prot · GA09128 · 1986-12-31 00:00:00 — I programmet ingår också forsknings- ochutvecklingsverksamhet som skall ta till vara det norrländska jordbruketssärskilda förutsättningar och fördelar. Det finns nämligen sådana i detnorrländska jordbruket, t. ex. ljuset under de ljusa sommarnätterrta. Dessutomartvänder man litet kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel jämfört medövriga delar av landet. Värd att notera i sammanhanget är också den propositionsom regeringen lagt fram om en ändring i jordförvärvslagen för attfrämja de regionalpolifiska.strävandena att det skall bli lättare att drivajordbruk i kombination med andra sysselsättningar. Jag har uppehållit mig så pass utförligt vid landsbygdertsutvecklirtg, därför att den är av stor betydelse för befolkning,sysselsättning, service och miljö i det norrländska stödområdet. I många av denorrländska inlandskommunerna spelar jordbruket en mycket viktig roll. Jag seralltså regeringens åtgärder med en förändring av jordförvärvslagen ochåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra som exempel på insatser somkommer att få stor betydelse för den regionala utvecklingert. I reservation 8 av iBengtsfors och , båda , tas frågan om fortsatt omlokaliseringav statlig verksamhet upp. I reservationen sägs att några verkliga försök attomlokalisera statlig verksamhet inte har gjorts . Decentraliseringsarbetetbedrivs numera efter två linjer: Regeringen haratt pröva möjligheterna att omlokalisera ny eller expanderande statligförvaltning. Beslutsfunktioneroch arbetsuppgifter skall delegeras från central till regional nivå och frånregional till lokal nivå. Den prioriteringsordning somriksdagen har beslutat innebär att i första hand skogslänen och i andra handsydöstra och skall komma i fråga vid lokalisering avstatlig verksamhet. Regeringen har genomfört och aviserat en rad åtgärder föratt intensifiera och effektivera decentraliseringsarbetet. Den avregeringen tillsatta statssekreterargruppen har att fortlöpande 93 prövamöjligheterna att decentralisera och omlokalisera statlig verksamhet. Konkretaexempel på fattade beslut om utlokalisering är att en enhet för uppbördav TV-avgifter har lokaliserats till . Ett annat exempel är attriksskatteverkets administration av punktskatter lokaliseras till . Etttredje exempel är att ett hundratal tjänster inom statistiska centralbyrånflyttas från till . Trots de centerparfisfiska påståendenafinns det beslut som tagits i detta arbete. Dessutom pågår ett arbete med att påverka affärsverk ochuppdragsmyndigheter att lokalisera verksamhet till stödområdena. Det nya ärhär att regionalpolitiskt stöd skall lämnas till konkurrensutsatt"verksamhet som affärsverken och uppdragsmyndigheterna bedriver. För närvarandepågår en genomgång med ett antal verk och myndigheter för att undersöka vilkaverksamheter det kan bli fråga om och till vilka orter det kan vara möjligt attlokalisera verksamhet, I förordningen om regionalt utveckhngsarbete fastslås attmyndigheter skall - ta hänsyn tillverksamhetens betydelse för sysselsättning och service - beaktamöjligheterna till decentralisering och - i övrigt verkaför att de regionalpolitiska målen uppnås, I sammanhanget är det viktigt att understrykalänsstyrelsernas möjligheter att av myndigheterna begära årliga uppgifter omplaner och akfiviteter som är av betydelse för länets utveckling. Detförutsätter att man är aktiv ute i länen och kräver in dessa uppgifter frånmyndigheterna. Med den inriktning som decentraliseringsarbetet nu har finns detall anledning att fästa tilltro fill att ytterligare konkretadecentraliserings- och lokaliseringsbeslut är att vänta. I reservafion 11 från föreslås attnuvarande regionalpolitiska stödformer skall ersättas med ett system avriskgarantilån: I reservation 12 från och föreslåsstatliga kreditgarantier i stället för lokaliseringslån. Inom industridepartementet pågår nu ett arbete för att förenklaoch effektivisera de regionalpolitiska stödformerna, och dessutom avses stödformernabli