prot · GA0942 · 1986-12-31 00:00:00 — har frågat mig om vilkenkartläggning som har skett av de fartyg som har haft asbestisolering och vilkaåtgärder som har vidtagits för att sanera dessa. Asbest förekommer som värmeisolering i fartyg. År 1976förbjöds i huvudsak all användning av asbest. Örlogsfartyg som är byggda har inte asbestsom värmeisolering. påbörjade chefen för marinen eninventering av asbestförekomst på örlogsfartyg. Inventeringen är nu genomförd.Samtidigt gjordes kontrollmätningar av förekomsten av asbestdamm. Det hardärvid konstaterats att de hygieniska gränsvärdena inte har överskridits. Sanering av asbest har påbörjats beträffandekustartilleriets fartyg, och beslut om åtgärder för flottan kommer att fattas . Saneringen beräknas vara klar . Åtgärdsprogrammet har godtagits av tillsynsmyndigheternaoch av parterna i fartygsmiljönämnden där centrala värnpliktsrådingår. AnL 69 (): Först vill jag tacka försvarsministern för svaret. Det är bra att en inventering sker av fartyg medasbestisolering och att man nu sätter in åtgärder för att sanera dessa fartyg.Av svaret framgår att-kontrollmätningar skett och att uppmätta värden inteöverskridit det tillåtna. är det emellertid så att enbart en mätning har skettper fartyg sedan kontrollen påbörjades . Nej, detta är inte helt korrekt -på vissa fartyg har kontrollmätningar skett efter utförda reparationer, enligtinformationer jag fått. Kontrollmätningarna har gjorts av Statshälsan, varsresurser bara räckt till denna enda mätning. Efter vad jag förstått finns det en viss oro bland devärnpliktiga befäl som vistas och bor på fartyg med asbestisolering över riskenatt andas in de skadliga asbestfibrerna, som vi vet kan leda till bl. Besättningarnavet inte heller säkert vilka fartyg som har asbestisolering. Om förvaringen av vapen m. m. i militära förråd Alla ärnämligen inte ordentligt märkta. Oron beror också på att den isolering somtäcker asbesten lätt tycks gå sönder. Reparationer utförs inte heller alltidomedelbart när skadan uppstår. Exempelvis vid skjutning kan höga halteruppträda, beroende på att asbest förekommer i närheten av pjäsen. Med anledning av den oro som framförts till mig vill jagställa en följdfråga: Är försvarsministern beredd att verka för atttotalmärkning sker av de båtar som har asbesfisolering och för att tätaremätkontroller sker? För detta fordras, såvitt jag förstår, ökade resurser tillStatshälsan. Överläggningen var härmed avslutad. 21 8 Svar på frågorna 1986/87:214 och 216 om förvaringenav vapen m. m. i militära förråd AnL 70 Försvarsminister : har frågat mig vad jag avser attvidta för åtgärder för att förvaring av vapen och utrustning imobiliseringsförråd skall ske betryggande. har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att göra förvaringen av vapen, ammunition ochannan utrustning säkrare. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Frågorna är ställda mot bakgrund av sprängningen avammunitionsförrådet i . Det är naturligt att denna händelse tilldrar siguppmärksamhet, inte bara i massmedia utan också här i . Inbrott ieller sabotage mot militära vapen- och ammunitionsförråd, och förlusten avdenna typ av materiel, kan inte tolereras. För att nå en hög säkerhet vid en mobilisering avförsvarsmakten har vi valt att lagra vapen, ammunition och annan utrustning imobiliseringsförråd som ligger spridda i hela landet. Detta har medfört attrisken för inbrott i eller sabotage mot enstaka förråd inte har kunnatelimineras helt. Möjliga åtgärder är, på kort sikt och med nu tillgängligaresurser, främst en ökad tillsyn av befintliga förråd. Jag har inhämtat att deansvariga myndigheterna vidtar sådana åtgärder. Åtgärder som ger ett fullständigtskydd är mycket tids- och resurskrävande. Endast begränsade resurser härför äravdelade i överbefälhavarens planer. Jag avser att begära ett kompletterandeunderlag i denna fråga från överbefälhavaren och räknar med att regeringensställningstaganden kommer att redovisas i försvarsbeslutspropositionen i mars1987. AnL 71GÖREL (): Jag tackar för svaret. Jag tänker ta upp två aspekter på problemen: Var hamnarvapnen och hur snabbt kan förråden förbättras? Vilka är kostnaderna och därmedeffekterna för försvaret? har ett mycket :itort antal inbrott sketti vapenförråd, ca 300 . Det är pistoler och gevär, k-pistar,automatgevär, kulsprutor och granatgevär, handgranater, sprängdeg,sprängpatroner och stubintråd - 15 000sprängämnesladdningar och 100 000 sprängkapslar. Svensk vapenmateriel har hittats i samband medterrorakfioner i . Detta är allvarligt, och det framgår ju av svaretatt även försvarsministern anser det. Stulna svenska vapen används vid brott avskilda slag och säljs tydligen på en svart internationell marknad. Det finns gamla, svårbevakade - så att sägainbrottsvänliga - förråd och nya, bättre skyddade med andra lagringsmetoder. Ivilken takt, försvarsministern, kan de gamla förråden förbättras och ersättas? Sprängningen av kostar ca 20 milj. kr.Inbrott och stölder kostar åtskilliga miljoner. Därtill kommer kostnader förförnyelse av vapenförråd och för skärpta bevaknings- och förvaringsregler. Dettar tid att förnya materielen. Hemvärnet har länge beklagat sig över att ha otillräckligtmed materiel och omodern utrustning. Utrustningen skall dock förbättrassuccessivt. De värnpliktiga får av besparingsskäl prova skarpa vapen bara engång . Hur återverkar svinnet i förråden och kostnaderna förförnyelse av utrustning och för försening på våra värnpliktigas och hemvärnetsutrustning? Kan det bli så, försvarsministern, att vi inte hinner eller inte fårråd att förnya utrustningen och att vi - om något händer - tvingas skicka uteliten av våra unga män med för dålig utrustning? Prot.1986/87:42, 4decemb.er,1986 Om förvaringen av , vapen m. m. i militära förråd AnL 72YLVA (): Jag tackar försvarsministern för svaret. Det angrepp mot mobiliseringsförrådet i sominträffade för någon tid sedan är ju bara ett av många inbrott ochinbrottsförsök i våra militära förråd: Att inbrottet har blivit såuppmärksammat beror ju bara på att det orsakade en så kraftig explosion att detmesta av omgivningen blåstes bort, I finns ca 3 000 mobiliseringsförråd utplacerade,av förklarliga skäl långt från bebyggelse. Jag inser att det inte är möjligtatt ha vakter utplacerade överallt. Men någon form av bevakning måste man väländå kunna åstadkomma. Varför finns det t, ex, inte TV- eller signalbevakninginne i förråden för att tjuvar eller sabotörer åtminstone inte skall kunnaarbeta ostört hur länge som helst? Är verkligen konstruktionen av förråden den bästa, ellerkan en annan typ av konstruktion bättre stå emot inbrottsförsök? nämnt svårigheterna med att svenska vapen är på drift över hela , Förutom mobiliseringsförråden finns det nästan lika mångaammunitionsförråd med attraktivt innehåll. Försvarsexperter hävdar att denallra efter ett fientligt angrepp på är av utomordentligtstor betydelse för våra möjligheter att försvara oss. De mobiliserades förmågaatt fullgöra sina uppgifter blir ju omintetgjord, om förråden är länsade när dekommer dit. Försvarsministern säger att ansvariga myndigheter vidtaråtgärder för att öka tillsynen. Då vill jag fråga: När kommer den här tillsynenatt så att säga träda i kraft, och gäller det alla förråd? Nog måste det välvara billigare att bevaka förråden än att ta de förluster som inbrottenfaktiskt orsakar. protokoll 1986187:42 - 43 Prot.1986/87:42 i Om trafiken rried långtradarlastbilar från Låt mig först understryka att ,och jag har precis samma intresse - att skapa största möjligasäkerhet kring våra mobiliseringsställen och mobiliseringsförråd. I detsammanhanget råder inga delade meningar. Sedan vill jag återigen framhålla att jag avser att begäraett kompletterande underlag från överbefälhavaren.för att bättre kunna bedömadet här. Jag räknar med att återkomma till under-nästa år medeventuella förslag till åtgärder. AnL 74 (): Som sade är länsade förrådinte något bra utgångsläge inför;eventuella orostider. Situafionen är oroande.Det tyder dagens frågor till försvarsministern på. Jag vill tillägga en fråga. Ser försvarsministern någotsamband mellan stölder i vapenförråd, sprängning och sprängningsförsök - det harvarit ett i -, ubåtar som stryker omkring i skärgården,tavelförsälja-re som registrerar flygvapenpiloter, och långtradare från östmed yrkesmilitärer som förare som antecknar vägars framkomlighet, militäraförråds belägenhet m. m.? En förstärkning av försvarets resurser iflera avseenden tycks för mig vara en mycket akut angelägenhet. 