prot · GA09119 · 1986-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1986/87:119 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Fyllnadsval till utskott Företogs val av en suppleant i trafikutskottet. 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Enligt ett till kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningenenhälligt föreslagit till suppleant i trafikutskottet. suppleant i trafikutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Förste vice talmannen anmälde att ()fr. o, m, skulle tjänstgöra som ersättare för underden tid han är statsråd. 4 § Föredrogs och hänvisades 1986/87;A104och A105 till arbetsmarknadsutskottet 5 § Företogs till avgörande utbildningsutskottets betänkanden1986/87:16, 19, 20, 21 och 23, jordbruksutskottets betänkanden /87:17, 18och 20, utrikesutskottets betänkanden /87:21, 12 och 13 samtsocialutskottets betänkande 1986/87:24 (beträffande debatten i dessa ärenden,se prot, 118), Prot.1986/87:119 betänkande 16 , Mom. l (planeringsramar för den datavetenskapliga linjen) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 141 förreservation 1 av m, fl. Mom. 6 (kvalitetsförstärkningar av vissamatematisk-naturvetenskapliga utbildningar vid i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avPär m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 9 och 10 (lokalisering av den materialtekniska linjentill i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation 3 av BirgittaRydle m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 12 (medel för planeringskostnader förteknisk-fysiklinjen vid i ) .Utskottets:hemställan bifölls med 230,röster mot 66 förreservation 4 av m,fl. Mom. 15 (engelskspråkig utbildning inomcivilingenjörsutbildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (forskningsanknytning av yrkestekniskahögskoleutbildningar) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 19 förreservation 6 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 24 (anslag till Utbildning för tekniska yrken) Utskottets,hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m. fl., rfe/i reservation 8 av och , dels reservation 9 av och - biföllsmed acklamation. Mom. 27 (gemensam arkitektskola för norra ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPär och - bifölls med acklamation. Utskottets hernställan bifölls. Mom. 1(planeringsramar för förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 52 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2(omprövning av tidigare riksdagsbeslut att lägga ned.viss förskollä- Prot'.1986/87:119 rar-och fritidspedagogutbildning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 2 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 6 (utbildningsarvode för vissa lärargrupper) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 58 förreservation 3 av rri. Mom. 8-12 (utbildningsplanefrågor) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som -Ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 5 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(journalistutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 140 förreservation 1 av m. fl. Mom. 7 (särskilda resurser till högskolan i ) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 16 förreservation 2 av . Mom. 9 (förstärkning av vissa verksamheter inomdanshögskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avYlva och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. /(ingenjörsutbildning.m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation. 1 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 4 och 5 (planeringsramarna och anslagsbeloppet) ; Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6och /(uttalande om utveckling av de små ochmedelstora högskolorna m. m. samt särskild resursförstärkning till dem) Först biträddes reservation 3 av m. fl. -som ställdes mot ' reservation 4 av och - medacklamation. Prot.1986/87:119 Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 3 av rn. Mom. 18 (utbildningsbehov i , särskiltden södra delen av regionen) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 59 förreservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (uttalande om ett projekt kallat "Smålandstekniska högskola") Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 35för reservation 6 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 23 Punkt 1 Mom. 8 (fortsatt utbyggnad av vid ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avBirger Hagård -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 17 Punkt 2 Mom. 1(anslag till Miljö- och ) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 66 förreservation 1 av i m. fl. Mom. 2(anslag till ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 5 (anslag till Miljövårdsinformation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till Åtgärder mot försurningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mo/77. 