rätt sätt. Men det är senare i barnets liv som många föräldrar i dagstår ytterst frågande till hur de skall hantera situationen. Ofta har detanförts i debatten att dagens föräldrar känner sig okunniga, därför att de intekan fråga någon ur den''äldre generationen om hjälp. Nya undersökningar visaratt även småbarnsföräldrar i storstäderna har nära kontakter med sinasläktingar, även om koritakterna sker per telefon. Behovet av utbildning är ändå stort. Orsaken är att dagensbarn lever i en helt ny tid, med andra krav. Föräldrarna är också ofta osäkra isina egna roller.Ingen vuxen vet hur det är att vara barn , Inga mor- ellerfarföräldrar kan ge riktigt relevanta råd, därför att inte heller de har någonerfarenhet av hur man handskas med de problem dagens barn har. Att sätta gränser, hålla sig till klara normer, ge barnenmening i livet kan vara nog så svårt i dagens samhälle, fyllt av motsägandebudskap och kommersialism. Många föräldrar klarar inte dessa viktigauppfostrings-moment. Egentligen är det mycket viktigare att lära sig ochdiskutera sådant än atflära sig byta blöjor. En orsak, bland många, till de problem som finns medökande våld inom ungdomsgrupperna kan vara att föräldrarna känt sig vilsna isin uppfostrarroll. Föräldrautbildning måste komma i gång. Det kan skegenom att stöd ges till gemensam aktionsplan. Det kanockså organiseras så att varje förälder vid t, ex, 4-årskontrollen och6-årskontrollen på BVC får tillsammans med andra föräldrar med barn i sammasituation samtala med läkaren och BVC-sköterskan, Det är viktigt attverksamheten organiseras på ett sådant sätt att den blir trovärdig och lockandeför alla föräldrar. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det är viktigtmed föräldrautbildning när barnet passerat spädbarnstiden? ta initiativ till att organisera en föräldrautbildning? 1986/87:128av () till statsrådet om avgifter för handikapphjälpmedel: Staten och landstingsförbundet slöt1976 en överenskommelse om hjälpmedelsförsörjningen för handikappade.Utgångspunkten för den överenskommelsen var att hjälpmedelsbehovet för denenskilde skulle tillförsäkras som . Ingenting skrevs omavgiftsbeläggning, men har hjälpmedel erhållits gratis, I rapporten, som antogs av 1982, konstateradesatt hjälpmedel för handikappade är kostnadsfria, I direktiven för den nyahjälpmedelsutredningen som tillsatts av regeringen anges:"Detta innebär bl, a, att hjälpmedlen skall vara lättillgängliga och iprincip inte förorsaka den enskilde merkostnader". Hjälpmedel har alltsåav hävd varit kostnadsfria för den enskilde. har två sjukvårdshuvudmän infört avgifter för provningoch träning av nya hjälpmedel. Även om inga formella hinder finns mot ettsådant beslut, strider det klart mot den praxis som gällt sedan lång tidtillbaka. Avgiftsbeläggningen föreslogs av en utredning inom ,Denna utredning kritiserades starkt från handikapprörelsens sida. Hjälpmedel ärinte sjukvård. Man bör därför också behandla hjälpmedel och sjukvård på olikasätt. Handikappade skall inte behöva betala för hjälpmedel, eftersomhjälpmedlen ersätter kroppsfunktioner, I de direktiv som regeringen givit den nyahjälpmedelsutredningen har handikappade småbarnsföräldrar inteuppmärksamriiats. På en unik konferens , anordnad av , hade handikappade småbarnsföräldrar samlats för attberätta om sina erfarenhe- Medskrämmande tydlighet framkom att samhället i mycket ringa grad uppmärksammat despeciella behov av hjälpmedel som denna grupp behöver. Man måste ha barnvagnar,barnsängar och skötbord t, ex, som inte bara är säkra för barnet utan ocksåmöjliggör för den handikappade föräldern att själv ta hand om sitt barn.Utbudet av sådana och liknande varor är i det närmaste obefintligt. Omfungerande hjälpmedel inte finns för föräldrar som är handikappade, ökar istället deras behov av att få hjälp från andra för att sköta sina barn, Dennautveckling är mycket olycklig. Självfallet skall handikappadesmåbarnsföräldrar, precis som andra, ha rätt att själva kunna ta hand om sinabarns primära dagliga behov. Det är synnerligen angeläget att tilläggsdirektiv ges tillden tillsatta utredningen, så att denna fråga kan belysas. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Anser statsrådet att det ärförenligt med den praxis som rått inom hjälpmedelsverksamheten , att hjälpmedel skall vara kostnadsfria och att vissa landsting nuavgiftsbelägger denna verksamhet? Anser statsrådet att avgifter av detta slag gagnar syftetmed den svenska handikappolitiken? Har statsrådet för avsikt att ge tilläggsdirektiv angåendehandikappade småbarnsföräldrars situafion till utredningen om hjälpmedel förhandikappade? 21 8Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1986/87:274 av i (m) tilljustifieministern om åtgärder för att förhindra terroristverksamhet i : Enligt olika uppgifter, från bl, a,, utpekas PKK (Arbetarparti) som en organisation vilken inte ärfrämmande för terroristverksamhet. Samma källa upplyser också om att antaletPKK-anhängare vilka kommit till ökat. Detta innebär, omovan nämnda uppgifter är korrekta, att risken för terroristverksamhet i vårtland väsentligt förstorats. Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidta i syfte att förbinda terroristverksamhet i ? 1986/87:50 22 8Kammaren åtskildes kl, 22,47, ,, , , , 7" ~ In fidem Meddelande om fråga Förteckningöver talare , Prot, (Siffrorna avser sida iprotokollet) 1986/87:50 Talmannen 3, 17, 25, 28,38 Förste vice talmannen 90 ' . . ' , Eriing (fp) 42, 60 , () 31, 33,35 Biörsmark, ()78 Bjelle, () 65,68, 72, 75, 92, 102, 104, 106, 107 , Hädar (fp) 120, 133,134, 140, 143, 146, 148, 149, 152, 154, 15, 157 , (vpk) 48,59, 61, 67, 68, 72, 74 , () 38, 58,6l" , Hans (m) 138, 141,143 De , () 164 , () 166,169 Eirefelt, ()160, 163, 164 , () 18,23, 25 , () 161. Finnkvist, Bo (s) 162, 164 Fiskesjö, , tredjevice talman (c) 167 , () 122,132, 134, 147, 149 , (vpk) 30 , () 36, 38 , ()12, 15 , ()46, 58 , Per ()55, 60, 62 ; Margö (vpk)19, 23, 25 , () 105,107 , () 21, 24 Josefson, () 30, 69,72, 75, 96, 103, 105 ' , . , () 113,116 , Inga (vpk) 25, 27,28 , () 83,85, 86 , Bo (m) 62, 71,73 (c) 80 Molén, ()118, 131, 134, 144, 153 , () 69,73, 75 Nyhage, Hans (m) 166 , () 112, 116 , ()113, 116 , ()128, 133, 135, 142 , () 76, 82,84, 85 , ()110, 115 ' , () 7, 10,12 , (vpk) 5, 9,11, 14, 15,,126, 138, 140, 142, 155, 156, 157 , () 168 175 1986/87:50 '7«"'() 158, ,63, 164 Tarschys, ()3, 10, 11, 26 27 , () 81 Thurdin, () 136 W.bble,() 30, 32, 34 , () 37,150, 154, ,56 ,57 Osth, () ,5 '