prot · GA0965 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är ytterligare enav de många idéer som finns till sysselsättning på . Men det fårnaturligtvis inte stanna vid idéer. Det är dags att nu lämna den fasen. Vi harsett att det inte är uppslagen som saknas. kommer den kanske ännu svårarearbetsuppgiften: att skapa konkreta arbetstillfällen av idéerna. I det arbetetbehöver vi i landsdelar med vikande sysselsättning solidarisk hjälp från staten och från mer gynnade landsdelar. Prot: 1986/87:65 Gotland.Det var eft stöd vi behövde, en knuff i ryggen för aft få kraft och mod att gåvidare. Vi räknar med att fä det fortsatta stödet, som skall ge oss möjlighetatt fortsätta göra verklighet av de idéerna. I budgetpropositionen finns ett förslag tillskatteutjämningsbidrag som tar hänsyn fill åldersstruktur, social struktur,utdebitering m. m. på eft sätt som stärker de svagaste kommunerna. Vi som slåssmot arbetslöshet och hotas av utflyttning behöver det här stödet och serförslaget som mycket välkommet. Jag hoppas aft också skall insedefta. Staten kan också direkt påverka arbetsmarknaden ute i landet genom attt. ex. se till att planerad byggnation kommer till stånd. Jag tänker bl. a. päkriminalvårdsanstalfen i , som tillhör den äldre kriminalvårdsgenerationsom vi nu alltmer lämnar. En ny anstalt skall byggas, och vi behöver def byggetnu. av dem som är eller rättare sagt borde vara yrkesverksamma inombyggbranschen på är utan arbete på ön. Ett fåtal av dem är iutbildning, men uppemot hundratalet arbetar tillfälligt på fastlandet, en ilängden ohållbar situafion för de flesta, inte minst med tanke på de svårighetersom våra kommunikationer med fastlandet innebär. Defta, herr talman, för mig in på den ständigt aktuellafrågan om Gotlandstrafiken. kom beskedet aff statensfransportråd efter förhandlingar beslutat föreslå regeringen att godkänna avtalmed eft nytt rederi, eftersom någon överenskommelse infe kunnat göras med dettidigare rederiet. En del gotlänningar har tagit parti för det ena eller defandra företaget, men jag tror aft jag gör mig fill tolk för de flesta, när jagsäger aff def finns två saker som man vill ha ut av eft avtal omGotlandsfrafik: för det första en bra trafik med ett vettigt tonnage, för detandra aft så många gotlänningar som möjligt skall få de arbeten trafiken gerupphov fill. För att alla skall kunna anpassa sig fill de förhållanden somkommer att gälla är det nu viktigt aff regeringens beslut kommer sä snart sommöjligt. En intressantare fråga är den totala kostnaden förtrafiken. Vi hävdar bestämt aff Goflandstrafiken måste få kosta.Budgetproposifionen innehåller flera markeringar av transporternas betydelseför regionalpolitiken. Jag vill, för vilken gång i ordningen minns jag inte,påpeka att vi inte har någon annan väg, vi har bara färjelinjer. Vi harvintertid en mycket låg turtäthet, vi har sommarfid trängsel som omöjliggörspontanresor, vi har höga kostnader jämfört med vad man har på mänga andrahåll. Vi kan inte uppnå en standard som om vattnet inte fanns, men vi måste harätt att kräva rimliga förbindelser, även om det skulle kosta statskassan endel. Som fidigare påtalats i denna kammare är trafiken på undermåligsedan i höstas. Jag har motionerat om en förbättring, och de som har talatvackert, här i kammaren eller inför upprörda partikamrater på ort och ställe,om gotlänningarnas rätt till bra trafik har chansen aft stödja denna mofion.Det räknar jag med aft de gör. När jag , herr talman, får sista ordet i denna långadebatt, låt mig forma def till en sfilla bön: Vi har inget emot att utmärka osspä , men låt oss slippa aft göra det genom landets dyrastetelefonsamfalsavgiffer fill grannkommunerna! Överläggningen var härmed avslutad. 