prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:128 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Företogs till avgörande socialutskottets betänkande1986/87:27, utbildningsutskottets betänkanden /87:22 och 28-,näringsufskottets betänkande 1986/87:26 samt trafikutskottets betänkanden1986/87:20, 22, 23 och 24 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 1 (specialisttjänster inom mödra- ochbarnhälsovården) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 141 förreservation 1 av m.fl. () anmälde att hanavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 4 (vården av misshandlade kvinnor och barn m. Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 100 förreservation 2 av m.fl. Mom. 5 (invandrarkvinnors rätt till kvinnlig gynekolog) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 75 förreservation 3 av m.fl. Mom. 6 (behandlingscentrum för tortyroffer) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 58 förreservation 4 av och . 2 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 8 (screeningverksamhet för prostatacancer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avUlla Tilländer och - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:128 /Wow. 9 (tandhälsan hos äldre) 21 maj1987 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 6 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 10 (vård av läkemedelsberoende) Utskottets hemställan bifölls med 172 röster mot 145 förreservation 7 av m. fl. Mom. 11 (anslag till Bidrag till allmän sjukvård m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avGöte m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 22 Punkt 1 Mom. 1 och2 (timramar och anslagsbeloppet under Bidrag till utbildning förvuxna) Först biträddes reservation 1 av m. fl. -som ställdes mot reservation 2 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 204 röster mot70 för reservation 1 av m.fl. 43 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 9 (uttalande om vuxenutbildningens målgrupper) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 42 förreservation 3 av och . Mom. 12 (försöksverksamhet inom vuxenutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 42 förreservation 4 av och . Mom. 13 (deltidsstudier i grundutbildning för vuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m. fl., dels reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom. 15 (återinförande av femgradig betygsskala förgrundskolekurser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(det högre schablonbidraget till studiecirkelverksamhet) U.tskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation8 av m.fl., dels reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Mom. 4oc/j 5 (vissa tilläggsbidrag till studiecirklar samt bidrag till uppsökan- Prot. 1986/87:128 de verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (bidrag till kulturverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av och -bifölls med acklamation. Mom. 7 (vuxenutbildningsavgiften) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (anslag till Bidrag till studieförbunden m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avLars borg och - bifölls med acklamation. ' Mom. 9 (kursplanebundna universitetscirklar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBirgitta Rydle m:fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (cirkelsammankomsters längd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (bred datautbildning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 74 (medverkan av aktiva konstutövare i estetiskastudiecirklar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (tilläggsbidi-ag för studiecirklar i glesbygd) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservation 21av och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (timram för grund-SFI) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avBo Hammar-bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslag till Undervisning för invandrare i svenskaspråket m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 BirgittaRydle m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1986/87:128 Punkt 6 21 maj1987 Mom. 1 (folkhögskolansundervisningsvolym) ~ Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 25 av Leijonborgoch , dels reservation 26 av och , delsreservation 27 av - bifölls med acklamation. Mom. 7 (anslag till Bidrag till driften av folkhögskolorm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (översyn av statsbidragen till folkhögskolorna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 32 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. II (översyn av principerna för statsbidragsgivningentill utbildning för vuxna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 7 (anslag till Bidrag till viss centralkursverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 34 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 28 Punkt 1 Mom. 1(anordnande av en särskild studiekampanj för invandrare inför valet ) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 113 för reservation 1 av . i motsvarande del. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (fördelningen av medel till studiekampanjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(europeiskt rymdsamarbete m. Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 153 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 4 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avErik Hovham- 6 mar m. fl. - bifölls medacklamation. 5(vissa telekommunikationsfrågor) Prot. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation 3 av m. fl. anförda motiveringen- bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 20 Punkt 1 Mom. 1(anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 41 förreservation 1 av och . 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (sjötransporter) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förreservation 3 av , Mom. 5 (egenföretagares egna resor) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 81 förreservation 4 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (handikappanpassningen av kollekfivtrafiken) , Först biträddes reservation 5 av och med 55 röster mot 17 för reservafion 6 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 253 röster mot59 för reservation 5 av och . 3 ledamöteravstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(tillståndsprövning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avOlle och - bifölls med acklamation. ' Prot.1986/87:128 Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (förstatligande av Gotlandstrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 förreservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (handläggning av frågor som rörGotlandstrafiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGösta och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (passagerartrafiken mellan och ) Utskottets hemställan bifölls med 299 röster mot 14 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion T608 av och . 4 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. 1986/87:30om ändring i bokföringslagert (1976:125) (prop. 1986/87:101), 1986/87:31om internationella köp (prop. 1986/87:128) och 1986/87:19 med förslag omtilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 (prop. 1986/87:109delvis). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1986/87:13 om regionalpolitiken (prop. 1986/87:100 delvis och förs. 1986/87:8). . . 1 (m); Maj månad har varit sällsynt blöt och kylslagen och något dämpat våravårkänslor. Industriministern, andra statsråd, socialdemokrafiska riksdagsmänoch chefredaktörerinom A-pressen utgör förvisso inget undantag i det sammanhanget. Pressklippentalar sitt tydliga språk. Medan gemene man mest klagat över väder och vind, har desocialdemokratiska veropen mest gällt de poliska vindarnas nyckfullhet för enminoritetsregering. , med avstamp har vi begåvats meduttalanden och debattartiklar från ledande socialdemokrater, som öst sin gallaöver de borgerliga partiernas påstådda sabotage av den socialdemokratiska regionalpolitiken. Majoriteten av arbetsmarknadsutskottet har enligt dessauttalanden berövat industriministern, och givetvis regeringen i dess helhet,dess mest verkningsfulla instrument mot regional obalans. Regeringen står nuenligt dessa pressuttalanden utan verkningsfulla instrument mot regionalobalans -regioner med problem kommer inte att få den hjälp som de behöver. Detär bilden som tonar fram, distribuerad via den socialdemokratiskapropaganda-apparatert. Vad är det då som till den milda grad gjortindustriministern så upprörd och som föranlett dessa mer eller mindre grundlösabeskyllningar och gravt felaktiga påståenden? Som jag ser det är det i huvudsak ett par saker iutskottets behandling av regionalpolitiken som upprör den vanligtvis såälskvärda industriministern, som tydligen ännu inte hunnit infinna sig ikammaren. Först och främst har en majoritet, bestående av utskottetsmoderater, centerparfister, folkpartister och vpk-ledamöter, avvisatpropositionens förslag om att ospecificerat ställa ett förslagsanslag om 300milj. till industriministerns förfogande , attanvändas för infrastrukturella satsningar. Vidare har utskottsmajoriteten