föremål för överväganden i den av utskottet föreslagna regionalpolifiskautredningen. Reservafionsyrkandena bör av den anledrtingen inte för närvarandeföranleda något ställningstagande från , I reservationerna 26, 27 och 28 från resp, ,och behandlas en geografisk och branschmässigavgränsning vid nedsättrtingen av socialavgifter. Bakgrunden till den nuvarande lagen om nedsättrting avsocialavgifterna i , som trädde i kraft , ärde speciellt svåra arbetslöshets- och glesbygdsproblemen som var rådande iNorrbotterts län och som fortfarande kännetecknar , Det är utskottetsuppfattning att systemet med nedsättningen av socialavgifterna inte börutvidgas eller förändras, innan en utvärdering gjorts av vilka effekter somnedsättningen av socialavgifterna givit. pågår en sådanutvärdering inom industriverket, och en rapport är att vänta , I den tidigare debatten tog upp denna frågaoch jämförde med någon mindre inlandskommun. att Luleåfår fördelen av en nedsättning av socialavgifterna och att är ensnabbt expanderande kommun. Om hade tittat i materialet frånutskottet hade han kunnat konstatera att icke är en snabbt expanderanderegion. Tittar vi på befolkningssiffrorna ser vi att dessa också minskar iLuleå, Man måste se på dessa frågor regionvis. Jag kan inte underiåta att uttrycka minbesvikelse över det agerande som förekommit i beträffanderegionalpolitiken. Regeringens förslag att anslå 300 milj. kr. tillinrättandet av en ny regionalpolitisk stödform har diskuterats . Det råderinga tvivel om att detta initiativ skulle ha fått en mycket stor betydelse,inte minst för befolkningen och näringslivet i inland, där manframför allt är i behov av sådana insatser. Vi i kommun hade ställt stora förväntningar pådenna nya stödform. Vi såg den som en fortsättning på de insatser som redan nugörs i kommun. Dessa insatser sker i samarbete med industridepartementet,och industriministern har personligen varit mycket aktiv och pådrivande i dessafrågor. Det sker alltså konkreta insatser i vår kommun för näringslivetsutveckling, och bl. a. industridepartementet bidrar med pengar, t. ex. föruppbyggnad av Företagens hus, där det kommer att ingå ett datacentrum fillhjälp för företagarna i kommunen. Detta kommer att ha stor betydelse.Industridepartementet deltar också när det gäller satsningarna på turismen, därinvesteringarna ännu inte har påbörjats men där vi har fått pengar förutbildning, marknadsföring och projektering. Vi skulle ha sett infrastrukturpengarna som en viktigfortsättning. Otvivelaktigt känner vi stor besvikelse över det spel som nubedrivits i och över att dessa 300 milj. kr. kommer att försvinnaefter ställningstagande. Att de borgerliga partierna sviker människorna istödområdena och i inlandet för glädjen att tillfoga regeringen ett nederlag iriksdagen förvånar mig inte. Men att vpk har lånat sig till detta tycker jag ärhäpnadsväckande. Jag tror att vpk anser sig ha gjort en stor bedrift genom attha medverkat härvidlag. Det har sagts tidigare, och jag vill upprepa det somrepresentant för en inlandskommun: Förlorarna är människorna i Norrlandsinland. Det är de som kommer att få sitta emellan, och det är de som skallöverges. Nederlaget har alltså inte tillfogats regeringen, utan nederlagetdrabbar de människor och de regioner som behöver vår hjälp. Så blir detemellertid ofta, när sakfrågor får stryka på foten för partitaktiska mål. Det är inte mitt problem, men jag frågar mighur och och deras partikamrater'i Norrlandskall förklara saken för människorna där, då det nu blir ett stopp i dettaavseende, Vpk:s företrädare säger till industriministern: tillbaka ihöst med ett förslag. garanterar att vpk då skall ställa upp.Men sådana garantier, , är inte mycket värda. Vi fann ju, närvi i utskottet kom överens med vpk om insatserna, att överenskommelserna intevar mycket värda. Vpk faller för de borgerliga locktonerna, och då glömmerLars-Ove det som han ofta talar om, nämligen klasskampen, och ger sigdirekt in i ett klassamarbete med de borgerliga. Det är vad som har skett i denhär frågan. Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna 34 och 35 och avslag på reservationerna 4t. 32 och 381, o. m. 49 HANS i (vpk) replik: började med att säga att han varimponerad av industriministerns uthållighet. Det är klart att allting ärrelativt. Vad jag för min del inte är imponerad av är vad industriministernsade, och det tycker jag är viktigare. Man upprätthåller sig här vid det som man kallar detkommunistiska sveket mot regionalpolitiken och kommunerna. Det ärskrattretande, om man ser till politikens verkliga innehåll. Vi vet vilka somhar svikit vad och vilka som kommer att svika vid omröstningert omkompletteringspropositionen, där vi har förslag om utnyttjande av företagensöverlikvidite-ter för långsiktiga program avseende infrastrukturen och regionalutveckling. Storfinansen törs ni inte röra, och därför kommer ni attsvika.också vid omröstningen om kompletteringspropositionen. Detta ärsocialdemokratins historiska och ideologiska dilemma, och det är ett ansvar somni aldrig kan springa ifrån. När det gäller räknekonst tycker jag att man kan läsainnantill och se vad som har åstadkommits genom denna riksdagsdebatt. Ipropositionen säger industriministern: Jag föreslår att 300 milj. kr. anvisas engångsvisför att utnyttjas . Det rör sig alltså om 100 milj. kr.per år, om man slår ut beloppet. har industriministern sagt att han kommerigen med ett 300-miljonersprogram som skall gälla . Man fåranvända vilka räknemetoder man vill, men sammantaget ger dagens debatt tillresultat att regionalpolitiken får mera pengar än vad som skulle ha blivitfallet, om regeringens förslag hade gått igenom ograverat. Hur ni socialdemokrater skall göra vid omröstningen vetjag inte, för ni har ju reserverat er till förmån för 300 milj. kr. på tre år.Nu får ni välja om ni skall fortsätta med den politiken eller om ni skall följaministerns förslag, så att det blir litet mera pengar till regionalpolitiken. 50LARS-OVE (vpk) replik; Eftersom arbetsmarknadsutskottetssocialdemokratiska ledamöter inte riktigt kan hålla inne med sin besvikelsegår jag upp i talarstolen igen för att berätta för hur sakenligger till. Precis som i sade blir det ettförslag . säger att det inte går att lita på vpk. Jo,visst går det att lita på vpk. Vi har ju bl. a. i anslutning till kompletteringspropositionenföreslagit att skall göra en rejäl satsrting på infrastrukturen, ochdet är inte så svårt för oss inom vpk att se att det behövs åtskilligt mycketmer. De socialdemokrater som företräder skogslänen talar om att300 milj. kr. går förlorade, pengar som skulle användas och somman anser skulle rädda ifrågavarande regioner. Det är väl ändå en ren gråtvals.Vilka kommuner skulle man konkurrera med? Är det så att skall fåpengar men inte ? Skall man bygga en Bergslagspendel genom Västmanlandeller skall mart satsa på ? för infrastruktursatsning är inte mycket pengar. Det äregentligen någonting som man kan sätta i en flagga och vifta med. Jag är ocksåintresserad av en infrastruktursatsning, men jag tycker att ni trots er storabesvikelse kan visa någon hederlighet i argumenteringen. Vänd på besvikelsen och säg så här; Industriministerrt harsagt att han kommer att framlägga ett förslagom 300 milj. kr. Detblir nästan 1 miljard, och det är något bättre än vad som föreslogsnär vi började behandlirtgert i utskottet, . Jag tycker att ni kanhålla inne med de stora orden om att lita på vpk o.d., vilket är så besvärligtför socialdemokratin, och i stället se på resultatet i slutänden. 