prot · GA0922 · 1986-12-31 00:00:00 — Vi fick nu höra av själv att en uppgift somBörje kommer med här i kammaren är oviktig enligt egenuppfattning, och det är inget dåligt konstaterande. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på interpellationerna 1986/87:23 och 32 om regionalpolitiken har i en interpellafion frågatstatsministern vilka åtgärder han avser vidta i syfte att ge regeringenspolitik en inriktning så att den nuvarande koncentrationspolitiken avbryts ochatt arbetet i stället inriktas på att utveckla hela vårt land samt om han ärberedd att ge departementscheferna direktiv om att det i alla propositionerskall finnas en redogörelse över hur förslagen påverkar den regionalautvecklingen. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. har i en interpellation frågat mig vilka konkretaåtgärder den särskilda statssekreterargruppen för regionalpolidska frågor harenats om, hur åtgärderna är utformade och när de kommer att sättas in samtvilka resultat åtgärderna beräknas ge. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. De regionalpolitiska insatserna har krafdgt förstärktsunder . Anslagen till regionalpolitiken har fördubblats /83. Trots detta finns det tendenser till växande regionalaobalanser. För att motverka dessa tendenser prövas och övervägs för närvarandeinom förslag och idéer för att ytterligare förstärkaregionalpolid-ken. Arbetet är inriktat både på att utveckla och effektiviserade nuvarande medlen och på att försöka finna nya medel för att påverka denregionala utvecklingen. Som jag tidigare vid ett flertal tillfällen här ikammaren framhållitär det nödvändigt att i ökad utsträckning väga in regionalpolitiska hänsyn inomolika politikområden. Den särskilda statssekreterargrupp för regionalpolidskafrågor som regeringen tillsatt har en viktig roll i det arbete som pågårför att förstärka regionalpolitiken liksom i samordningen av politiken på olikaområden som har betydelse för den regionala utvecklingen. I gruppen behandlasallehanda frågor som berör de olika departementen. Jag är under pågående beredningsarbete inte beredd attuttala mig om vilka förslag de överväganden som sker på detregionalpolitiska området kan komma att leda fram dll. En regionalpolitisk granskning sker av alla propositionerinnan de beslutas av regeringen och föreläggs riksdagen.Statssekreterargruppens arbete ökar möjligheterna att väga in regionalpolitiskahänsyn i de förslag som på olika områden lämnas till . Jag äremellertid inte beredd att föreslå någon formalisering för hur deregionalpolitiska aspekterna skall belysas i propositionerna. 33 BÖRJEHÖRNLUND (c): Tack för svaret, industriministern. . säger att det sker en regionalpolitiskgranskning av alla proposidoner innan de föreläggs . Då är det långt allvarligare med regeringensregionalpolitik än vad jag och mitt parti ddigare har kunnat föreställa oss.Jag har tidigare i en debatt med . sagt att den snabbtdlltagande koncentrationen dll storstäderna framför allt beror på omedvetnaoch medvetet tagna polidska beslut. Av dagens svar från industriministernframgår att det inte varit fråga om några omedvetna beslut utan att det heltoch hållet är fråga om medvetna målinriktade beslut för en stark koncentrationtill framför allt . Med det beskedet förstår jag också industriministernsbesked i svarets sista mening, där det framgår att den socialdemokratiskaregeringen inte är beredd att i sina förslag till redovisa deregionalpolitiska följderna av regeringens olika förslag. En korrektredogörelse för de regionalpolitiska konsekvenserna av regeringens politikskulle leda till att det i många, många regeringsförslag borde stå "attförslaget leder dll fortsatt stark koncentration och en fortsatt utarmning avmer än tre fjärdedelar av vårt land". Beskedet om att det skulle ha skett en regionalpolitiskgranskning av regeringens förslag till motsägs emellertid av regionalpolitiska anförande inför den socialdemokradskariksdagsgruppen' så sent som . Där sade . bl. a. att"alla