räknat upp det s. k.länsanslaget med 200 milj. kr. från 488 till 688 milj. kr. Dessa pengar skallanvändas för lokala och regionala utvecklingsprojekt i länen. Det är uppenbart dessa två saker som har gjortindustriministern och de socialdemokratiska kommentatorerna så utomordentligtupprörda. Man har talat om regionalpolitisk avlövning och att de andrapartiernasaknar intresse för regionalpolitiken. Jag vill mycket klart markera att detdefinitivt inte rör sig om någon regionalpolitisk avlövning. Tvärtom, vill jagpåstå, och det vill även utskottsmajoriteten påstå. Utskottsmajoriteten ställersig bakom en uppräkning av länsanslaget med 200 milj. kr. Det innebär iklartext att länen som regeringen räknar med totaltkommer att tillföras ytteriigare 600 milj. kr. utöver vad som hade tillförts dem,om regeringen hade låst anslaget på 488 milj. kr. Majoritetsförslaget innebär600 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår. Som motiv för majoritetensförslag att höja länsanslaget med 200 milj. kr. vill jag gärna citera vadutskottsmajoriteten anfört: "Utskottet delar uppfattningen i motionerna att detär motiverat med en uppräkning av anslaget till regionala utvecklingsinsatser.Med hänsyn till att de regionala balansproblemen förvärrats påtagligt framstårdet som närmast anmärkningsvärt att regeringen föreslår oförändrade medel förändamålet. Enligt utskottets mening finns det ute i regionerna ettstort antal uppslag som bör utredas ytterligare eller kan förverkligas medhjälp av erforderliga medel. Särskilda insatser bör göras bl. a. för attstimulera utvecklingen på landsbygden. Sådana satsningar förutsätter enkraftfull utökning av länsanslaget. Utskottet föreslår mot den angivna bakgrunden att anslagettill regionala utvecklingsinsatser m. m. räknas upp med 200 milj. kr. till 688mi|j. för nästa budgetår. Den föreslagna nivån på arislaget bör göra detmöjligt att nya initiativ tas för att vända utvecklingen i utsatta län ochregioner, dvs. Bergslagen och sydöstra ." I den agitation som socialdemokraterna under de senasteveckorna fört ingår också att de förhöjda länsanslagen inte kommer de verkligtbehövartde regionerna till del. Man kan exempelvis få läsa; "tvingas visprätta ut pengar litet överallt", som någon socialdemokrat uttryckte sigför . vill jag fråga industriministern, som just inkommit ikammaren: Vad i utskottets skrivningar kring de förhöjda länsanslagen gerbelägg för att utskottsmajoriteten vill "sprätta pengar litetöverallt" och att inte behövande regioner - det norrländska inlandet.Bergslagen och sydöstra - skulle kunna få en rimlig tilldelning? Detskulle vara intressant att framöver få höra industriministerns kommentar tilldetta. Utskottet skriver också - det kan finnas skäl att tillkammarens protokoll notera detta; "Utskottet anser för sin del att anslaget tillregionala utvecklingsinsatser m. m. bör i sin helhet fördelas tilllänen. Under innevarande budgetår har drygt 40 milj. kr. avsatts för centralakonsult- och utredningsinsatser samt för teknik- och kunskapsspridning. Medhänsyn till de projekt och aktiviteter som pågår och planerats bör för nästabudgetår högst 40 milj. kr. användas för sådana centrala insatser. Återstoden,dvs, 648 milj, kr., bör följaktligen fördelas på länen vilket innebär att helatillskottet på anslaget kommer länen fill del." Det som uppenbarligen mest har upprörtindustriministern, regeringen och övriga som har instämt i veropen ochklagokören är att utskottsmajoriteten har ställt sig avvisande till att geindustriministern ett ospecificerat anslag på 300 milj. kr. Här finns en lång rad citat som skulle kunna användas, menjag skall bara nämna något. I kunde man läsa:"'Politiskt taktikspel', utbrister industriministern, 'man tar inte deregionala problemen och regionalpolitiken på allvar'": Med förlov sagt är ju detta kvalificeratnonsens! Alla partier är överens om att- de regionala balans/obalansproblemenär besvärliga och inger oro. De olika partierna har på skilda sätt imotionsform redovisat hur man uppfattar dessa problem och hur man vill försökalösa dem på kortare och . De regionala obalansfrågorna är definitivtinte betjänta av den erbarmliga agitation som vi fåttsmakprov på. Åtminstone trodde man ju att landets industriminister både kundeoch borde höja sig något över den debattnivån. Jag hoppas att han i kammaren ger prov på den resning av debatten som behövs och på något sättkommenterar den debattsom har förekommit i fidningarna om denregionalpolitiska avrustning som han beskyller utskottsmäjoriteten för attvilja förespråka. Då utskottet har sagt nej till ett ospecificerat anslag om300 