prot · GA0962 · 1986-12-31 00:00:00 — Kommunikationsministern sade i sitt svar att det haranförts en hel del kritik mot def gamla avtalet med . Dennakritik skall då bara något kommenteras. När det gäller kritiken mot avtalet såhar den ju gått ut på att Gotlandsbolaget skulle tjäna stora pengar påGotlandstrafiken. Om det nya a vtalet om Gotlandstrafiken ärfaktiskt en missuppfattning. Det är mycket enkelt aft räkna ut detta. Detkapital som Gotlandsbolaget har i fartyg som ingår i koncessionstrafikenuppgår till mellan 350-400 milj. kr. De pengarna skulle bolaget kunna förräntabetydligt bäftre på annat sätt. Då skulle emellertid infe den gotländska arbetsmarknaden,det gotländska näringslivet, den gotländska utbildningen eller den gotländskaturismen fä någon nytta av pengarna. En annan placering skulle utan vidarekunna ge en förräntning på 40-50 milj. kr. Avtalet med staten gerbolaget endast 20 milj, kr, i ersättning för kapitalkostnader, Därfill kommervisserligen 1,5 miljoner i vinst på restaura-fionsverksamheten och 2 miljoner imanagement-arvode som bolaget får. Kritiken har också gällt turlistor och biljettpriser.Denna är obefogad om den riktas mot Gotlandsbolaget eftersom bolaget inte kangöra någonting åt detta. Det är transportrådet som fastställer tidtabeller ochtaxor. För att få en ändring fill stånd i det avseendet behöver man inte bytarederi. Som vi har hört från transportrådetsgeneraldirektör, är det ekonomiska skäl som ligger bakom byte av rederi. Är detriktigt aft det finns några sådana skäl, kommunikationsministern? AnL 20GUNHILD BÖLANDER (c): Färjetrafiken mellan och fastlandetär unik i alla avseenden: brist på alternativ, brist på jämförelser medexempelvis vägar och järnvägar samt extrema säsongsvariafioner i vad gällertransporter, saknar samverkansmöjlighefer exempelvis beträffande del av offentlig och kommersiell service samt arbetsmarknad genomdagpendling. Gotlandstrafiken spänner över flera politikområden - regional-,fördelnings-, närings- och trafikpolitik. Skulle beslut inom dessa politikområden fåft det genomslagsom avsetts så hade i transportrådets hantering av Goflandstrafiken SIND:sutredning bättre beaktats. Industridepartementet gjorde enutredning om det gotländska näringslivet som kallades Avstamp , där manpoängterade att kommunikationerna var def mest betydelsefulla av allt arbetesom görs från regeringens sida gentemot . Om man inrättade en kommitté eller motsvarande inom ellerdirekt under menar jag aft de gotländskaintressenterna på ett bättre sätt skulle kunna få delta i beredningen avtrafikens långsiktiga uppläggning, inkl. kostnadsfrågor. Detta skulle ersätta iefterhand återkommande samråd - för jag menar att det är vad det handlar om.Alldeles oavsett vad som händer med juristgruppen så är en långsiktigplanering av vår trafik det viktigaste. De gotländska representanterna har intehaft något inflytande i reell bemärkelse, utan def har alltså varit ett iefterhand återkommande samråd om turlistor, tidtabeller osv. Def system som har funnits ger ingenlångsiktighet och leder inte fram fill ömsesidig acceptans och förståelse avdessa frågor som rör vår trafik. Därför är det absolut nödvändigt, inte minstför turismens skull, att man fattar långsiktiga beslut avseende kapacitet,taxor, tidtabeller och distanser. Jag vill upprepa min fråga: Är regeringen beredd att vägain dessa faktorer och lyssna på gotlänningarna - de direkt berörda - vid denfortsatta handläggningenav Goflandstrafiken, alldeles oavsett vad som händer just ju? AnL 21 (): . Statsrådet kan nog inte i den fråga jagställde för en fid sedan och i vad jag har sagt här hitta någonting somvisar att vi i motsätter oss aft man undersöker nya vägar att lösaGotlandsfrafi-kens problem, eller att vi skulle motsätta oss en konkurrens pålinjen -tvärtom! Men vad jag har velat betona är att man i ett nyttavtal, som man ju ändå nu förhandlar om, måste beakta de problem som jag harpekat på när det gäller Gotlandstrafiken, att man infe