politikområden måste väga in regionalpolitiska aspekter i sinabeslut" - och så tillägger han aft "så sker inte ". Jagmåste därför fråga . : Vad är sant - beskedet till densocialdemokratiska riksdagsgruppen eller beskedet dll denna kammare ? Serman på de negativa regionalpolitiska resultaten av regeringens politik,framstår . som väsentligt mer uppriktig inför sin riksdagsgruppän inför denna kammare. Skall dagens mycket olyckliga regionalpolidskautveckling brytas, måste alla departements arbete inriktas på att snabbtvända utvecklingen,innan det är . Här har de mer än tre fjärdedelar av vårt land som farmycket illa av regeringens polidk ett gemensamt intresse med t. ex.Storstockholm. far nämligen illa av en omfattande inflyttning.Regeringens medvetna och ensidiga flyttlasspolitik är ett hot mot Stockholmsskönhet. Antalet bilar ökar kraftigt och därmed luftföroreningarna, och meddem många sjukdomar. Bostadsköerna och därmed priserna på bostäder ökar.Justitieministern har i en skrivelse till konstaterat attbrott och våld ökar på grund av den pågående koncentrationen. Allt detta ochmånga andra bekymmer som beror på koncentrationen drabbar de redan boende iStockholm. När Fälldinregeringen lade fastbefolkningsmålsättningarna för en positiv utveckling av hela vårt land, villeThage G. och socialdemokraterna i kraftigt öka befolkningeni . . har lyckats med att få attväxa, till stor skada för de mer än tre fjärdedelar av vårt land som far illaav den socialdemokratiska koncentrationspolitiken men också till förfång förfolkflertalet i . Från sida beklagar vi att densocialdemokratiska regeringen för en politik för centralisering ochkoncentration och att det av interpellationssvaret framgår att några rejäla tagframöver för att bryta den utvecklingen inte är att vänta. 34SIGGE GODIN (fp); Jag tackar industriministern för svaret på mina frågor.- Skälet till att jag frågat industriministern om vad den s.k. statssekreterargruppen kommit fram till är att majoritet i vårasavslog en motion om en regionalpolitisk kommission. Kommissionens uppgiftskulle ha varit att snabbt och effektivt ta sig an de alltmer påträngandeproblemen i utflyttningslänen. Jag kan bara konstatera att svaret från industriministerninte innehåller några som helst synpunkter på hur statssekreterargruppensarbete skall läggas upp och hur snabbt den kommer att arbeta. Mina frågor stårhelt obesvarade. Innan jag kommenterar svaret vidare vill jag stanna upp införutvecklingen i utflyttningslänen. Vi vet att den regionala utvecklingen fortsätter i negativriktning med mycket stora nettoutflyttningar även under första halvåret 1986.Samma tendens råder som 1985, men med än starkare minussiffror på många håll.De flesta län har flyttningsminus. Den stora inflyttningen fortsätter tillstorstä-' derna och och i viss mån till . De verkligaföriorarna är , , , och Västernorrlandslän. De har alla större nettoutflyttning än 1985. Att utflyttningenfrån Bergslagen och också fortsätter som tidigare kan tyvärr ocksåkonstateras. Dessutom kan vi konstatera nedläggningshot ochneddragningar i bl. a. inland, som har redogjort för,och i län, nedläggningar som är mycket mer dramatiska för dessa bygderän vad nedläggning var för . Problemenkryper allt närmare och den socialdemokratiska Avfolkningen istora delar av är inte längre enbart ett Norrlandsproblem. Men kvarstår det allvarhgaste problemet, nämligen att utflyttningen under både 1960-och 1980-talen snedvrider befolkningsutvecklingen, så att allt färre barn födsi skogslänen. fanns en mycket utbredd kritik mot regeringenshandläggnirig av regiorialpolitiken. Inte mirist kom kritikeri frårisocialdemokrater i glesbygderi och däriblarid också från flera riksdagsmän frånutflyttningslänen. Den kritiken har tystnat. Vilka löften de fick frånindustriministern vet vi inte. Om jag får använda ett uttryck från tredje vicetalmannen, så lyckades industriministern få på dem grimman och dra in dem i densocialistiska fållan. Jag delar