22 8Anmäldes och bordlades 1986/87:77Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1986/87:78Förbättrad skattekontroll av vinster pä värdepapper 1986/87:79Förslag fill lag om dödens inträde, m. m. 23 8Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1986/87:161 av i (m) tillkommunikationsministern om ansvaret för AB biltester: Självfallet förväntar sig enkonsument både samstämmiga och korrekta bedömningar från myndigheter ochkonsumentorganisationer. Tyvärr upplever många bilägare inte detta efter besökhos . Bilägare emellan cirkulerar många rykten om dåligtillförlitlighet vad def gäller de obligatoriska bilkontrollerna hos SvenskBilprovning. Ofta förekommer också tidningsartiklar om mer eller mindregodtycklig och inkonsekvent bedömning av bilar vid de årliga testerna. Låt mignämna ett exempel. Vid en bilprovningsanstalt besiktigades en äldre bil den28 . Fyra anmärkningar gjordes och bilen skulle ombesiktigas om enmånad. Bilägaren lämnade bilen hos en verkstad för reparation av de fel somframkom i anmärkningarna gjort. Verksfadsägaren upptäcktevid kontroll av bilen betydligt fler, och som han ansåg, allvarligare fel änvad ansåg. De fyra felen reparerades och den 10 novemberblev bilen godkänd av . som bilen godkändes körde verkstadsägaren bilentill en tesfanstalf tillhörig . Där konstaterades fleraallvarliga fel som borde upptäckts vid det första besikfningsfillfällef. Direktefter besöket på M;s testansfalt kördes bilen fill polisen som genomförde en"flygande besiktning". Bilen belades med körförbud. , , lämnades bilen åter infill i orepareraf skick. Körförbudet hävdes (!). Däremotskulle bilen ombesiktigas om en månad. Vad skall bilägarna tro? Vems bedömning är riktig. SvenskBilprovnings, polisens eller Motormännens Riksförbunds? Även om ovan nämnda exempel kan vara extremt förekommerdet som fidigare påpekats bilägare emellan många uppgifter om SvenskBilprovnings godtycklighet. Dessutom har tydligen inget somhelst ansvar för sina tester! Vilket privat företag skulle tillåtas arbeta påsådant villkor? Rimligtvis borde bilägarna, som betalar för en besiktning,kunna lita på en sådan. Är statsrådet beredd vidta åtgärderså att tvingas ta någon form av ansvar för sinaobligatoriska biltester? 1986/87:162av () till justifieministern om tillsättningen av domare: Frågan om meritvärdering yiddomartillsäftning och domarbanans utformning på jämtesammanhängande frågor skall enligt eft uttalande av jusfitieministern i åretsbudgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 4, s. 67) utredas. Def förutskickas ipropositionen att regeringen kommer att ge direktiv sådanutredning. Bakgrunden fill denna översyn är bl. a. de frågor om domarnas arbetsförhållanden,rekrytering till domarbanan öch avgångarna från domarbanan som uppmärksammats iden allmänna debatten och som också ventilerats i eninterpellationsdebatt i (snabbprotokoll 1986/87:21 s. 94). En annan anledning till den aviserade utredningen är denöversyn av meritvärdering i statlig tjänst som genomförts för offentliganställning i övrigt (se prop. 1985/86:116). Fr. o!m. skall,skickligheten prioriteras framför andra sakliga grunder vid tillsättning enligtbestämmelserna i lagen (1976:600) om offentlig anställning. I årets budgetpropositionframför justitieministern som sin åsikt, att en ordning där man mera renodlatövergår till att sätta skickligheten framför förtjänsten också vid domartillsäftningartorde få posifiva återverkningar på domarbanan. Slutligen bör utredningen om domarbanan m. m. även ses motbakgrund av de uttalanden som justifieufskotfet (JuU 1985/86:28) gjortom rättskipningens organisation. Utskottet framhåller bl. (s. 23) densärskilda vikten av att vidmakthålla en bred kunskap, allmän överblick över defjuridiska fältet och hög standard i övrigt hos domarna. Enligt utskottet ärdetta av vital betydelse inte bara för de enskilda medborgarna som kommer ikontakt med rättsväsendet ufan också för statsverksamheten i stort. I budgetproposifionen uppehåller sig justitieministernemellerfid uteslutande vid förhållandena på domarbanan ur en tämligen snävkarriärmässig eller personalpolitisk synvinkel. Domarbanans betydelse frånsamhälleliga utgångspunkter eller sambandet mellan rättskipningens organisafionoch domarnas förhållanden synes däremot inte alls ha beaktats. Frågan omexempelvis formerna och grunderna för tillsättning av ett lands domare äralltför viktig för aft enbart ses som en yrkespolitisk fråga. Här gör sigvanligen helt andra faktorer gällande än de som gäller exempelvis tillsättningav tjänstemän i statlig förvaltning. Mot bakgrund av vad som har anförts ber jag att fåställa följande frågor fill jusfitieministern: Delarjustifieministern den uppfattning som också justitieutskottet gett uttryck för,aft frågor om rekrytering och tillsättning av domare har en vitalsamhällsbetydelse som saknar direkt motsvarighet inom den offenfliga sektorn iövrigt? Ärjustitieministern beredd aft verka för aft den aviserade utredningen omtillsättning av domare m.m. får sådana direktiv och en sådan sammansättning attfrågan redan från början kan bedömas i ett så brett perspekfiv, att exempelvisviktiga intressen som rör domstolarnas samhälleliga funktion ochrättskipningens organisation också kan tillgodoses på eft fillfredsställandesätt? 