prot · GA0936 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett ekologiskt råd har varit verksamt iHälsingland och har yttrat sig i en del lokala frågor. Det består av de treläkarna ten och . Dessa tar nuinitiativet till ett sådant råd på riksbasis. Samhället bör ta upp denna idéoch inrätta ett ekologiskt råd med samma resurser som lagrådet. I propositionen säger statsrådet att det inte är möjligtatt lägga ett så brett perspektiv på hushållningsfrågorna somnaturresurskommittén gjort. Det skulle medföra ett mycket omfattande arbete medöversyn av lagregler och aridra handlingsregler av olika slag. Jag anser attett ekologiskt råd skulle kunna hjälpa oss med det omfattande förändringsarbetesom är nödvändigt. Utskottet har nöjt sig med att ta ett litet steg i rättriktning när man infört begreppet långsiktigt god hushållning och därmed gjortlagen mer långsiktigt inriktad ur helhetssynpunkt än vad som föreslogs ipropositionen. Det kommunala vetot är räddat! Propositionen innebär att regeringen ville försvaga detkommunala vetot. Utskottet föreslår nu besluta att ta bort det styckesom skulle försvaga vetot. Vissa anläggningar får bara komma till stånd närregeringen prövat dem - enligt 136 a § byggnadslagen, och blir det enligt 4 kap. NRL. Men för att regeringen skall kunna ge tillstånd måstekommunfullmäktige ha tillstyrkt att tillstånd lämnas. Kommunen har alltså inte rätt att själva besluta tillåtaen miljöriskabel verksamhet, men regeringen skail inte heller kunna tvinga påkommunen en sådan verksamhet. Andra stycket i 4 kap. 3 § föreslår utskottetskall tas bort. Propositionen ville ge regeringen ett kryphål förverksamheter som måste komma till stånd och som ingen vill ha. Man kanverkligen fråga sig varför vi skall ha sådan verksamhet i gång, som ingen villta konsekvenserna av. När det gäller slutförvar för använt högaktivt avfallfrån kärnkraftverken, som regeringen nämner som exempel, vill jag peka på attvi redan har sådant avfall i vårt land. Trots och vpk:s protester harman fortsatt att producera mer och mer av detta gift, som vi inte vet hur viskall ta hand om: De metoder som presenterats är det ingen som vill pröva iverkligheten. Självfallet borde kärnkraften avbrytas även om det baravar av det skälet. När avfallet emellertid nu finns här måste vi, dvs. vårabarn och barnbarn, ta ansvar för det. Vi kan inte lasta över det på andraländer, som de socialdemokratiska regeringarna gjorde framtill dess att regeringen tillträdde. Beslutet att tvinga en kommun tilldetta är så oerhört att det verkligen bör föregås av noggranni-iksdagsbehandlirig och: inte kunna snabbeslutas av regeringen t. ex. dagenföre midsommar eller , då man brukar passa på att dölja obehagligabeslut. Vetot är alltså räddat, men vi måste fortsätta att bevakadet,-eftersom utskottet räknar med att frågan skall övervägas ytterligare. När det gäller vindkraften har jag svårt att förstå den negativainställning som gér uttryck för. Man brukar ju inte rikta någonkritik mot t. ex. de hundratusentals kraftledningsstolpar som finns i vårtland, också på . vill man helt förbjuda vindkraftsanläggningar påÖland, men vindkraft förstör varken natureller, kultur, om den införs på ettvettigt och miljövänligt sätt, dvs. inte genom att man sätter 1 000kraftverk intill varandra. Vem är det som säger att nian skall göra dét? Från den berörda kommunen på , , finns ettenhälligt uttalande för att man vill ha vindkraft inom kommunen. Man sörjeröver att utredarna vill placera kraftverk just på den bästa åkermarken trotsatt det faktiskt finns lämpligare ställen, riärmare avnämarna, att placera dempå. Vindkraftverk.kan våra barn och barnbarn montera ned, om de inte gillardessa och när dé hittat något ännu bättre - liksom kan ske med väderkvarnarnapå . Det är konstigt att man är så negativ och så sur när detgäller att tala för, vindkraft. Kanske är denna ett påtagligt hot motkärnkraftsetablissemangét. Det är ju svårt att få folk att inte tro påvindkraftens möjligheter när andra