industriministerns synpunkter att alla polidkornrå-den måstebidra för att utvecklingen i utflyttningslänen skall kunna vändas. Det ärdärför med häpnad jag konstaterar att industriministern totalt lämnar minafrågor obesvarade. skall tydligen inte lägga sig i regeringensarbete. Vi riksdagsledamöter skall inte ställa frågor om hur regeringen har tänktsig ändra den katastrofala utvecklingen i glesbygden. Vi riksdagsmän skall ståmed mössan i hand precis som rnänniskorna i glesbygden och vänta på attmakthavarna i kanslihuset när det passar dem skall strö litet visdom över oss.Så fungerar nutideris maktelit. Iridustriministernsäger att statssekreterargrupperi sitter och läser regeringens proposidoner.Ja, det gör ju riksdagsmän också. Jaghar ett flertal gånger lyssnat till hur industriministern och om vem som har släckt lyset i glesbygden. Jag upplever svaret frånindustriministern som att lyset också är släckt i kanslihuset. När tänkerindustriministern tända lyset, så att medlemmarna i statssekreterargruppenhittar varandra och kan sätta i gång och jobba? När lyset är släckt, så har deju också uppenbara svårigheter att läsa regeringens propositioner, ochresultatet blir tydligen därefter. Jagkonstaterar bara att statssekreterargruppen arbetar med samma snigelfart somregionalpolidska rådet, rådet där alla parder skulle få komma till tals och drasitt strå dll stacken. , vars ordförande ärindustriministern, har sammanträtt en gång, och då var industriministern inteens närvarande. Det brådskar tydligen inte. Viljan från regeringens sida att snabbt ta itu med ödesfrågorna förglesbygden finns inte. Socialdemokraterna brukar glädja sig åt den tredjevägens politik - den enda väg de byggt . Den tredje vägen är tyvärrenkelriktad. Den går från utflyttnirigslärien mot storstadsregionerna. Och medden socialdemokratiska regeringen kommer vi inte ens att få så mycket som encykelbana som går åt det motsatta hållet. Det är en märklig utveckling närregeringen har en industriminister som ofta talar om den oro han känner förutvecklingen i glesbygden. Vi har två. slags regionalpolitiska problem: dels akuta problem i någraregioner, dels tendenser till en felaktig utveckling i flera områden. De delar av näringslivetsom växer snabbast är de som är beroende av en miljö medgod tillgång till forsknings-, utvecklings- och utbildningsresurser. Därmedblir tillväxten också koncentrerad till de orter och regioner som kan erbjudasådana miljöer och som dessutom har en väl fungerande infrastruktur i övrigt.Det är här främst frågan om sex regioner runt våra universitets-ochhögskoleorter. Huvudlinjen i regionalpolitiken måste därför vara attskapa förutsättningar att bygga upp starka alternativ dll dagenstillväxtområden, till universitets-och högskoleregionerna. Det handlar dels om att bygga upp forsknings-,utvecklings- och utbildningsresurser på flera håll, dels om att via olikainsatser se till att utvecklingsimpulserna från högskolor och universitet gesen större spridning. Det handlar också om att förbättra kommunikationer ochövrig infrastruktur. Inriktningen är att höja regionernas attraktionskraft ochkonkurrenskraft, så att näringslivet kan blomstra där. Jag har gång på gångpåpekat detta i sådana här debatter i kammaren. Att skapa förutsättningar för positiva utvecklingsmiljöerpå flera håll i landet är en bärande grundtanke som regeringen arbetar efteroch som vi vill utveckla. Vi måste då vara öppna för att gå fram efter olikalinjer. Samordningen inom regionalpolitiken är därför oerhört viktig. Därför tillsatteregeringen en särskild statssekreterargrupp som har till uppgift attklara ut hur verksamheten inom olika politikområden bättre skall kunna bidratill regional balans. För att regeringen har tillsatt dennastatssekreterargrupp får jag nu kritik också från . Centerpartiethar tidigare kridserat den. Under de borgerliga regeringsåren lyckades man inteena sig om att ta tag i samordningen av regionalpolitiken. Densocialdemokratiska regeringen