75 (): Försvarsexperterna säger att är denfidsgräns under vilken måste mobilisera för att kunna klara ettfientligt anfall och någorlunda kunna klara säkerheten. Jag tycker det ärangeläget att få några synpunkter på hur förråden skallkunna bevakas bättre. Det måste ju vara bättre ekonomi - bättre utnyttjaderesurser - att lägga någonting på bevakningen än att ta de stora förluster somvapeninbrotten innebär. Överläggningen var härmed avslutad. 228 Svar på frågorna 1986/87:217 och 232 om trafiken med långtradarlastbilarfrån har frågat vilka åtgärder jagavser att vidta beträffande trafiken med ryska och östtyska långtradarlastbilari , . har frågat vilka åtgärder jag har vidtagiteller har för avsikt att vidta med anledning av sådan trafik, frånSovjetunionen och andra östländer. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Låt mig först slå fast att är ett öppet samhälle ivilket utlänningar i princip har samma rätt som svenskar att röra sig fritt. Självfalletmåste vi dock skydda uppgifter som rör förhållanden, vars uppenbarandeför främniande makt kan medföra rnen för rikets försvar. Det innebär att vi genom särskilda åtgärder skyddar objekt söm är av betydelse' för totalförsvaret eller för rikets säkerhet i övrigt. '"' Vidare finns inom delar av landet som är särskilt viktigaur försvarssyn punkt s.k. skyddsområden, till vilka utlänningar irite har fritt tillträde. Tillsynen av att obehörigt tillträde inte sker ligger i första hand på polisen söm för övrigt också ansvarar för att spioneri öch olovlig underrättelseve'fk- sämhet inte bedrivs i landet. Försvaret å sin sida ansvarar för déri direkta' bevakningen och tillsynen av sina anläggningar. .' Bestämmelserna om militära skyddsområden har settsöver av' utredningen om tillträdesskydd (SOU 1986:7). Utredningens förslag bereds i . Under utredningens fortsatta arbete' övervägs vissa frågor som rör det närmare skyddet av områden sorn är av betydelse för rikets försvar. ' Några särskilda åtgärder från regeringens sida mot justutländska lastbilar anser jag inte påkallade. 1986/87:42: 4aecenlt)éri986'' Oin trafiken rried lärig-tradarlastbilar frän' AnL 77GUDRUN (): Jag tackar försvarsministern för svaret.Svaret lugnar mijg emellertid inte ett enda dugg, utan tvärtom. Ett kort panorama på stora tidningsrubriker - bara underde allra : "Mobförrådkartläggs från lastbil." "Östlastbilarpå spaningsturer." "Hemligamilitära anläggningar kartläggs." "200fordon från öst." "Derullande spionskeppen." "Sovjetchaufförvar pansarchef." Ett kortcitat ur en artikel: ", , observerades ensovjetisk långtradare på från Stockholmshållet. Den tog av från Europavägenoch körde småvägar upp mot Bergslagen. Efter sex timmars kringirrande påsmåvägar stannade lastbilen på en plats som skiljs av ett skogsparti från ettområde, där militära skjutövningar pågick. Det var inte en vanlig skjutning med skarp ammunition,utan övningar med robotar. Den sovjetiska långtradaren stod inom bekvämtsignalspaningsavstånd." Det finns, herr försvarsminister, många vittnesbörd omliknande iakttagelser. Det här är inga påståenden avsedda att skada regeringenutan uttryck för en stor oro. Vi är självfallet rädda om vårt land. Det är häpnadsväckande att den detaljerade kartläggning avSverige som med all sannolikhet sker av främmande makt får fortgå framförögonen på svenska säkerhetspolisen, svenska försvaret och . Svenskafolket frågar sig : - Vågar inteSverige stoppa verksamheten? - Har vi intekapacitet att stoppa den? - Hindras vi avlagar, som i så fall behöver ses över? - Vill