länder, t. ex. , bygger för fullt ochexporterar för ca 2 miljarder' kronor . När det gäller vattenkraften är jag glad över att fleraälvar nu har skyddats genom att de räknas upp i naturresurslagen. De fyraorörda Norrlandsälvarna skall inte byggas ut, och några förstudier beträffandedem bör irite ske. Riksdagéris uttalaride fråri står fast. OcksåHylströmmen i , Haverö strömmar i och Nedre Långan i Indalsälvenförs in under naturresufslagen efter det att olika motionér-har bifallits. Det är viktigt att påpeka att många älvar som inte räknasupp och kommer in under naturresurslagen äridå inte kommer att byggas ut.Prövning eriligt vatterilagen skall alltid ske innan en älv får byggas ut!Folkpartiet, centern- och vpk vill föra in Hårkan, Ammerån och Edänge underriaturresurslagen, men vi har tvingats reservera oss därför att majoriteteninte önskat detta. har byggt ut nästan allt vad som finns av levandeforsar och fall. Det är lätt att förstå att det finns en stark bpjjosition motytterligare utbyggnad. Jag yrkar bifall till reservation 12 om att Hårkan skallräddas. När det gäller Ämmerån är utskottsmajoritetensställningstagande obegripligt. En hel bygd ställer upp för att rädda Ammerån.Kommunfullmäktige har enhälligt beslutat att man inte vill ha överledningen avAmmeråns vatten utbyggd. Projektet avstyrks av en hel rad instanser, som SiwPersson här räknade upp. De effektiviseringar för vilka en överledning avAmmeråns vatten förut sades'vara. förutsättningéri har kommit till stånd utanatt Ammefån rörts. Självfallet borde låta Ammerån komma attomfattas av naturresurslagen, så att befolkningen i äntligen kan kännasig lugn för sin älv. Det är också enligt vår uppfattning anmärkningsvärt attsocialdemokraterna villpressa kommunen till ytterligare överläggningar medkraftföretaget, när företrädare för kommunen, ledda av det socialdemokratiskakommunalrådet, vid en uppvaktning i utskottet klart här sagt ifrån att mananser sådana överläggningar meningslösa. tillsammans medsocialdemokraterna ser till att Ammeråns räddning inte säkerställs. Menmoderaterna ställer sig inte bakom socialdemokraternas krav på överläggningarmellan kommun och kraftföretag. yrkar i sin reservation 14 attutskottets hemställan under punkt 36 bör utgå. Jag yrkar bifall till vårreservation 13, som irinebär att Ammerån räddas och förs in i riaturresursla- En lag om hushållning med naturresurser En lag om hushållning med naturresurser Om vår reservatiori 13 inte skulle bifallas, kommerjag att stödja reservation 14 av , som åtminstone inte tvingarkommunen till överläggningar som den inte vill ha. Också Edänge bör ingå i naturresurslagen. Motiven att förain Ljusnan är massiva. Jag yrkar bifall fill reservation 15. Det finns majoritet i utskottet för att föra in älv inaturresurslagen. Endast socialdemokraterna vill lämna älven utanför skyddet.Moderaternas yrkande om avslag på hela naturresurslagen komplicerarvoteringsordningen. Det hänger på om denna älvs räddning avvoteringstekniska skäl förhindras. Jag yrkar bifall till reservafion 19. är ett energirikt land. Den el vi får från redanutbyggda vattenkraftverk, alltså enbart den elen, ger oss mer el perperson än vad västtyskarna får. Vi använder nästan lika mycket energifrån skogsbränslen som från kärnkraft, och vi använder en stor del avkärnkraftselen, trots dess högre kvalitet jämfört med energi frånskogsbränslen, till uppvärmning. kom ca av den kapacitet förelproduktion som finns utbyggd i industrins mottrycksanläggningar och ikommunernas kraftvärmeverk inte till användning. Kapacitet för att producera 7TWh utnyttjades alltså inte. om åren har den använts. Det är i ett sådant läge bisarrt att tala om en ellerannan terawattimme mer eller mindre inom vattenkraften och plåga människor medatt hota att ta deras älvar från dem. Riktvärdet ansågs vara ett riktmärkeenligt en beräkning som gjordes av i slutet av 1970-talet.Det finns ingen anledning att pressa fram exakt denna mängd, om det inte kanåstadkommas utan att någon