har gjort detta. Jag förstår inte kritiken,eller surheten, från och på denna punkt. När vi förförsta gången har en samordningsgrupp i kanslihuset för regionalpolidska frågor- en grupp som inte ni lyckades, eller kanske inte ens ville, tillsätta -villni inte ge denna grupp någon tid. , alla proposidoner delas till alladepartement för granskning. skickas dessutom allapropositioner direkt till industridepartementets regionalpolidska enhet förgenomgång, för att förbereda statssekreterargruppens arbete.Statssekreterargruppen är engagerad i årets budgetarbete införbudgetpropositionen och inför de planerade industri- och forskningspolitiskapropositionerna och mycket mer. Det är alltså första gången som vi i kanslihusethar tillgång till ett regionalpolitiskt samordningsorgan. Då kräver ni att allaresultat skall läggas på bordet och att allt skall göras direkt. Jag kan intetolka detta på annat sätt än att ni är sura över att ni inte själva under eraregeringsår lyckades åstadkomma denna samordningsgrupp. Att mot denna bakgrund fortsätter att påståatt regeringen bedriver en målmedveten koncentrationspolitik ser jag enbartsom ett led i hans alltmer förunderliga argumenteringskonst när det gäller regionalpolitiskafrågor. Det är, herr talman, inte för stora ord att tala om att en förnyelseskett av regionalpolitiken. Men allt tar sin tid. Det går inte att förändrafrånen dag till en annan eller att ens stoppa utvecklingen från till enannan. 1976lämnade vi över regeringsansvaret till den borgerliga regeringen. Centerpartietfick då ansvaret för regionalpolitiken. var då ett land medfolkökningar, också i stödområdet och i skogslänen. Men efter sex olyckligaborgerliga regeringsår lämnade ni till oss över ett land medbefolkningsminskning i skogslänen och i stödområdet. Så hade ni förvaltat dessasex borgerliga regeringsår. Men på grund av att de regionalpolitiska insatsernasedan 1982 förstärkts, bidragsmedlen fördubblats och insatsernas inriktningförändrats - vi satsar mer och mer på forskning och utveckling och påuppbyggandet av infrastruktur och konkurrenskraft ute i regionerna - har detskett en förnyelse av regionalpolitiken. Varje seriös bedömare avregionalpolitik måste inse att det har skett mycket stora förändringar. Jag sade redan på den socialdemokratiska pardkongressen1984 att ett regionalpolidskt synsätt måste genomsyra alla politikområden.Målet är detta, och färdriktningen har skrivits in i enregeringsförklaring. De borgerliga som talat vitt och brett omregionalpolitiska satsningar förmådde under sina sex regeringsår inte en endagång i sina regeringsförklaringar markera denna vida framtidsinriktning förregionalpolitiken. Det är ett konstaterande, herr talman. 36BÖRJE (); myntade uttrycketatt en liten rännil måste få gå tillbaka till de områden som satsat sin ungdom,sin kraft, merparten av skogsinkomsterna osv. Hittillsvarande politik, medThage som regionalpolitiskt ansvarig, har präglats av att en litenrännil har gått dllbaka, medan merparten har gått till åtgärder ikoncentrerande riktning. Det är självklart att man blir både arg och ledsen,när man ser denna politik . Och facit kommer ju. Vi får flerdebatter i denna kammare. säger att det var för ett par tremånader sedan som man började att granska alla proposidoner frånregionalpolidsk synpunkt. Det är bra. Jag kan garantera att vifrån sida mycket noga kommer att följa de förslag som framläggsi budgetpropositionen när det gäller olika departement. Jag hoppas verkligenatt i sitt arbete härvidlag nu får större inflytande påregeringens polidk än han uppenbarligen har haft fram dll . Skulle deregionalpolitiska ambidorier som säger sig ha fått slå igenombara litet grand, hade inte utvecklingen sett ut som den gör . Justitieministern för sin del verkar vara medveten om vadkoncentrationspolitiken leder till inom sitt område. Bostadsministern redogöri sin nya propositiori om bostadspolitiken för vad politiken har lett till vadgäller bostadsförsörjningen i och på några ytterligare orter. Hansäger att det har skett en stark överhettning och att detta leder till höginflation. Samhället i stort får stå för kostnaderna. Det är alltså inte nogmed att man får kvar i stort sett bara äldre människor när ihopmed tar alla ungdomar. Därutöver måste man i mycket storutsträckning vara med och betala kostnaderna för överhettningen här iStockholm. 