vi barainte bråka med en stormakt - är det därför vi blundar medvetet och är tysta? Om försvarsbered-., skapen : Är svenskarnas farhågor riktiga? Ärdet så illa som jag befarar? Det är det tydligen, eftersom försvarsministerninte tänker vidta några åtgärder, AnL 78 (): Jag ber i likhet med att få hälsaförsvarsministern välkornmen hem till . Vi har kunnat följaresan, och många har kanske känt litet oro med tanke på de krigshandlingar somförsiggår i det aktuella området - en oro som vi också har anledning att kännaför våra, FN-soldater där, Jagrackar för svaret, men jag är liksom över det, "Några, särskilda åtgärder från regeringens sida motjust utländska lastbilar anser jag inte påkallade," Dettasäger försvarsministern i sitt svar, - Men min fråga gäller inte utländskalastbilar i allmänhet! Det är sovjetiska lastbilar och långtradare som utanlast färdas genom , ofta en, två eller kanske t, o, m, . Deåker omkring på vägar som uppenbarligen inte är transportvägar. Det förekommeratt de ofta stannar till vid militära förråd. Besättningarna går ut medbärkorgar ibland, och vid militära övningar förekommer det att sådanalångtradare står parkerade från exempelvis enpansarbrigadstab. Jag har fått väldigt många vittnesuppgifter om dennamycket oroväckande verksamhet. Och jag kan inte se att utredningen omtillträdesskydd berör dessa problem vad gäller rikets säkerhet. Jag vill fråga: Har försvarsministern tagit del av artiklar? Har försvarsministern tagit del av tullkriminalens förslagtill motåtgärder? Det kan inte vara rimligt att denna trafik skall fortsättautan att vi inför sådana regler som också gäller svenska bilar i och öststaternai övrigt. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 8Svar på fråga 1986/87:218 om försvarsberedskapen AnL 79 Försvarsminister : har frågat om det säkerhetspolidskaläget nu blivit sådant att vi kan ge avkall pä vår beredskap genom att ställain repetitionsövningarna . Bakgrundentill regeringens åtgärd är följande. Sedan överbefälhavarens programplan överlämnades har det visat sig att den vilar på osäkra kostnadsberäkningar.Överbefälhavaren har därför på regeringens uppdrag redovisat en revideradprogramplan, som visar bl. a, att armén skulle föra med sig en ekonomisk bristpå ca 500 milj, kr, in samt att enomfördelning av medel från materielområdet tillutbildningsverksamheten om ca 100 milj, kr,/år är nödvändig. Inom marinen ärsituationen densamma fast problemen är av mindre omfattning. Reduceringar imaterielanskaffning och repetitionsutbildning är nödvändiga. Det säkerhetspolitiska läget har inte förändrats så att vikan ge avkall på vår beredskap och krigsorganisationsförmåga. De av regeringenbeslutade åtgärderna torde inte heller i någon avgörande grad få sådanaeffekter. Jag har för avsikt att års försvarsbeslut läggafram förslag om att förbättra utbildningen inom framför allt armén, I sambandhärmed är det också nödvändigt att snabbt klarlägga hur arméns helautbildningssystem bör se ut för att utbildningsresultaten skall blitillräckligt bra. Regeringens nu planerade åtgärder syftar till att hårtsanera ekonomin. Nedskärningarna är beklagliga men nödvändiga för attförsvarsmakten skall gå in med så litetekonomiskt underskott som möjligt. AnL 80 (): Jag tackar försvarsministern för svaret. De problem som försvarsministern redovisar är väl kända.Vi i har tidigt påtalat problemen, och en bidragande orsak till attekonomin inte är den bästa är, som jag säger i min fråga, en uteblivenkompensation för inflation under gångna år. Jag hälsar med tillfredsställelse det försvarsministernsäger om en översyn av utbildningsprogrammet. Det tycks dock råda delademeningar just nu om hur man bör lösa problemen och om betydelsen av de åtgärdersom vidtas. Att, som regeringen gjort, inställa repetitionsutbildningen och juni anser jag vara mycket diskutabelt. Med dagens utbildningstider ärdet självklart att krigsförbanden skall fullfölja sin utbildning genomrepetitionsövning. Hela vår planläggning bygger också på att förbanden