blir ledsen. En viss vattenkraftsutbyggnad kanfortfarande ske. Vi kan bygga vattenkraftsanläggningar så att alla blir glada.Jag vill gärna exemplifiera med Ore älv, från min egen kommun . Där byggerkommunen och tillsammans ett kraftverk, allmänt applåderat avbygdens folk. Därför kan jag inte gå med på krav att förbjuda allvattenkraftsutbyggnad över . Vi vet inte hur mycket som kommer att varaönskvärt att bygga och hur mycket som kommer att vara kontroversiellt. Dessutomhar vi enligt visst sätt att räkna en kapacitet på el frånvattenkraften. Sammanfattningsvis vill jag anföra att det är viktigt attvissa uppräknade älvar nu skyddas från all utbyggnad. Det vore önskvärt att allkontroversiell vattenkraftsutbyggnad upphörde. De andra energikällorna börockså få del av den begränsade energimarknaden, som är trång , närkärnkraftselen realiseras. Utskottet poängterar vad statsrådet anfört beträffande denfjällnära skogen, nämligen att om skogsbruk skall bedrivas inom dessa områden,bör det ske så att områdenas karaktär inte förändras. Jag har sett storskalig skogsavverkning i närafjällen. Det är ett fruktansvärt ingrepp i naturen. Det hjälpte inte att mansamrått enligt 20 § skogsvårdslagen. De ynkliga trädtrasor som sparats kanknappast bli ett hem för fåglar och djur. Storskogsbrukets utarmande effektkunde klart beskådas i Grunddagsätern. Att påstå att områdets karaktär inteförändrats skulle vara ett dåligt skämt. Om regeringens ord skall följas,kommer det inte mer att vara möjligt att bedriva s. k. rationellt skogsbruk ide fjällnära skogarna. Böndernahar däremot avverkat skog i dessa trakter utan att förändra deraskaraktär.. Det innebär att inte bör besluta om totalstopp, men välrekommendera yttersta restriktivitet när det gäller att tillåtastorskogsbrukets framfart i den fjällnära skogen. AnL 103 () replik: gjorde sig till tolk fören åsikt som innebär att vindkraftverk visst är någonting trevligt ochnågonting som vi bör ha inte minst på . Jag har pekat på i mitt anförandeatt - det betonas också i vår reservation - det resonemang som bådeoppositionen och utskottsskrivningen ger uttryck åt inte går ihop. Vi kan inteha bestämmelser som innebär förbud mot att bygga hus som man säger att man visst kan bygga några hundra vindkraftverk som är . Det går inte ihop. Man måste bestämma sig för endera riktningen. 1 FRP-riktlinjernaoch i miljöskyddslagen sägs ju att är av riksintresse när det gällernatur- och kulturminnesvård. Jag kan svårligen se att vindkraftverk skullekunna placeras på denna unika ö. Störningarna är dokumenterade: buller, störningar förfågelliv och landskapsbild osv. Därför får vi vara mycket försiktiga.Beträffande yttranden över den hittillsvarande utredningen kan jag nämna attLRF har sagt: Placera vindkraftverken på Alvaret. Det tycker jag ärillavarslande. AnL 104 () replik: Man kan utforma vindkraftverken så att deinte bullrar. Man kan bygga dem oerhört vackra. Att det finns väderkvarnar påÖland kanske inte har någonting emot, inte ens om sådanafinns på Alvaret. Jag kan mycket väl tänka mig att det kan finnas skäl attinte tillåta bebyggelse på områden som man vill skydda, därför att bebyggelsekan vara störande. Jag kan också tänka mig att vindkraftverk mycket väl kanfinnas på sådana ställen. Det är inte motsägelsefullt. Vindkraften behöver inteförstöra miljön. Den behöver inte förstöra kulturen. Jag vidhåller att jagtycker det är obegripligt att har denna inställning. Vad säger nit. ex. om de kraftledningsstolpar som finns på ? AnL 105 () replik: hävdar att vindkraftverkenkan bli vackra. Om det vore så väl, vore jag belåten. Men jag kan svårligen seatt betonger eller metalltorn blir vackra, även om man målarblommor på dem. En lag om hushållning med naturresurser AnL 106TORE (vpk): Den föreslagna lagen om hushållning mednaturresurser utgör tillsammans med PBL-förslaget en ny grund för beslut somgäller ianspråktagande av mark- och vattenresurser. kommunisternagör den sammanfattande bedömningen att båda förslagen i