5(kalkningsprogrammet) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 261 röster mot 37 förreservation 5 av och . Mom. 5(insatser mot bottendöden i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (anslag till Särskilda projekt på miljövårdensområde) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 41 förreservation 7 av och . Mom. 1(anslag till för naturvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av i m.fl. i motsvarande del, dels reservation 8 av LarsErnestam och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (anslag till Vård av naturreservat m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avArne i m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (tillsynsansvaret och principer för skötsel avnaturreservat) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (överföring av mark från domänfonden tillnaturvårdsfonden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKarl m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (principer för finansiering av mark för naturvårdoch ersättning för intrång m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 3(ändring av förordningen om avgifter för finansiering av kemikalieinspektionensverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1986/87:119 jordbruksutskottets betänkande 18 Mom. l (restriktioner för importenav vissa livsmedel) Förstbiträddes reservation 1 av i m. fl. röster mot35 för reservation 2 av och . 150 ledamöter avstod från attrösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 160 röster mot 107 för reservation1 av i m. fl. 31 ledamöter avstod från att Mom. 2 (märkning av livsmedel m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (konsumtionsutbildning och konsumentupplysning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (vissa frågorom matkvalitet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (förbud mot bestrålning av livsmedelm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKarl och - bifölls med acklamation. Mom. 1 (trädgårdsnäringspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 36 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (förbud mot import av trädgårdsprodukter somproducerats på ett i förbjudet sätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKarl m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (medel för särskilda insatser i södra ) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 43 förreservationen av 10 och . Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förreservationen av' . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 och2 (bemyndigande för regeringen m. Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 66 förhemställan i reservation 1 av m.fl. i motsvarande del. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation2 av och anförda motiveringen -godkändes med acklamation. Mom. 3 (anslag till Bidrag till viss ortopedtekniskhjälpmedelsverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 90 förreservation 3 av m. fl. 8 ledamöter avstod från att rösta. 1986/87:15om invandring m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). 2 (); betänkande1986/87:15 behandlar en rad anslagsposter, bl. a. till statens invandrarverk,samt en rad motioner från allmänna motionstiden. Betänkandet handlar såledesfrämst om en rad anslagsfrågor, men eftersom flyktingfrågorna i stort förnärvarande är synnerligen omdebatterade tillåter jag mig, fru talman, att ävensäga en del allmänt om flyktingpolitiken. Mot bakgrund av den svåra flyktingsituationen i världen,där ca 15 miljoner människor befinner sig på flykt från sitt hemland på grundav politisk eller annan förföljelse och där vårt land tog emot ca 17 000spontanflyktingar , är det tämligen självklart att invandrar- ochflyktingfrågorna tilldrar sig ett stort intresse bland ledamöter ochhos allmänheten. Låt mig, fru talman, säga att det är ett positivt intresse,där ledamöter av denna kammare bl, a, söker finna vägar för en snabbarehandläggning av asylärenden, ett så medmänskligt bemötande av människor i nödoch svårigheter som möjligt och ett motverkande av den främlingsfientlighetsom tyvärr inte så sällan gör sig påmind ute i vårt samhälle. Vi har väl litettill mans med oro noterat de demonstrationer som under ett par Prot, 1986/87:119 veckoslutägt rum vid Centralen i , Vi känner också till de tråkiga händelsernai . Vi som är förtroendevalda av medborgarna i vårt land haren stor uppgift i att på olika sätt verka som opinionsbildare för en fördomsfrioch medmänsklig syn i flykting- och invandrarfrågorna. Ty även om vi ledamöterfrån skilda partier i ser litet olika på vägarna att nå målet, såvågar jag säga att det finns en gemensam strävan hos samtliga riksdagspartieratt bedriva en human och verkligt medmänsklig flykting- och invandrarpolitik.Men politiken måste vara realistisk. Vi måste kunna erbjuda demänniskor som kommer hit en ute i våra kommuner, och det måste finnasrealistiska arbetsmöjligheter för dem. Nuvarande väntetider i förläggningarnaär alldeles för långa, och det bör vara en gemensam strävan för oss alla attverka för en snabbare handläggning och snabbare utslussning ut i samhället. Det är nödvändigt med en intensifierad debatt och ökadinformation om flyktingsituationen och flyktingpolitiken. Låt mig i dettasammanhang framhålla det positiva arbete som bedrivs av våra ideellaorganisationer, t. ex. Rädda barnen och Röda korset. Kanske skulle vi i ännuhögre grad använda oss av dessa organisationers tjänster. Låt mig