1986/87:163av Per () fill industriministern om handeln med statligaförlustbolag: har finansdepartementetaviserat en särskild lagstiftning som skall förhindra kommunala bostadsföretagaff sälja den juridiska personen för sin verksamhet med huvudsakligen eftinnehåll av förlustavdrag. Motivet för den nya lagsfiftningen hävdas vara attsystemet med allmännyttiga kommunala bostadsföretag genom sin konstruktionskapar förluster och därmed förlustavdrag. Samfidigt har ett antal statliga förlustbolag sålts fillprivata intressenter. Det huvudsakliga innehållet vid försäljning av dessaförlustbolag har varit dé förlustavdrag som dessa bolag inte kunnat utnyttja.Kapitaltillskotten - som beslutat om - till dessa företag har därmed kommitatt få ett innehåll långt utöver vad som avsetts. Industrisfödspolitiken hardärmed tagit en vändning som står utanför kontroll. Denna utvecklingförutsågs knappast vid beslutstillfället. I det senaste fallet sålde /sin juridiskaperson med vissa anläggningstillgångar och - enligt trovärdiga uppgifter -ackumulerade förlusfavdragsmöjligheter på ca 700 rnilj. Enligt uppgiftersom cirkulerar har köpeskillingen vid denna transaktion rört sig om mellan 50och 100 milj. kr. Bortsett från aff försäljningen av förlustavdragen förefallerha gett en utomordentligt blygsam köpeskilling, uppstår ett antal frågor medanledning av det kapitaltillskott som bl. Svenska Varv fått . Med hänvisning till ovanstående önskar jag ställa följandefrågor fill industriministern: Hur ser industriministern påhandeln med statliga förlustbolag? Ingickförsäljningen av statliga förlustbolag som en del i beräkningen av erforderligakapitaltillskott till Svenska Varv ? Avserindustriministern vidta några åtgärder i syfte att undvika fortsatt handel medstatliga förlustbolag? 1986/87:164av () till industriministern om Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling (SIFU); () hargranskat verksamheten vid för företagsutveckling (SIFU).RRV fann att SIFU infe längre har den näringspolitiska roll som avsetts och attdet därför inte är motiverat med ett fortsatt statligt stöd. Vidare harnäringsfrihetsombudsmannen uttalat sig kritiskt mot SIFU:s tjänstebrevsrätf. En särskild utredning har tillsatts för att ytterligareöverväga dessa frågor. Regeringens uppdrag gick till industriverket (SIND).Utredningen är klar och har varit ute på remiss. I utredningen föreslår SINDatt de fortsatta subventionerna från staten skall kanaliseras viaindustriverket. När man tagit del av utredningen, finner man att RRV:s ochNO:s krifik alltjämt är lika befogade. vidhåller såledessin krifik i sitt remissvar. RRV anser att SIFU inte skall kopplas ihop medindustriverket. RRV anservidare att inget basanslag bör utgå. Alternativt bör SIFU utbjudas till dessavnämare. Om detta inte motfages positivt bör verksamheten avvecklas. Kursverksamheten vid har, sedan mantagit del av utredningen, i en skrivelse till industriverket påpekat aff"def är infe nödvändigt för staten att utge subvenfioner i producentledetinom området utbildning för småföretag. Sådana subventioner är endast ägnadeatt begränsa näringsfriheten. Ett avskaffande av subventionerna innebär besparingav statens medel utan att för den skull åstadkomma någon minskning avutbildningsmöjligheterna för olika företag." Mot dennabakgrund frågar jag statsrådet: Är regeringenberedd att lata andra kursanordnare lägga ett bud pä SIFU:s verksamhet? Är regeringenberedd att i den näringspolitiska proposifionen som aviseras till den 19februari lägga ett förslag som innebär aft subvenfioner-na till SIFU avvecklas,innebärande en besparing av statens medel i motsvarande mån? 1986/87:165 av i (vpk) tillfinansministern om opfionshandeln: Optionshandeln har under detsenaste året växt i omfattning. Def handlas med aktieoptioner, indexoptioneroch ränteoptioner. Optionshandeln är eft sätt aft i förväg spekulera iaktiekurser, räntenivåer etc. Man tecknar kontrakt om framtida köp ellerförsäljning ufifrån i förväg uppgjorda villkor. Köpare eller