sina huvuddrag är bra,men vi har en del invändningar. Frågan omsamhällets ansvar för användningen och vården av naturresur- 9 protokoll 1986/87:36 En lag om hushållning med naturresurser ser har varit uppe i åtskilliga gånger under dethär seklet. Ett bra exempel är debatten i andra kammaren med anledningav en socialdemokratisk motion om skydd av naturresurserna. Det har gällt hursamhället skall kunna bevara och skydda speciella områden med natur- ochkulturvärden från förstörelse. Men det har också gällt samhällets ansvar förhelheten. Det har funnits människor som tidigt förstått att samhällsutvecklingenkan spåra in i banor som sätter hela vår livsmiljö i fara. För att reglera naturresursanvändningen har en radspeciallagar successivt vuxit fram. Många av dessa lagar har haft somsyfte att främja den verksamhet som lagen skall reglera. Vattenlagen skall t.ex. göra en avvägning mellan motsatta intressen vid vattenkraftsutbyggnad.Huvudinnehållet är dock att vattenkraftsutbyggnad skall främjas. Lagarnas konstruktion har varit ett av uttrycken för densektorisering som präglar vårt samhälle. Sektoriseringen och specialiseringenhar bidragit till den enorma tekniska och materiella utvecklingen. Varje sektorhar så långt möjligt bortsett från negativa effekter som berört andra sektorer. Lagen om hushållning med naturresurser ger bestämmelser omhushållning yilka skall tillämpas i ett tiotal speciallagar som gällernaturresurserna. Beslut måste i fortsättningen fattas på ett bredare underlagän , och det är bra. Det är nu nödvändigt att alla berörda myndigheterockså får instruktion om förändringar som tvingar fram arbetssätt i enlighetmed den nya lagen. Men naturresurslagens räckvidd är i stort sett begränsadtill de frågor som redan nu behandlas i de lagar som inordnas undernaturresurslagen. Sådana för naturresurshushållningen avgörande frågor somjord- och skogsbrukets driftsformer, valet av produktionsinriktning ochproduktionsprocesser i industrin, transporternas fördelning på väg-, flyg- ochtågtrafik, energiuttagets storlek etc. står utanför lagens räckvidd. Naturresurs- och miljöutredningen gjorde ettförsök att skapa en grund för en helhetsinriktad miljö- och naturresurspolitik.Den misslyckades. Betänkandet och dess förarbeten innehåller dockmaterial som kan utnyttjas för ett fortsatt arbete med detta mål. Det har också vuxit frarn en forskning om kretsloppen i naturenoch i produktionen som ger bättre grund för lagregler som främjar ettekologiskt lämpligare utnyttjande av naturresurserna. Naturresurslagen börsuccessivt byggas ut till att täcka in detta större område. Lagen kan dockredan i sin nuvarande form bidra till att samhällsorganens ansvar förnaturresurshushållningen vidgas till nya områden. Kommunerna skall till 1990 upprätta enöversiktsplan där naturresurslagens bestämmelser skall beaktas. Detta tvingarfram en politisering av miljöfrågorna på lokal nivå och en helhetssyn där manutgår från olika verksamheters sammanlagda effekter inom kommunens område. utnämnande av sig själv till ekologikommun ärett exempel på en tendens till helhetsgrepp i kommunalpolitiken som har stöd ide nya lagarna. NRL-förslaget innebär att vi nu får de beslut somriksdagen tagit i samband med den fysiska riksplaneringen samlade, och vi fåren gemensam grund för tillämpningen av speciallagar som reglerarnaturresursutnyttjandet. bordeemellertid, som jag förut var inne på, naturresurskommitténs bredarehushållningsperspektiv ha varit utgångspunkten. Under utskottsbehandlingen har bostadsutskottet enats omatt bibehålla det kommunala vetot och äridrat regeririgsförslaget i derina deli enlighet med vad bl. a. vpk föreslagit. Eventuella nya försök i denriktningen kommer vi att motsätta oss, och vi hoppas givetvis att förslag omatt slopa eller ytterligare inskränka kommunernas beslutanderätt inteåterkommer. Utskottet har även gjort ändringar i regeringsförslaget såatt ytterligare tre vattendrag skall undantas från utbyggnad, nämligenHylströmmen i , Haverö