skallkunna fungera efter en eventuell mobilisering. Eftersom försvarsministern - det framgår av svaret - inteanser att det uppstått någon förändring i det säkerhetspolitiska läget, tycksdet finnas bedömningar som avviker frän de gängse antagna vad gäller förbandensmöjligheter att fungera. Försvarsministern tycks anse att repetitionsutbildningeninte behövs. Det är anmärkningsvärt, men det är en uppfattning som jag måsteacceptera även om jag inte delar den. Det bör kanske påpekas att det i detaktuella fallet inte är en försumbar del som drabbas. Det rör sig om entredjedel av den personal som skulle ha övats . Eftersom jag ändå har svårt att tro att försvarsministernanser att detta inte påverkar vår beredskap och vår krigsorganisations förmåga måstemin fråga bli: När planerar försvarsministern att utebliven utbildning skallåterupptas? Sker ingen återupptagning får utbildningen vänta , vilketbetyder att personal finns i fältförbanden utan att övas. Frågan är:När beräknar man återuppta repetitionsutbildningen? AnL 81 Försvarsminister : Herr talman!Svaret på frågan är: . AnL 82KERSTIN (): Jag är tacksam för det svaret somdet motsägs av vad försvarsministern själv sade - att åtgärderna inte iavgörande grad får de 4 protokoll 1986/87:42 - 43 1986/87:42 ; effekter på vår försvarsberedskapsom jag befarat. Jag är i så fall glad att försvarsministern har ändrat sig. Överläggningen var härmed avslutad. 24 8Svar på fråga 1986/87:230 om verksamheten vid i AnL 83 Försvarsminister : har frågat om jag är bereddatt medverka till att importen av stridsselar stoppas och att försvaretfortsätter att lägga ut order till så att jobben kan tryggas. Fråganär ställd med anledning av försvarets köp av stridsselar från utlandet. Reglerna om upphandling av materiel till försvaretsäkerställer att syensk industri kan konkurrera med utländsk industri på likavillkor. Efter vad jag har låtit inhämta bedömde försvaretsmaterielverk att den svenska tillverkaren inte kunde uppfylla de ställda kravenpå stridsselar. AnL 84 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret. Min fråga gällde emellertid också den produktion som redani dag förekommer vid av kläder ät det svenska försvaret. Dettaföretag har varslat 40 kvinnor om uppsägning. Det är beklagligt att försvarsministern inte är beredd atträdda jobben vid . Det är också beklagligt att han inte vill säga omhan är beredd att ändra upphandlingsavtalet för att göra oss oberoende avimport. Stämmer detta verkligen med vår strävan att vara oberoende ochsjälvständiga? Det enda rätta måste väl vara att försvarsministern ser till attdenna industri får fortsätta sin verksamhet genom att han stoppar importen. Industriministern brukar i olika sammanhang tala om skall komma med idéer och projekt. Då måste det vara helt oförsvarbart attandra departement lägger ned industrier eller inskränker på verksamheten.Särskilt gäller detta företag i orter i Bergslagen och dess kringområden. Manmåste fråga sig om det inte finns något samarbete mellan de olikadepartementen. Frågan om stridsselarna berör två företag i län,nämligen ett företag i , som gjorde banden till stridsselarna, och NorselAB i , som gjorde resten och sydde ihop selarna. Enligt uppgifter jagfått importerar vi stridsselar från av alla stater. Om dettastämmer är det skrämmande att det får förekomma. Jobben i län växer intepå träd, och det blir inte bättre om vårt s, k, försvar bär sig åt på dettasätt med försvarsministerns godkännande. Överläggningen var härmed avslutad. 