51SVEN () replik: säger att vi skall avvaktaresultatet och se på det. Men hur mycket vet vi om vad som händer ?Vi socialdemokrater har lärt oss en läxa, nämligen att det icke går att lita påvpk. Det kommer att rinna mycket vatten under broarna till dess att riksdagensamlas , och under den tiden sker ingenting när det gäller infrastrukturen.De 300 milj. kr. som är borta var avsedda för /88. Industriministern har här redovisat att det är frågaom ett nytt anslag. Det känner vi till, och pengarna anslås för kommandebudgetår. Industriministern har också sagt att dessa 300 milj. kr. mycket välkunde ha förbrukats under det kommmande budgetåret. Vpk och de borgerliga håller på med något slags sifferlekoch säger att deras förslag innebär att det blir mera pengar. Vi måste se på defaktiska siffrorna i budgeten, och då visar det sig att man i detta avsnitt harförsvagat budgeten med 100 milj. kr. Så är det, och det är detta som vpk:s företrädare skallförklara och försvara, när de kommer åter till hembygden och möter människorna. 52 (vpk) replik: Det blir faktiskt värre ju längre SvenLundberg diskuterar. Slutsatsen av vad han säger måste bli att han inte litarpå sin industriminister. Denne har ju uttryckligen sagt att han skall läggafram ett paket, och en minoritetsregering får väl presentera sitt paket och seom den får stöd för det. Lägg ett konkret förslag om satsningar påinfrastruktur, så ställer vi upp! Den saken är klar. Jag är säker på att industriministern kommer att göradenna satsning med 300 milj. kr. Jag tror inte att han är så dum att han avstårfrån det. Enskilda socialdemokrater i arbetsmarknadsutskottet kanske kan varaså dumma, men jag tror som sagt inte att industriministern är det. Detta betyder att 1 . är slutsiffran.Om man satsar 300 milj. kr. blir det faktiskt 2 . när detgäller regionalpolitiska medel. Dettaär ju mer än 2 . somregeringen har föreslagit. Det är inte mindre, och därvidlag kan ni intebortförklara räknekonsten. Men beror det på er om ni vill lägga fram någotförslag eller inte - om ni vill öka summan till 300 milj. kr. Eller skall ni bete er som om ni var förorättade, trots att vi har enminoritetsregering? Nianklagar oss för att människorna i de utsatta regionerna drabbas av den 7 Riksdagensproiokoll 1986/87:128 Men beter ni er som tjuriga små barn, så ärdet ni som åstadkommer att människorna drabbas. Jag tycker att ni skall visa litet ansvar och ansluta ertill det beslut som kommer att fatta, nämligen att uppdra åtregeringen att satsa på infrastrukturen. Vi för vår del har sagt att vi ställerupp med ännu mera medel, bara ni är beredda att lägga fram förslagen. Då är viju fortfarande i majoritet, , och det tryggar en god framtidavärtsterutveck-ling, om ni vill. 53 () replik: Jag vill återigen säga att vi en gång hargjort upp med vpk. Överenskommelsen höll från den ena dagen till den andrå. säger ; Kom med ett paket, så ställervi upp. O.K. -jag tror att ett paket kommer. Men hur mycket kan vi lita på vpk?Börje kanske kommer öch viskar i örat pä att han harett mycket bättre förslag, och så kommer och säger att hanför sin del ställer upp på det. Jag vet, , att det finns partivänner tiller som tycker mycket illa öm deri här inriktningen av politiken. Att tala omvad som skall ske är en sak, men vad det nu handlar om ärregionalpolitiken och det beslut vi skall fatta, förmodligen i morgonförmiddag. måste därefter gå ut och säga; Vi harsagt nej till 3ÖÖ milj. kr för infrastrukturuppbyggnaden därför att vi vill attindustriministern skall komma med ett paket , och då skall viställa upp: Detta är, som jag sagt, ochvpk:s problem. Men jag tror att den nuvarande turbulensen inom vpk är olyckligmed hänsyn till människors förtroende för vpk ute i bygderna. Det blir nog ettgenomslag härvidlag . 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Jag får meddela att anslag nu satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 55INGRID (): Utskottsmajoriteten har avfärdat detta medlaridsbygdspro-blemet litet väl kortfattat i betänkandet, trots att det harväckts flera motioner i ämnet. I en moderat motion har vi yrkat på ettutvecklingspro-grarii för lartdsbygden, mért det verkar som omutskottsmajoriteten anser att den socialdemokratiska politiken har varit så braatt ingen skall komma och påstå någonting annat. Men det förhåller sig intealls på det sättet. Regeringens politik går i stort sett ut på att styra genomcerttrala beslut. Visserligen talar man om decentralisering, men verklighetenär en helt annan. Tron