37SIGGE GODIN (fp): Ja, industriministern, det är riktigt att detkommer kridk från oss i . Det gavs nämligen ett så dåligt svar påinterpellationen. Jag undrar: Vad gör den grupp som industriministern hartillsatt? Den jobbar med budgetarbete, men så mycket mer har vi inte fått veta.Industriministern ägnar sig sedan åt att kritisera de borgerliga regeringsåren.Ja, det går att göra på det sättet också. Under den allmänpolitiska debatten sade industriministernföljande: "Åtgärder på kommunikadonsområdet, inom försvarsområdet, inomjord-brukspoUdken, utbildningspohdken, arbetsmarknadspolidken kan ha mycketstörre betydelse för den regionala utvecklingen än direkta stöd dll företagoch.näringsliv som kan utgå inom de regionalpolitiska medlens ram." Jagdelar industriministerns uppfattning att dessa politikområden kan ha en mycketstor betydelse i glesbygden. Men vad betyder detta konkret? Jag har med intresse följt förslaget omstatssekreterargruppen. Det är någondng nytt, någondng fräscht. Vilkenmålsättning har denna grupp? Hur skall detta arbete samordnas? Det är bra att industriministern talar om vägarna,kommunikationerna och högskolorna. Men det blir ju inte mycket mer. Jag harnågra förslag till frågor som kan behöva ställas och som jag här skulle viljaredogöra för. Hur skall de regionala högskolorna kunna få en inriktning mot detregionala näringslivet? Hur skall lärarfrågorna lösas? Vad händer medelevunderlaget vid de små högskolorna om inte studiemedelsfrågan löses? När fårvi en samordnad plan för kommunikationerna i glesbygdslänen? Hur rimmarindustriministerns åsikt att kommunikationerna är avgörande för en regionsutveckling med SJ;s utredning, som säger att persontrafiken norr om avvecklas omkring ? Vem är det som bestämmer? Vad händer medinlandsvägarna när stora satsningar skall göras på det s. k. stamvägnätet? Hurskall virket komma fram till industrin när inlandsvägarna måste vara avstängdaflera månader ? Vad sker när anslagen till vägnätet i skärsned? När, exempelvis, upphäver regering och riksdag SAS och Linjeflygs monopol,så att andra flygbolag.får komma in i Norrlandstrafiken? När ändras statensregelverk så att rationella lösningar kan uppnås? Frågorna är faktiskt väldigt många, industriministern. Detär dags att tända lyset i kanslihuset, så att gruppen kommer i gång med dettaviktiga jobb. Jäg blir lika förundrad varje gång jag har enriksdagsdebatt om regionalpolitiken med och - får jag nutillägga - . Det är sällan söm man får något enda konkret förslagfrån dessa båda debattörer. Jag sitter med pennan i högsta hugg för attanteckna, om jag kan få något uppslag eller någon idé från dessa båda herrar.Men det kommer inga. Det är bara fråga om kritik och förmedling av uppgifterfrån om vad han hört en och annan ledamot i en länsstyrelseeller kommunstyrelse säga. Och räknade jag mycket snabbt dll att SiggeGodin kom med 20 frågor. Plötsligt gör han interpellationsdebatten till en20-frågor-stund, där han bara snabbt rabblar upp 20 frågor om regionalpolitiskasvar och lösningar. Finns det ingen intern diskussion inom ochfolkpartiet i de regionalpolitiska frågorna, så att vi kunde få ettförslag om hur de här frågorna skall kunna föras ytterligare framåt? I stället stämplar man den förda regionalpolitiken sommisslyckad. Det är-låt mig säga så - den gyllene tråden. Men jag hävdar att denförda regionalpolitiken under de socialdemokradska åren har varit framgångsrik.Framgångarna har dock inte varit tillräckliga för att stoppa de tendenser dllökad regionalpolitisk obalans som vi har i flera regioner. Bakgrunden till att de regionalpolitiska frågorna