25 8Svar på fråga 1986/87:231 om upprättelse åt vissa internerade under andravärldskriget AnL 85 Försvarsminister : har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att de personer får upprättelse som satt internerade ide s. k, arbetskompanierna under . Frågan om utredningar om omständigheterna kringarbetskompanierna har varit föremål för regeringens prövning, senastden , Regeringen avslog då en framställning från några enskildapersoner om en sådan utredning. Regeringenmofiverade sitt beslut enligt följande: "Besluten att inrätta särskilda enheter förvärnpliktiga som.bedömdes kunna skapa oro genom t, ex, agitatorisk verksamhetvid de reguljära förbanden hade sin bakgrund i då rådande uppfattningar om vadsom utgjorde hot mot landet. Strävandena att hålla utanför krigetsattes före individens rättssäkerhet på grunder som inte skulle ansesgodtagbara i dagens samhälle. Den tillgängliga dokumentationen visar också attkommen-deringen av värnpliktiga till arbetskompanierna i alltför många fallskedde efter bristfälliga utredningar. Det är emellertid inte meningsfullt att nu granskaförhållanden i syfte att få underlag för uttalandenom lämpligheten av vissa åtgärder. Detta gäller särskilt som det måste varapraktiskt omöjligt att efter så pröva om uttagningen av värnpliktigatill arbetskompanierna i det enskilda fallet haft fog för sig utifrån vad somkunde anses rimligt ." Som svar på fråga vill jagsäga att jaginte anser att det finns anledning att göra någon annan bedömning än den somregeringen gjorde vid detta beslut. Om upprättelse åt vissa internerade under , andravärldskriget AnL 86KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka försvarsministern även försvaret på denna fråga. Interneringslägren upprättades som en direkt eftergift åtHitlertyskland, Höga militärer och politiker ville behaga Nazityskland genomsynbara ingrepp mot antinazister. Den statliga makten utnyttjades för dettaändamål. Kommer dessa människor aldrig att få upprättelse, eller när skall defå upprättelse? Det har gått detta hände. Det rör sig ommänniskor som haft ett slags misstankens stämpel och somallfid ställts inför frågan vad de har gjort. Poängen är ju att de inte hargjort något annat än utnyttjat sin demokratiska rätt att ha en polifiskuppfattning. Kvar står att de utan att kunna försvara sig har utsatts för endjupt kränkande behandling, en organiserad diskriminering. Jag förstår att maninte vill röra i detta, för man vill att vi skall glömma bort den här tiden.Men så länge det finns en människa från , och så länge regeringenförvägrar dessa människor upprättelse, kommer den här debatten att leva vidare,för arbetskompanierna, eller interneringslägren som är det rätta namnet, utgören stor, mörk fläck i den svenska historien. Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1986/87:42 4dece'mber'1986 26 8 Svar på fråga 1986/87:212 om handikappanpassadeJärnvägsvagnar AnL 87 Kommunikafionsminister : har frågat mig om hur mångaav de järnvägsvagnar som SJ beställt hos som kommer atthandikappanpassas. Anledningen till fråga är att det i åretstilläggsbudget föreslås att 77 milj, kr, anvisas för tidigareläggning av enbeställning på 40 sittvagnar vid , Jag tycker att det är viktigt att SJ:s personvagnspark kanmoderniseras i snabb takt och bli mer handikappvänlig. Genom förslaget ifilläggsbudgeten kan 40 nya sittvagnar beställas i samband med den pågåendeasbestsaneringen av SJ:s vagnpark. Samtliga nya vagnar kommer aft handikappanpassas heltenligt de bestämmelser som transportrådet utfärdat för handikappanpassning,Alla instegsdörrar kommer att göras särskilt breda och förses med trappsteg,som underlättar på- och avstigningen för de handikappade. Vagnarna kommer ocksåatt ha minst två sittplatser särskilt avsedda för handikappade resenärer ochtoalett med plats för resenärer med en s, k, transportstol. AnL 88BARBRO (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det är bra att vi satsar på den spårbundna trafiken,eftersom detta minskar såväl olycksriskerna på våra vägar som miljöförstöringentill följd av bilavgaser. Anledningen till min fråga är den diskussion somförekommer beträffande kostnaderna för färdtjänsten. vill få nedantalet resor genom att fördyra resandet för de handikappade. Vid en debatt i ämnet "Vad får trafiken kosta? "på Elmia för sedan framförde en moderat riksdagsman att riksfärdtjänstenhar blivit alltför dyr. Genom handikappanpassning av våra järnvägsvagnar skulleresandet underlättas för de handikappade som färdtjänstkostnadernaskulle bli lägre.