utgår från nuvarandetidtabeller och resandeströmmar, eftersom man ju på många punkter har försämrattrafiken väsentligt. , som är en så viktig året-runt-hamn urnäringslivssynpunkf, och , som innebär en betydelsefull turistlinje påsommaren, har tidtabeller som på många håll inte anses vara de som skullege den största resandefrekvensen. Def får inte bli så, att Goflandstrafiken drabbasav vad som kallas SJ-syndromef, aft det blir försämrade förutsättningar, somger ett minskat resande - och att detta tas till intäkt för ytterligareförändringar. Därför vill jag fråga statsrådet : beredd att i de förhandlingar som förs nu och i den tidtabells- ochtonnageöversyn som kommer att göras i samband med ett nytt avtal ta hånsyn fillde frågor som jag har tagit upp här ? Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken Till vill jag sägaaff min förhoppning är aft def inte skall vara regeringen som sitter och idetalj bestämmer tidtabellerna för Goflandstrafiken, Däremot tycker jagnaturligtvis att den som skall göra det skall ta hänsyn till defaktorer som här har nämnts, vare sig det nu är transportrådet söm skall göradetta arbete eller om def blir ett samråd med t, ex. kommun ochmyndigheterna på , som är inne på - jag vet inte exakthur detta kommer att utformas, Def är fråga om faktorer som har betydelse förturismen, som utan tvivel är en oerhört viktig näring för del. Men jag vill också säga fill affjag aldrig har uppfattat def så, att har motsatt sig - def kan manrimligen inte ha gjort efter att ha lämnat in denna mofion - att det blir ökadkonkurrens. Jag anförde bara detta om konkurrensen som ett exempel på denkrifik som har förekommit här. Jag fick intrycket att inte varmedveten om detta eftersom han kunde ställa sådana frågor som han riktade fillmig, Def är alltså inte en riktig slutsats som regeringen inte tycker öm Gotlandsbolagef. Regeringen tycker intenågonting vare sig för eller emot Gotlandsbolaget, Men det är uppenbart att mani ett flertal borgerliga riksdagsmotioner har framfört mycket hård krifik motGoflandsbolaget och den hittillsvarande trafiken och frafikuppläggningen. Det är väl inte konstigt om detta har utgjort en bakgrundoch att man, när man nu skulle förhandla fram ett nytt avtal, har beaktatkritiken och försökt hitta andra lösningar. Då blir emellertid och Om det nya avtalet om Gotlandstrafiken undrarängsligt; Vad skall hända nu? Men def kan inte vara någon överraskning attframförs den här typen av kritik kan detta, som jag antydde, leda fillförändringar, och def får man infe bli rädd för. Vi skall dock hoppas - och utgå ifrån - aft om det nu blirett annat rederi som får ansvaret, så bygger avtalet på de förutsättningar somhar angetts i riksdagsbeslut och i de anvisningar som har funnits förTransportrådet när def gäller de grundläggande villkoren för att upprätta ettnytt avtal. Jag hade kanske' haft en viss förståelse för det hela omdet varit någon vpk-are som hade interpellerat, för vpk anser ju att den härtrafiken skall drivas i statlig regi. Men jag tycker det är märkligt aff de somuppträder i debatten är företrädare för de borgerliga parfierna, som eljest ialla sammanhang brukar uttala sig för konkurrens. Och får ni väl, eftersom ni nu är så oroligaför konsekvenserna härvidlag, svara på en fråga som kommer att ställas. Detenda sättet aft få bort oron för alla de konsekvenser som kan följa vore ju attGoflandsbolaget hade monopol på verksamheten. I varje fall har klart deklarerat att hon inte anser att det skall vara någotmonopol. Men skall jag uppfatta saken så, att och anser att det skall vara ett monopol? Om ni inte tycker det, måste detfå bli en del sådana här konsekvenser som ni nu är oroliga för. Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon infe ägde rätt fill ytterligareinlägg. AnL 23JERRY (); Nej, kommunikafionsministern, jag tycker infedet är konstigt-att man vill få till stånd förändringar om det finns kritik motdef tidigare avtalet eller om det finns kritik mot Gotlandsbolaget, Men vad jaghar försökt visa är aft den krifiken i de avseenden som den berörts ikommunikationsministerns svar är obefogad. Givetyis - def behöver jag egentligen inte betona en gångtill - vill det parti jag tillhör ha konkurrens i Gotlandstrafiken: Men denskall vara fri. Jag tycker att vi har ett ansvar att se fill aftsaker och ting får rimliga nationalekonomiska konsekvenser. Jag menar att dettaav olika skäl knappast kan bli förhållandet efter upprättande av ett nyttavtal. skall ju köpa nya fartyg. Gotlandsbolaget harredan fartyg. Det behövs åtminstone två fartyg av samma storlek som det fartygsom nu går under namnet , Det behövs som sagt två sådana fartyg, Visbyvärderas fill 250 milj, kr. Så 400-500 milj, kr, måste fram - det kommer alltså att bli mycket höga kapitalkostnader. Gotlandsbolaget har fått sina fartygtill eft förhållandevis lågt pris, och det är givet att om Gotlandsbolaget fårfortsätta med trafiken blir det infe på långa vägar så höga kapitalkostnader.Den enda skillnaden, om man bortser från kapitalkostnaderna, är att har påstått aft företaget kan administrera trafiken billigare änGotlandsbolaget. Men detta saknar betydelse i sammanhanget, eftersom Goflandsbolagefsadministrationskostnader bara uppgår fill ungefär 15 milj, kr. knappastvara möjligt för aft administrera trafiken billigare änför 10-12 milj, kr. Men jag vill peka just på detta att staten är beredd attavstå från sin del i realisationsvinsten. Det rör sig om 120 milj. kr., och manfrågar sig: Vad kan det bero på att staten är så ivrig att bli av med de härpengarna? För skattebetalarna måste detta framstå som mycket underligt. Jag kaninte låta bli att misstärika att det kanske var en mycket medveten handlingfrån transportrådet ätt handplocka en samarbetspartner som helt saknar erfarenhetav passagerartrafik. , verkställande direktör i ,har ju medgett att det var fransportrådet som tog kontakt med detta rederi ochinte tvärtom. skulle då få en starkare ställning. Det kanske ärdetta man är ute efter. Om privata skolor knutna tiUsekten ord AnL 24 (): Varken jag eller har krävt aftGotlandsbolagef skall ha monopol på denna trafik. Det tror jag inte attstatsrådet kan utläsa någonstans. Vad jag har velat förmedla i min interpellation är den orosom nian har känt inför förändringen på grund av att man infe har fått någonsom helst information om vad det nya principavtalet innebär - vad det får förkonsekvenser för dé anställda, och vilka kringeffekter som Goflandsbolagefsverksamhet har medfört för det gotländska näringslivet. Efter litet mer än en månad, då många frågetecken harsafts, kvarstår många oklarheter, eller alla, skulle jag vilja säga. Vi vetnämligen fortfarande ingenting om vad avtalet innehåller. Det är naturligtvisdenna ovisshet som är anledningen till att det har blivit en sådan härdiskussion. Det är inte underligt med tanke på den totaleffekt som dennaförändring kommer att medföra, och har ju en mycket bräckligarbetsmarknad. Det är främst dessa synpunkter som jag har velat få fram i dettasammanhang. Statsrådets senaste inlägg vill jag tolka på ett sådantsätt att man i regeringen är beredd att i varje fall fundera på en särskildkommitté. Det hälsar jag med tillfredsställelse, eftersom transportrådet i sinmyndighetsutövning infe har något ansvar för regionalpolitiska bedömningar, ensak som är så vikfig vid denna handläggning. Om det kommer att bli på dettasätt är def eft positivt medgivande i denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 6 8Svar på interpellation 1986/87:146 om privata skolor knutna till sekten ' har beskrivit den undervisningsom enligt hans uppfattning bedrivs vid sekten ords skolor och frågatmig om sådan undervisning kan anses förenlig med det svenska skolväsendetsgrundvärderingar och mål. har vidare frågat mig om regeringenämnar lämna tillstånd till upprättande av skolor på den grund som Livets ord.representerar. Om privata skolor knutna tiUsekten ord Enligt 9 kap. 1 8 skollagen (1985:1100) får vanligskolplikt fullgöras i en fristående skola, om skolan är godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans utbildning gerkunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Kravet på att den fristående skolans undervisning skall geväsentligen samma kunskaper och färdigheter som innebär aft baskunskaperoch basfärdigheter och def som i övrigt utgör obligatoriskt lärostoff igriindskolan förmedlas i den fristående skolan. Men def räcker inte med detta. Enligt mål och riktlinjer i läroplan skallskolans verksamhet präglas av de grundläggande värderingar och demokrati,tolerans, jämlikhet m. m. på vilka det svenska samhället bygger. Det ärsjälvklart att samma krav måste ställas på fristående skolor. För att enfristående skola skall kunna godkännas för skolpliktens fullgörande måste skolani sin undervisning och övriga verksamhet omfatta de grundläggande värderingaroch de riktlinjer för fostran och utveckling som anges i målen för . I handläggs ettöverklagningsär-ende angående godkännande av Livets Ords Kristna Skola iUppsala. Uppfattningarna har i hög grad varit delade om denna skola lever upptill de villkor som ställs i skollagen. Jag har ansett det angeläget att ettbeslut grundas på ett så rikhaltigt underlag som möjligt och har därför den 18december 1986 gett professor i uppdrag att kompletterabeslutsunderlaget med ett sakkunnigutlåtande. skall lämnaunderlag för en prövning om ett godkännande av Livets Ords Kristna Skola iUppsala är förenligt med bestämmelserna i skollagen. Uppdraget skall varaslutfört . Regeringenkommer därefter att fa ställning i överklagningsärendef. AnL 26JÖRN (vpk): Jag tackar för svaret. Jag skall här intevidare kommentera själva det löpande fillsfåndsärendet. I stället skall jag taupp den principiella sidan. Oavsett inställning till privata skolor råder en bredenighet i vårt land om mål och villkor för skolundervisning i . De ungaskall fostras fill demokrater, fill respekt för dem som tänker annorlunda, tillett öppet och mångsidigt synsätt gentemot omvärlden. En kunskap som förmedlasskall vara sakligt grundad, och själva kunskapsprocessen skall hjälpa eleventill självständighet och kritiskt omdöme. Även om detta är generellt formaderiktlinjer, står det klart att det någonstans alltid finns en gräns utanförvilken en skolas ideologi eller lärometoder kommer i uppenbar motsättning motriktlinjerna och därför inte skall godkännas som parallell fill den allmännaskolan. Var går denna gräns? En regering måste ha en åsikt i denna fråga, såäven vi som lagstiftar. Stämmer def t. ex. med toleransen inför oliktänkande ombarnen vid en lektion skall låta en gryta med tändväska brinna och symboliserahelveteselden, varefter elever uppmanas rita ansikten på kartongark som sedanskall kastas i elden? Observera att det inte är ark med namn påsynder utan synder som symboliserar de mänskliga ansikten som skall brännas.Man frågar sig: Vilka aktuella och historiska situationer är det som barnenskall associera fill? Vilka syndiga människor är det som barnen skall lära sigatt kasta i elden? Det är bl. a. de som kallas avgudadyrkare, definierade somde som tillber något annat än . Det är också homosexuella, kollektivt ochutan några medgivanden av individuella undantag. Om homosexuella säger material att "homosexualitet är någonting avskyvärt i ögon. Deffinns en plats för personer i den brinnande sjön som gör dessa avskyvärda sakeroch inte ber om förlåtelse." Hur stämmer det med riktlinjerna när sådana synsättpredikas i ett läromaterial? Är det verkligen realisfiskf aft tro att det intekommer fram om man anordnar skolundervisning på basis av sådana synsätt ochsådan åskådning? För mig är det uppenbart att detta på det grövsta stider motvad vi kallar grunderna för svenskt skolväsende. Vad skall man säga när sammasamfund i sin undervisning lär ut att t. ex. fördömelse, fruktan, sjukdom ochfattigdom är verk av ? Vad slags inställning till sjuka eller fattigamänniskor inger man barnen? Hur