på politikernas förmåga är alltför stark. Häromdagenhörde jag en socialdemokratisk riksdagsledamot yttra följande i en debatt; Detär klart att politikerna skall styra. Annars lämnar vi fältet fritt för andrakrafter, och då har vi ingen kontroll alls över vilka som bestämmer. Det tyckerjag talar för sig självt. De andra krafterna är inte något annat än människornasjälva som. om de geslitet större utrymme att ta ansvar och utveckla sina egna idéer, får ettinflytande över sin tillvaro. Det är verkligen dags att se över de sammantagnaeffekterna av alla politiska beslut som drabbar landsbygden, så att allakrafter kommer till sin rätt. Det är det vi syftar till i reservation 5. Landsbygd har vi litet här och var i landet, och en del avlandsbygden är faktiskt ren glesbygd. Sådan finns företrädesvis i Norrlandsinland och i delar av de övriga skogslänen. Många centrala beslut passar intealls in på landsbygden. Det behövs mycket större utrymme för människorna självaatt förverkliga sina idéer utan för stor byråkrati. Det finns många exempel på detta. Vi behöver bara se påstatsbidragssystemet, som i stor utsträckning påverkar kommunernas verksamhet.Det har visat sig att det.är tätorterna som har den största nyttan av despecialdestinerade bidragen. Vi föreslår i andra sammanhang att dessa skallges som en klumpsumma utan åtföljande bruksanvisning. Då kan en kommun med andel landsbygd bygga upp en samhällsservice efter sina behov.. Många privata alternativ skulle passa landsbygden bättre.Det har omöjliggjorts förutom genom ideologiskt rnotstånd frånsocialdemokrafisk sida också genom de offentliga monopolen och de högaskatterna. Den kraftiga expansionen av den offentliga sektorn harindirekt blivit en belastning för landsbygdsbefolkningen. Det har blivit dyraoch likriktade lösningar, som inte alls på samma sätt kunnat utnyttjas avmänniskor som lever utanför tätorterna. Den politik som har förts hardärför.på något sätt passiviserat människorna, så att många sitter och väntarpå att politiker och myndigheter skall komma och lösa deras problem. Med färre regler och en positivare attityd gentemotenskilda initiativ skulle människor på landsbygdert gemensamt komma på idéersom skulle ge kompletterande sysselsättning och bättre service. Detta skullekunna ske bl. a. inom vård och omsorg. Länsanslaget är ett anslag som länen själva beslutar över.Det är det som är styrkan i det anslaget. Men.det fordras en extra.stormedvetenhet och framförhållning av länen för att pengarna skall användas pårätt sätt och inte gå till dåliga affärsprojekt. Anslaget bör kunna anvärtdasså flexibelt att det kan gå även till strukturella insatser som skapar goda förutsättningarför t, ex, näringslivet på lång sikt. Projektanslagen är låsta till enviss procentandel av totalanslaget. De län som kommer med förslag tilllångsiktig utveckling bör, när så behövs, få möjligheter att använda en störredel av projektanslaget till strukturella ändamål utan att för den skulldelramen slopas. Jag vill inte uppehålla mig vid industriministerns 300miljoner. Jag tycker de har blivit som tuggummi i den här debatten - de haranvänts om. Man kan undra hur stor summan egentligen har hunnitbli vid . Däremot tycker jag det är viktigt att komma in på ämnetskog och jord, därför att det har mycket stor betydelse för bl. a. Norrlandsinland. I jordbruksutskottets betänkande , som nyligenciterades, heter det; Ett åtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket bör utarbetas.Bl. a. bör uppmärksammas möjligheterna till ökad samordning mellanjordbrukspoli- fiskastödformer och regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det ställde vi oss bakom. Man kunde den gången ur protokollet utläsa att arbetepågick i och att en proposition kunde väntas. harpropositionen kommit, och jag kan inte hålla med om att det blev så mycket tillhelhetssyn som man hade anledning att vänta sig. Jag lade märke till attindustriministern kallade det ett utvecklingsprogram för Norrlandsjordbruket.Jag tycker inte