milj. kr., innebär ju inte detta att vi förnekar behovet av satsningar påen bättre infrastruktur. Vi är fullt medvetna om att detta behövs. Vad viprincipiellt vänder oss emot är att , utan att få preciseringar, skallsäga ja till en klumpsumma på 300 milj. kr. Moderata samlingspartiet har i en kommittémotion, A448, ochäven i en motion som bär mitt eget , A469, markerat mycket klart att vitycker det är angeläget att dessa infrastrukturella satsningar kommer tillstånd, och att man bygger upp goda strukturer och nätverk runt omkring oss ilandet. Vi har specificerat och redovisat investeringar för 345 milj. kr. Omman skall räkna hårddraget är det alltså 45 milj, kr. mer än vadindustriministern har föreslagit i budgetpropositionen. Vi har föreslagitytterligare 150 milj. kr. till väginvesteringar, 150 milj. kr. på den högreutbildningen, varav 60 milj. kr. för att de regionala högskolorna skall kunnautvecklas i samverkan med regionernas näringsliv, samt 45 milj. kr. på bättreflygförbindelser runt omkring i landet - utomordentligt angeläget inte minstför det norrländska inlandet. Vi är alltså inte motståndare till några som helstinfrastrukturella satsningar, men vi tycker det är rim och reson att deredovisas inför och att kan ta ställning till dem. Mycket snarlika tankar för utskottets majoritet fram, ochjag tillåter mig att citera utskottets texter: "Utskottet ifrågasätter inte behovet av att förbättrainfrastrukturen och allmänt förstärka näringslivets förutsättningar i deprioriterade regionerna. Tvärtom kan det enligt utskottets mening komma attbehövas större belojjp för detta ändamål under de närmast följande åren än vadregeringen begärt. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid de insatserdet här är fråga om normalt anvisas via de ordinarie anslagen under resp. huvudtitel.Industriministern har för övrigt också själv i budgetproposifionen redovisatde insatser av regionalpolitisk betydelse som föreslås på olika politikområden. Det framstår enligt utskottets mening som angeläget attriksdagen får ta ställning till vikfiga infrastrukturella satsningar.Regeringen bör sålunda på sedvanligt sätt återkomma till medförslag om särskilda insatser av detta slag." Jag tycker att det av de skrivningar som jagnu har citerat borde framstå som ganska klart för kammaren att utskottet önskarse att regeringen återkommer med en specificerad redovisning av angelägnainfrastrukturella satsningar runt om i landet, så att man i de olika utskottensakligt kan granska och diskutera dessa, och de bör redovisas över resp.departements huvudtitel. Det borde ju inte vara omöjligt, herr talman och herrstatsråd, att med det goda samarbete som bl. a. finns inom den beramadestatssekreterargruppen stämma av de behov som finns inom de olikadepartementens områden för att på det sättet få en balanserad regionalutveckling med bättre infrastrukturella satsningar. Det finns en uppenbar risk att dagens diskussioner kommer att handlaom de uppgörelser som har skett i utskottet och kanske en och annan överton somhar förekommit urtder de gångna med anledning av detta. Det voreolyckligt om sådant kommer att helt dominera kammarens debatt , så attinte sakfrågorna finge en vettig belysning. Jag vill ägna avslutningsdelen avmitt anförartde åt några sakfrågor som vi från moderat sida tycker ärutomordentligt angelägna. Debatten har kommit att fokuseras tillstorstädernas, speciellt huvudstadsregionens, kraftiga expansion. Denna harställts mot den rakt omvända utvecklingen i bl. a. Bergslagen och inlandoch sydöstra . Frågan har gällt: Kan man dämpa utvecklingen i huvudstadsregionenoch få motsvarande utveckling överflyttad till andra regioner, och hur skallman i så fall bete sig? Uppenbarligen finns det förespråkare inom socialdemokratinsom är öppna för olika former av "straffbeskattning av näringslivet"i huvudstadsregionen. I en mycket generöst uppslagen artikel i kan man läsa att socialdemokraternas regionalpolitiska expert iriksdagens arbetsmarknadsutskott kräver en "straffskatt för företag somvill etablera sig i storstadsområdena", alltså både , Göteborgoch . Det framgår inte klart av artikeln vad som skall gälla ,och ; det finns anledning att utveckla detta . Enligt samma artikel hade socialdemokraterna hoppats på enkompromiss om regionalpolitiken med . När nu dessa förhoppningargrusats, vill samma expert att regeringen kommer igen med nya förslag om bättrestyrmedel. Enligt denna mycket initierade källa lär industriministern inte varafrämmande för att införa en straffskatt om nuvarande åtaganden slår slint. Ävenhöjd arbetsgivaravgift på storstadsetableringar