skall barnen uppfatta det när man iläromaterialet liknar själv vid en krympling? Vad sker i barnens sinnennär läraren visar upp löständer och kryckor som symboler för och hansmaktlöshet inför ? Det är för alla uppenbart att detta strider mot vad somär svensk skolundervisnings avsikt och mening. Hur står det till med pedagogiken i detta läromaterialfrån Livefs ord? Vad ställer man för frågor fill barn om den kristna tron? Jo,hör: Var fanns de troende församlade på ? Svar: i övre salen. Hurmånga fylldes med den ? Svar: 120, Vad föll från Sauls ögon? Från vilket land var hovmannen som talade med? Svar: ,Vilket yrke hade mannen på vars hus såg syner? Svar: garvare. Man frågar sig: Vad är detta för undervisning? En primitivsammanhangslös läro- och förhörsmetod som gör def omöjligt' för barnen att fånågra egentliga begrepp om vad det hela rör sig om, I de frågeformulär som jagrefererat till finns ingenfing som ger kunskap och ingenting som förklarar denreligiösa innebörden av händelserna eller vad dessa säger om den kristna tronoch dess väsen. Frågorna behandlar ytligt episoder i , menavlägsnar sig fullständigt från deras innebord, symbolik och sammanhang. Alltvad kristendom heter är egentligen fullständigt bortabstraherat ochfragmenfiserat. Hur skall alltså en så underhaltig typ av lektion kunna ge barnoch ungdomar en grund för eget sökande och förståelse för historiskasituafioner eller innersta budskap? Uppenbart strider detta motelementära krav på kunskapsprocessens utformning, och sådant skall inte samhälletgodkänna såsom varande skolundervisning. Man måste ha en mening om dessa ting,en grund för att dra gränser för vad som skall stödjas med allmänna medel, vadsom skall få utge sig för aft vara undervisning i den allmänna grundskolansställe. Man måste fa ställning och inte fly undan ansvaret för denna de ungasdemokratiska fostran. Om privata skolor knutna tiUsekten ord AnL 27TORGNY (): Det är naturligtvis en mycket viktig frågasom har tagit upp i sin interpellation till kulturministern,gäller Omprivata skolor knutna tUl sekten ord infe om privata skoloröver huvud taget skall tillåtas eller inte. Den gäller inte heller om och ivilken utsträckning kristna skolor skall tillåtas i vårt land, för i den frågankan vi naturligtvis ha olika uppfattning utifrån olika politisk eller religiössyn, och det finns naturligtvis en stor spännvidd beträffande synen på hurmycket man skall tillgodose behovet av privata skolor. Detsom jag har tagit fasta på när jag har läst interpellationen är den oerhörtviktiga frågan om hurden demokratiska och humana människosynen ochsamhällssynen kommer till uttryck i skolsystemet. Det är givet att såväl denallmänna skolan som den privata skolan kan lyckas mer eller mindre väl i sinsträvan aff förverkliga dessa mål. Men oavsett hur man lyckas uppnå dessa målmåste alla skolor verka ufifrån den avsikten och med den inriktningen attfrämja en demokratisk och human människosyn, så att eleverna på det sättet kanmöta vuxenvärlden. Dådenna fråga debatterats tidigare i denna kammare har detta av vissa talare såtill den milda grad misstolkats aft man sett det som ett ifrågasättande avvarje privat skola, ett angrepp på hela tanken på privata skolor. Attnu ifrågasätta Livets ords skola innebär inte, det vill jag slå fast, att gå tillangrepp mot allt vad kristna skolor heter, även om jag kanske personligen ärganska skeptisk mot en del av dem. Vi kan som sagt ha olika uppfattningar. Allaskolor - såväl allmänna som privata - måste ändå underställas de krav som finnsom att främja en demokratisk och human människosyn. Jag kan inte utifrånkristen synpunkt se någon motsättning i det. Även skolor med kristna förteckenmåste ställas inför samma krav som andra skolor. Jag tycker inte attorganisafionen Livets ord har kunnat påvisa att man accepterar de krav somställs, och det skulle vara synnerligen olyckligt orn Livets ord fingemöjlighet att driva en skola i . Ett nej till Livets ords skola skulleinte innebära