strömmar i och Långan i Indalsälven.Dessutom föreligger en majoritet för att undanta även . Dessaförändringar är betydelsefulla och glädjande för naturvården och friluftslivetsamt fören stor majoritet av de människor som bor i närheten av dessavattendrag och som är direkt berörda. Trots vissa brister i NRL-förslaget, bl.a. prioriteringenav militärens intressen, möjligheten till mineralbrytning i fjällområden ochatt inte fler vattendrag och älvsträckor undantagits från utbyggnad, blirhelhetsintrycket av förslaget ganska bra. kommer i sitt inläggbl.a. att uppehålla sig vid vpk-förslagen om totalförsvarets intressen,mineralbrytning i obrutna fjällområden och det kommunala vetot. I enlighet med tidigare vpk-motioner omvattenkraftsutbyggnad har vi i anslutning till NRL-förslaget återkommit tilltidigare förslag om vattenområden som bör undantas från vattenkraftsutbyggnad.Jag vill då först notera att vpk, när det gäller flera av de älvar ochälvsträckor där vpk tidigare varit ensamt om att föreslå undantag frånutbyggnad, också fått anslutning från andrariksdagspartier. Så är exempelvis fallet med , och det är glädjande. Vpk anser inte att vi har råd att göra oss av med devärden som finns i orörda eller i praktiskt taget orörda vatten. Det behöver viinte heller. Följer vi linjen om hushållning med våra naturresurser har viockså våra vattenområden kvar. Om vi däremot skulle följa kärnkraftsanhängarnaoch dem som driver upp elförbrukningen - de som inte tar ansvar förmiljön och inte bryr sig om konsekvenserna - riskerar vi att komma i entvångssituation där vi måste offra vattenområden. En ganska samstämmig uppfattning finns mot bakgrund avtidigare diskussioner och riksdagsbeslut om att byggandet av nya storavattenkraftverk i måste anses vara avslutat. har också iskilda sammanhang ställt sig bakom konkreta åtgärder och program för utvecklingenav nya energikällor. Därför saknas också skäl för att över huvud taget taställning till förslag om förstudier i avsikt att anlägga fler vattenkraftverk,oavsett om älvsträckorna utgörs av de s. k. huvudälvarna eller om de omfattasav naturresurslagen eller ej. Vpk har därför följt upp en folkpar-timodon meddenna innebörd i reservation nr 10. Hylströmmen i hör som jag nämnde inledningsvis tillde vattendrag som föreslår blir undantagna enligt NRL. Det är bra, men manmåste skydda inte bara själva Hylströmmen, utan en längre del av älvsträckan-nämligen hela uppströms - så som föreslagits i partimotionerfrån vpk, och . Hårkan i är ett annat objekt En lag om hushållning med naturresurser En lag om hushållning med naturresurser som sammapartier vill undanta mot bakgrund av den mycket starka opinion som även i dettafall framförts lokalt och regionalt. Hårkan har blivit offer för étt slagsbyteshandel med Långan som vissa partier bedrev 1984. Ammerån är den sista någorlunda orörda älven i mellerstaNorrland. Den klassas av en samlad ekologisk expertis som ytterst bevarandevärdpå grund av sin förmåga att motstå försurning och sin stora artrikedom både dådet gäller fauna och flora. När det gäller Ammeråns överledning har motiven motutbyggnaden blivit ännu starkare . Redan tidigare fanns mycketstarka skäl till att ingen överledning skulle komma till stånd. Trots detta envisas ånyo socialdemokrater och moderatermed att skjuta ett ställningstagande från sig-socialdemokraterna med gamlaargument som de nu ånyo upprepar. De bortser -tydligen från attkommunfullmäktige i enhälligt beslutat säga nej till en överledning.Inte heller tycks socialdemokraterna ha uppfattat att kommunstyrelsen i Ragundakommun inte anser fortsatta överläggningar med kraftbolagen meningsfulla,vilket framgick vid den uppvaktning som representanter för kommunen gjordeinför utskottet . Att olika effektiviseringar gjorts av dekraftverk som skulle beröras av en överledning, utan att någon överledningkommit till stånd, tycks inte heller påverka socialdemokrater och moderater.Herr talman! Hela Ammerån måste nu skyddas från utbyggnad - en enig