nu harstor aktualitet är den tendens till ökad regional obalans som vi har kunnatregistrera. Men också här förekommer överdrifter i debatten. Jag menar att denojämna befolkningsdllväxten till stor del beror på mycket olika åldersstruktur.I flera av Norrlandslänens kommuner har man ett negativt födelsenetto. Mensådana fakta bryr sig inte och om, och de bryr siginte heller om att i hälften av folkökningen beror på födelseöverskottoch inflyttning från utlandet. Till viss'del är också den ökade tendensentillutflyttning ett konjunkturfenomen. Inget område har varit så prioriterat somregionalpolitiken. I själva verket har våra satsningar på regionalpolitikenfördubblats , och det är väl ingen dålig ökning - nästan en ny årligmiljard i det svåra budgetläge som de borgerliga lämnade efter sig. Därutöverhar vi gjort särskilda satsningar i de värst drabbade regionerna: ,, m.fl. Hur såg den borgerliga regionalpolitiken ut? BörjeHörnlund försöker förtränga den och i stället skapa illusionen att den varannorlunda.än den var. Men ni drog er ju inte ens för att minska deregionalpolitiska anslagen. Ni skar ner det regionalpolitiska stödet med 300milj. Hur många jobb hade inte kunnat skapas om ni inte varit såklåfingriga den gången att ni rustade ner regionalpolitiken? Då är det litet väl magstarkt, , att kommahär i och angripa den socialdemokradska regionalpolitiken därför attvi nu tar itu med problemen och tar tag i frågan om att alla polidkområdenskall känna regionalpolitiskt arisvar. Några sådaria tankar hade ju inte deborgerliga". När vi nu tar itu med problemen, då är - ja, arg - för att det inte går tillräckligt snabbt. Jag måstesäga, herr talman, att jag inte ger så mycket för en sådan argumentation. Vi har förnyat regionalpolitiken. Det är i högre gradfråga om att satsa på att öka regionernas attrakdonskraft och konkurrenskraft.Det är fråga om satsningar på.teknik- och utvecklingscentra, och vi räknar medatt ett. sextiotal sådana är på gång runt om i landet. Det gäller satsningarför att öka teknikspridning och genomföra teknikspridningsobjekt så attföretagen ute i regionerna förstärks. Dessutom har det regionalpolitiska stödetsedan 1982 varit framgångsrikt. Det beräknas leda till över 16 000 nyaarbetsdilfällen, varav huvuddelen i skogslänen. Detta är inget dåligt resultat. Men i varje debatt som jagför här i kammaren med och förtränger de alla sådanafakta. I stället tar de gång på gång frarri en mängd frågor, som även jag kanresa, på regionalpolitikens område och på alla andra politikområden. attargumentera på ett sådant sätt för ju inte utvecklingen framåt - det för interegionalpolitiken framåt. Jagmåste säga att jag är litet orolig för när det gäller hans eget väljarunderlag, för om han fortsätter sinargumentation på det sätt som han gör här i kammaren , då harhan till slut inga väljare kvar. 39 (): Industriministern säger att vi inte har gettnågra förslag. Men då talar inte industriministern sant, eller också saknar hanminne. Jag har nämligen använt huvuddelen av mina anföranden i denna kammareför att lägga fram konkreta förslag. Jag hinner inte nu räkna upp alla, men jagkan nämna att vi har föreslagit att länsanslagen skall ökas dll 750 milj. kr.,att 500 milj. kr. skall satsas på länsvägnätets grusvägar, osv. Industriministern däremot använder sin dd till att blandaihop lån, bidrag och statistik. Han talar t. ex. om vilken ökning som skett avlänsanslagen. Vad är då sanningen? Jo, under /84 förloradeindustriministern en votering i denna kammare, vilket innebar att länsanslagethöjdes med 100 milj. kr. kunde han rimligen inte sänka det, för dåhade han förlorat igen. är det fortfarande fråga omoförändrade anslag. Det har alltså skett en urholkning av länsanslagen.Dessutom har industriministern överfört ERU-medlen, som förut gick pådepartementet, dll det här anslaget, osv. Såhandskas den regionalpolitiskt ansvarige med stadsdk och sanning. Sedan vill jag säga att jag inte är orolig för mittväljarunderlag.