ett nej fill kristna skolor över huvud taget. Ävenom man av olika skäl naturligtvis kan olika syn på den här frägan börregeringen ändå vara ytterst försiktig, innan den går med på att tillåta denhär skolan. Jag skulle vilja ställa en fråga till kulturministern. Det kommerju in ett moment av frihetsdebatt i bilden. Det gäller föräldrarnas frihet. Deflåter sig ju sägas att föräldrarna skall ha frihet att sätta sina barn i enskola där de vill ha sina barn. Men i detta ligger också ett problem. Lvårtsamhälle fillåter vi ju inte att föräldrarna agar sina barn. Det måste ocksåfinnas en frihet för barnen. Jag är medveten om det stora problem som finns närdet gäller föräldrafriheten kontra barnens frihet, men jag skulle uppskatta omstatsrådet ändå ville kommentera detta. Det som tog upp i sininterpellation och även i sitt anförande visar nämligen att det är en form avandlig tortyr gentemot barnen som Livets ords organisafion utövar. AnL 28 Statsrådet : Jag inleder med att knyta an fill avslutning, där hanpåpekar att en regering måste ta ansvar för och våga ge besked om sin syn på enverksamhet som har så diskutabla inslag som hävdar att Livetsords skola har. Påden punkten tycker jag att har rätt. Det är alldeles självklartatt en regering måste kunna.ge besked om och ta ansvar för en sådanskolverksamhet. Men låt mig bara påpeka - och det är faktiskt viktigt för den debatt det härgäller - att de exempel som gav på ceremonier, arrangemang medhelvetes eldar och diskutabla inslag i gudstjänst och söndagsskola som skulleförekomma i skolan inte är något som har redovisats till vare sig mig ellerdepartementet. Jag förmodar att har varit i skolan, och om hankan belägga att man där bedriver undervisning i sådana former, då råder detnaturUgfvis inget tvivel om annat än ätt skolan inte får något tillstånd. Meningen har kunnat belägga detta för deparfementeL I själva verket har skolaninför departementet hävdat - och vi har inte funnit något som talar mot det -att man använder läromedel, dvs. samma läromedel som används i denobligatoriska skolan. Mot bakgrund av det som har sagts om Livets ord har jagändå tyckt att det fanns anledning att det skaffa sig ytterligare kunskap, ochjag har därför bett professor att göra en särskild granskningav skolan för att pröva om den, mot bakgrund av de extrema tankegångar somsekten företräder, upprätthåller en undervisning som stämmer överens med läroplanen. Då kommer jag in på detsom sade. Detär ajltså inte huvudmannens karaktär som prövas, utan det är skolansverksamhet. Skolans lärare har behörighet att tjänstgöra som lärare. Skolanhävdar att undervisningen följer läroplanen, och de som hitfills har inspekteratskolan har inte kunnat finna någonting annat. Då kommer vi allra sist in på enviktig frågeställning som naturligtvis vidgar perspekfivet: Vilken rätt harbarnen i förhållande fill föräldrarna? Vems frihet gäller? Påden punkten kan jag konstatera att vi som land har biträtt eiiropeiska konventioner som klargör att föräldrar har rätt att organisera undervisning för sina barn på det sätt de önskar. Det finns alltså en grundläggande princip. Jag kan tycka att det är angeläget att hävda att barnens rätt måste vara viktigare. hade jag en diskussion med en företrädare för en som med emfas framhöll; Barnen är ju ändå föräldrarnas! Gentemot denne rektor kunde jag då mycket bestämt säga att vårt synsätt skilde sig, eftersom jag aldrig har betraktat barn som föräldrarnas egendom. Jag tycker aft barnens rätt och barnens frihet måste respekteras. Men att vi i långa stycken måste finna oss i att föräldrarna, naturligtvis som ombud för barnen, har rätt att representera dem kan man inte komma ifrån. Föräldrar na måste naturligtvis i det stycket ha ett visst tolkningsföreträde. Man kan inte utan vidare förutsätta att en lärare, en rektor eller en myndighetsföreträ dare automatiskt tar över och representerar barnen i fråga om deras rättigheter gentemot föräldrarna. Problemet är alltså komplicerat.