uppges industriministern varaberedd att överväga. Med andra ord: de nuvarande regleringarna avbyggarbetsmarknaden i skulle kompletteras med ytterligare insatser.Regleringar föder regleringar och skapar nya problem. Jag vill fråga industriministern; Har den initierade källasom refereras i artikeln rätt? År det sådana planer som finns iregeringskansliet, och kan förvänta sig nya, intressantaoch kreativa straffbeskattningar på utvecklingen, som gör att internationellaföretag drar sig från och att byggandet går i stå?Industribyggandet händer det mindre med, och bostadsbyggandet lika litet med.Det vore utomordentligt irttressant för kammaren, och säkert för många ute ilandet, att få höra industriministern avisera dessa planer som den s.k. säkrakällan har god insyn i. Från moderat sida ställer vi oss avvisande till detta sättatt lösa regionala utvecklings- och balansproblem i . Vår utgångspunkt är att om man av något skäl vill dämpaden totala tillväxten i huvudstadsregionen, så gäller det att skapa sådanabetingelser inom andra regioner att företrädare för olika verksamheter finnerdessa regioner vara intressanta lokaliseringsalternativ. På så sätt kan manockså skapa bättre förutsättningar för de verksamheter som definitivt behövervara lokaliseradei storstaden och ofta har mycket starka internationella kopplingar. Då får manen ännu bättre total nationell tillväxt. Detta är för övrigt tankar som förts fram i andrasammanhang av dem som har fördjupat sig i studier kring storstadsproblemen. Moderata samlingspartiets grundläggande idéär att genom så generell politik som möjligt skapa förutsättningar för bästamöjliga tillväxtbetingelser i landets olika delar. Dessa förutsättningarvarierar högst avsevärt. I det förhållandet ligger både problem ochmöjligheter. En generell nationell politik måste kombineras med lokalaoch regionala initiativ, sprungrta ur gedigen kunskap och insikt om olikaprojekts utvecklingsförutsättningar. Denna insikt finns ofta allra bäst hosenskilda entrepre-rtörer ute i landet. Från moderata samlingspartiets sida har vi under flera årockså mycket klart uttalat behovet av en helhetssyn på de regionalautvecklingsfrågorna. Vi har pekat på en mängd faktorer som direkt och indirektpåverkar den regionala utvecklingen. Beslut inom offentlig sektor, inomnäringsliv och organisationer, och självfallet beslut av individer och enskildahushåll - alla dessa beslut bildar tillsammaus ett rumsligt mörtster. Jag skall i all korthet peka på några konkreta områden somvi anser vara helt centrala när.det gäller att planera och investera för enbättre regional infrastruktur. För det första behövs god tillgänglighet i en region. Detgäller för persontransporter, godstransporter, transport av information viadata- och telesystem. Jag kan i detta sammanhang säga att vi med stor oro serpå de diskussioner som gäller framtida flygförbindelser med . Det äravgörande för olika regioners utveckling att ha goda kommunikationer medstorstaden. Regeringen borde fundera utomordentligt allvarligt på det kloka iatt börja förverkliga ert flygplats i södra . De fördelar man fickgenom att utnyttja för inrikesflyget gav stora fördelar för hela detsvenska flyget och därmed också för möjligheterna att kommunicera med andradelar av . Problemet med den inomregionala balansen i ärinte primärt ett Stockholmsproblem utan ett problem som rör hela ,eftersom är.huvudstad i . För det andra behövs det ute i regionerna en högkompeterts- och kunskapsnivå. är ett litet land, och vårt välståndbygger i stor utsträckning på att vi ligger i frontlinjen när det gällerteknisk utveckling av produkter och tjänster. 1 ett litet land kan vi baraproducera en liten del av kunskapsmängden själva, och vi är beroende av en storkunskapsimport. Det förutsätter att vi har stor öppenhet över gränserna. Men det förutsätter också att man ute i regionerna fårtillgång till denna kunskapsimport. Jag tror att en av de stora och viktigauppgifterna när man bygger upp en infrastruktur ute i regionerrta är just attskapa ett nätverk, ett system som innebär att man kan importera kunskap ochkompetens på olika sätt och omvandla och distribuera kunskapen i regionen ochdess näringsliv, till olika berörda intressenter. I den rollen tror jag attframför allt den regionala högskolan kommer att ha sin största uppgiftframöver-kanske inte när detgäller att producera kunskap men när det gäller att importera, omvandla ochdistribuera kunskap ute i regionen. För det tredje är det viktigt med en bred och allsidigarbetsmarknad. Utan en sådan kommer regionens näringsliv att ha svårigheter attrekrytera arbetskraft.