att det är värt narnnet. Den aviserade propositionen med helhetssynen omfattadeegentligen 100 miljoner som skulle spridas på ett antal skogslän under entreårsperiod. Men det förekommer ingen som helst analys av hur en långsiktigutveckling av Norrlandsjordbruket skulle komma till stånd. Det är inte hellertal om någort översyn av dét regelsystem som styr olika områden somNorrlandsjordbruket är beroende av. Jag tycker inte att Norrlandsjordbruket skall behandlas pådet sättet. Det är ett område som kräver en mycket lårtg planeringstid. Därförbehöver man veta vilka spelregler som gäller uuder mycket lårtg tid framåt. Av många skäl måste vi ha ett jordbruk i även iframtiden. Därför måste Norrlandsjordbruket kompeuseras i förhållande tillövriga för de sämre förutsättningar som råder i Norrland.Norrlandsstödet kan därför räknas som ett regionalpolitiskt stöd. Det är småföretagen som skall utgöra ryggraden och gearbetstillfällen i skogslänen vid sidan av jord och skog. De riktigt småföretagen, de som man kan driva i kombination med jord- och skogsbruk, har storbetydelse. Glesbygden i Norrlartds inland har många svårigheter att kämpa emot.Därför är den generella särtkningen av arbetsgivaravgiften bra för att direktpåverka kostnaderna för företagen. Vi har ju föreslagit en generellsänkrting. Det har även en psykologisk betydelse. Alla lättnader ochförbättringar för företag i glesbygd medverkar till en positiv framtidstro, ochdet föder i sin tur idéer. Av den anledningen är löntagarfonderna, med sitt extrauttag av avgifter, en belastning som endast tar från glesbygden och inget gertillbaka. Varför skall den bortde som behöver Norrlandsstöd för att han skallkunna klara sig på sitt jordbruk betala en del av arbetsgivaravgiften tilllöntagarfonden? Varför skall den företagare som byggt upp sitt nystartadeföretag med hjälp av lokaliseringsstöd betala en del av arbetsgivaravgiftentill löntagarfonden och i värsta fall vinstdelningsavgift utan att direkt vinstuppstår? Vi har pekat på många områden som bör ingå i denregionalpolitiska utredning som utskottets ledamöter är överens om och somberör landsbygden och glesbygden. Vi har bl. a. tagit upp möjligheterna tillvillkorad avskrivning av studielån som ett medel att locka nyckelpersoner tillglesbygd. Av samma skäl anser vi - det framför vi i reservation 4 -att man bör se över flera områden för att se vad som kan göras för att företaglättare skall kunna rekrytera kompetent personal till vissa speciellafunktioner- det gäller även medflyttande, som blivit ett nästan likastort problem Vi har här nämnt att skatteområdet är ett område som börstuderas. I en annan reservation har vi påpekat attlokaliseringsstödsreglerna bör ändras så att även privatpraktiserande läkareoch sjukgymnaster skall kunna fåfillgång fill stöd för att starta praktik. Det finnssåledes anledning för utskottsmajoriteten att avfärda förslag omett samlat utvecklingsprogram för landsbygden med bara någon sida ibetänkartdet, och det finns absolut ingen anledning att påstå att socialdemokrafisk politik harlyckats så bra att inget återstår att göra. Jag yrkar härmed bifalltill de moderata reservafionerna i 56 () replik: Jag ser att klockan ännu inte är halv sex, såIngrid och jag kanske hinner med en replikomgång. har i sina motioner och sin reservation i årangående ett utvecklingsprogram för landsbygden övergivit en ståndpunkt som deframförde . Dåsade de nämligen att den offentligasektornhade varit ettstort hinder för utvecklingen av landsbygden. Det är bra att de har övergivitden ståndpunkten. frågade nu: Är den socialdemokratiskapolitiken på den här sektorn nu så bra att ingenting återstår att göra? Jo,visst återstår mycket att göra, nämligen att genomföra åtgärdsprogrammet. Dethar ju tagits fram, det skall nu framläggas och därefter skall vigenomföra alla de initiativ som föreslås i programmet. Jag tror att det ärviktigt och angeläget att på grundval av åtgärdsprogrammet gå in i ett konkretarbete när det gäller landsbygdens utveckling.