säljare vinner, alternativt förlorar på affärenberoende på hur verkligheten ser ut vid affärstillfällef. "Ett sätt aft sprida risker" hävdaroptionshandéins anhängare och aktörer. Självfallet är det så att den ene vinneroch den andre förlorar eftersom def är ren spekulativ verksamhet där några nyavärden infe skapas eller tillförs samhället. Optionsmarknaden växer sannoliktdärför att def finns så mycket pengar i omlopp som infe utnyttjas förproduktiva investeringar, ufan satsas i spekulation för att skapa vinster påkortast möjliga tid. Optionsmarknaden har växt fram för att vidga utrymmet förspekulativa placeringar. När det gäller aktieoptioner kan man se optionshandelnsom en förlängning av Börsen som ökar det spekulativa inslaget i aktiehandeln.Den senaste tidens uppmärksammade händelser visar aft också kommuner i sinfinansförvaltan-de verksamhet med skattemedel ger sig in på optionsmarknaden. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Anserfinansministern aff opfionshandeln har något samhällsekonomiskt berättigande? Anserfinansministern aft det är acceptabelt att skattemedel används för sådanspekulation? Vad avserfinansministern att göra för att minska de spekulativa inslagen i den svenskaekonomin? 24 8Meddelande om frågor .Meddeladesatt följande frågor framställts 1986/87:337 av (m) till justifieministernom ersättning för skador med anledning av sprängningen av ammunitionsförrådet-iJärna: Riksdagsledamöter har tagit uppsprängningen av ammunitionsförrådet i fill debaft. Försvarsniinistern ochinterpellanterna berörde den säkerhetspolitiska aspekten. Men sprängningen harfått olyckliga följder för de kringboende, som orsakats kostnader för skador påmark och fastigheter och fått se sina husdjur, hundar och hästar skrämmasnästan från vettet. För lång fid framöver kommer krevader att störa gårdarnavid den långt utdragna saneringen av det drabbade området. Djurägarna kan infestå till svars med att ha djuren hemma - med de kostnader detta kan dra medsig. Vi den olycka som denna kan man infe utesluta framfidakonsekvenser, såsom sprickbildningar i hus som skakats av detonafionen. Vidarekan fastigheter anses förlora i värde när de ligger infill eftödelagt och avstängt markområde. Defta är frågor som oroar de drabbade. I ersättningsfrågan gäller att försäkringsbolagen träderin med regressrätt gentemot staten. Men hur regleras självrisken? utgick full ersättning till dem som lidit skada, och det ärnaturligt att göra vissa jämförelser. Mot den bakgrunden vill jag frågajustitieministern vilka åtgärder han är villig att vidta för att de som liditskada skall få full kompensation, 1986/87:338 av () till statsrådet , Å. om beskattningen av handeln med aktieoptioner: Ett av många oväntatregeringsrättsutslag har väsentligt minskat den skattemässiga rätfen tillavdrag vid handel med aktieoptioner. De som bedrivit denna optionsverksamhet i tron attkapifalvinstkommit-féns förslag skulle bli lag gör nu stora förluster, som i endel fall torde leda till konkurs. Avser statsrådet föreslå någraåtgärder för att lindra verkningarna av det inträffade? 25 8Kammaren åtskildes , In fidem 1986/87:65 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förste vice talmannen 72,76 , , i () 92, 101, 102, 104, 105, 110 , (vpk) 87, 88 , () 141 , , i ' (m) 91, 92 Björnemalm, () 148 , () 8 Brunander, () 98,102, 108, 111 , (vpk) 81, 82, 83 , , miljö- och energiminister 33, 42 , Hans (m) 12 De , () 119 , () 77, 78 , () 21, 39, 43 , , finansminister 66, 67 , () 138 , () 25, 29, 40, 44 , (vpk) 55, 63, 64 , () 83, 84, 85 , Hans, bostadsminister 72, 74, 75, 76 , () 58, 63, 65 Hegeland, () 79, 80, 81 , , jordbruksminister 87, 88, 89 , Bo, civilminister 83, 84, 85, 86 Holmkvist, () 145 , () 153 Hovhammar, () 5 . Högmark, () 115,128, 131 , () 150 Jennehag, (vpk) 102, 105 , , statsråd 79, 80, 81, 82, 83 , () 48, 62, 65 Josefson, () 51, 62, 65 , , statsråd 90, 91, 92 , () 105,110, 112 , Bo (m) 45, 61, 64 , () 136 Orring, ()15 , ,industriminister 67, 68, 69, 70, 71, 72 , () 113 Peftersson, () 156 , () 89, 90, 95, 109, 112 , () 70, 71 164 Stälberg, () 126, 130, 132 , () 67 Prot. , (vpk) 66,67 1986/87:65 , () 3 , () 68, 69 , (vpk)29, 41 , () 147 Thurdin, () 123,129, 131, 136 , () 73,75, 76, 77 Vestlund, () 10 , ,justitieminister 77, 78 , ()85, 86 Virgin, () 17, 28,29, 39, 43 , () 133,136 , () 154