kommunsställningstagande måste väga tyngre än kortsiktiga ekonomiska intressen ochprestigehänsyn. Projektet i Mellanljusnan har hört till det mestomdiskuterade . Även här har nya omständigheter redovisats somger ytterligare stöd för att projektet skall undantas från utbyggnad. Nya faktaangående de biologiska kvaliteter som den berörda älvsträckan och området runtomkring har, liksom de värden området har för rekreation och friluftsliv,motiverar detta. I reservationerna nr 16, 17 och 20 följs en radvpk-förslag upp gällande 14 olika sträckor i följande vattenområden ochälvsträckor: . , , Meåforsen, Jaurekaska. Klippen,, , , Hinnsjöån, ,, Härjeån och . Några av dessa haröverhuvud taget intevarit föremål för någon sakbehandling av utskottet men ändå avvisats av enmajoritet. Vpk anser att samtliga de i motion och reservationer preciseradesträckorna skall omfattas av det skydd som naturresurslagen ger och attregeringen skall ges detta till känna samt återkomma med förslag till sådankomplettering av naturresurslagen. När 1984 och 1985 behandlade fräganom avvisade övriga partier vpk-förslagen om att hela älven skulleundantas från utbyggnad. Tack vare den omfattande opinion som sedan utvecklatsav bl.a. Amore. Sportfiskarna, , olikamiljögrupper, politiska partier och andra organisationer och enskildaföreligger nu en majoritet för ett beslut att rädda . Det är bra, ochdet visar att kamp lönar sig! Inför utsikten av ett regeringsnederlag beträffandeRåneälven presenterade bostadsutskottet ett förslag till övergångsbestämmelsersom är helt onödigt. Det kan emellertid innebära att älvar som inte ärskyddade kan komma attbyggas ut trots att de bör omfattas av dét skydd naturresurslagen ger. Vpk ochfolkpartiet har därför i reservation 21 och i ett särskilt yttrande anfört attdenna övergångsbestämmelse ej skall införas. Hundratusentals människor i vårt land som bori eller i närheten av våra vattenområden och älvdalar har oroatsav olika beslut och ställningstaganden och frågar sig med all rätt när detskall bli lugn och ro. Det är en orimlig ordning att projekt som undantagitsmed täta mellanrum skall kunna tas upp till omprövning. Ett nej ivattendomstolen eller från en regering borde betyda mer än att man skall kunnakomma igen ! Trots olika utredningar som klart visar på mycket starkabevarandevärden och trots starka lokala och regionala opinioner envisasBirgitta och regeringen med att låta fallsträckor och vattenområden somEdänge, Ammerån, , och andra ligga kvar i vattenkraftsplanen ochdärmed vara öppna för utbyggnadsprövning. Hur stämmer detta med i olikasammanhang uttalade ambitioner om större hänsyn till natur- och miljöintressen? Det kan väl inte vara så att regeringen tänker använda sigav möjligheten att vid lämpliga tillfällen inför nästa val undanta något objektoch därmed bevisa sin miljövänlighet. Det är svårt att frigöra sig från denmisstanken också med utgångspunkt i tidigare erfarenheter. Jag yrkar bifall till samtliga reservationeri bostadsutskottets betänkande nr 3 där vpk återfinns; i övrigt yrkar jagbifall till utskottets förslag. En lag om hushållning med naturresurser m. m. AnL 107MAGNUS (): Naturresurslagen och dess tillkomst har variten lång följetong . Miljöskyddslagen föddes, om jag minns rätt,. En av påskyndarna var , som framsynt och visionärt drevfrågan om att vi måste ha en framtida lagstiftning som bättre tillvaratar våranatur- och miljöintressen. var det framför allt trycket påvästkusten och vi.ssa andra utsatta områden och regioner i vårt avlånga landsom präglade den då aktuella debatten. Hotet mot miljön från industriellautbyggnader av miljöfarlig industri väckte debatten och påskyndade beslutet omden fysiska riksplaneringen. Konflikter mellan miljö och industriellkoncentration var ett faktum och växte. debatterarriksdagen beslutet att lagreglera den fysiska riksplaneringens riktlinjer. Dethar skett mycket . När vi nu ser på facit kan vi lugntkonstatera att det var ett riktigt beslut som fattade den 28 maj1969.