ocksåspeciellt understryka vikten av det positiva samarbete som kommit till stånd och den flykting- och invandrarkonferens som ägde rum iSaltsjöbaden, där vi var några riksdagskolleger som hade tillfälle att fådelta. Jag är övertygad om att detta nordiska samarbete kommer att ge positivaresultat - och det är alldeles nödvändigt. Ty visst kommer den alltmerpressande flyktingsituationen att ställa oss inför ökade svårigheter. Hur storär solidariteten med vår nästa, när det inte bara handlar om anslag viastatsbudgeten utan kanske om rent personliga insatser och frågan om att avståtill förmån för vår nödlidande broder? Det har i pressen talats om en eventuellt"kärvare" svensk flyktingpolitik. Enligt den 30april skulle invandrarministern ha sagt att "iframtiden skall politiska flyktingar prioriteras" framför dem som fårstanna av humanitära skäl. Detta uttalande stämmer ganska väl överens med densyn vi moderater har förespråkat i motioner, och jag vill fråga invandrarministernom socialdemokraterna nu något har ändrat inställning. Ett frågesvar här iriksdagen i går gav inget säkert svar på denna punkt. Det har också i massmedia förekommit en del uppgifter omutvisningar eller förvägran av politisk asyl, där det visat sig att vederbörandehamnat i fängelse och torterats. Jag är inte alls ute efter att kritisera ellerattackera invandrarministern, men jag är tacksam om vi kan få någraupplysningar i statsrådets tal senare även om dessa frågor. Låt mig så, fru talman, efter denna inledning, som jagkände det alldeles nödvändigt att göra, övergå till utskottsbetänkandet och dåkanske främst de moderata reservationerna. När det gäller anslaget till statens invandrarverk har vimoderater i en motion av m.fl. ansett att de 44 nya tjänstersom invandrarverket tillförs egentligen endast är en papperskonstruktion - definns där ju redan. Det handlar om en permanentning av tidigare beviljade extraresurser, och vi anser att invandrarverket bör beviljas det belopp som Prot. 1986/87:119 verket begärt för att ha en rimlig möjlighet att handläggaärenden inom rimlig tid. Det lär finnas ca 18 000oavgjorda ärenden, och tyvärr har flera tjänstemän slutat och gått över tillandra verksamheter, varför vi anser att det är absolut nödvändigt att ge verketde begärda resurserna. Vi har vidare i vår motion begärt att den specialgruppinom invandrarverket som arbetat med att minska ärendebalansernaav regeringen får ett förordnande att biträda verket för att arbeta av dessabalanser. Utskottet förutsätter att regeringen verkar för att så kommer attske, och detta betraktar vi som ett positivt svar på vår motion, varför vi intehar reserverat oss på denna punkt. Jag ber att få yrka bifall till reservation 1. Det är givetvis av största vikt att rutinerna vidhandläggningen av asylärenden är sådana att de fyller högt ställda anspråk pårättssäkerhet. I flera motioner har man tagit upp justrättssäkerhetsaspekterna. Vi har i vår motion och i reservation 3 talat förtvåmansbeslut i asylärenden. Vi anser att även om en utredning utförs av endasten handläggare, så bör fler än en delta i själva beslutet. Detta borde - utöverrättssäkerhetsaspekterna - innebära en lättnad även för handläggarna i enpressad arbetssituation. Det pågår en översyn av lagstiftningoch handläggningsrutiner, och vi anser att man i denna översyn bör beakta vårtförslag, som är ägnat att öka förtroendet för invandrarverkets handläggning. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservation 3. I reservation nr 13 har vi moderater i utskottet stött enmotion av , där hon framhållit att den s. k. flyktingslussen iMärsta fungerat mycket bra och att det där finns ett mycket väl intrimmatpersonalteam, som kommer att skingras när den första mottagningen avflyktingar enligt planeringen skall ske vid en permanent utredningsförläggningvid vårdhem i . Flyktingförläggningen i liggermycket nära , och flyktingarna har därför mycket snabbt kunnat tas omhand. Med hänsyn till polisens tunga arbetsbörda har detta också varit enpositiv faktor. Med tanke på den fortsatta starka flyktingströmmen hade vikanske behövt båda förläggningarna. Jag yrkar bifall till reservation 13. Det pågår ett utrednings- ochöversynsarbete rörande bl. a. de bidrag och ersättningar som utgår till kommunerna för flyktingmottagan det. Vi moderater har i vår motion anfört att den nuvarande konstruktionen med ersättning för flyktingmottagning och för kontant socialbidrag innebär en risk för att flyktingarnas inträde på arbetsmarknaden försvåras. Vi framför i reservation 16 att översynen av bidragskonstruktionen bör innefat ta även bidraget för undervisning i svenska för invandrare (SFI). En sammanslagning av schablonersättningar, SFI-medel och ekonomiskt bi stånd enligt vårt förslag skulle innebära förenklingar för såväl statliga som kommunala myndigheter. Man skulle kunna finna okonventionella lösning ar, som passade de lokala förhållandena. Man skulle med andra ord kunna "skräddarsy" kombinationer av svenskundervisning, praktik,beredskapsar beten eller AMU-utbildning, allt efter individuella behov. Med hänsyn till de ökade kostnaderna för flyktingmottagningen bör man också återgå till att ge 13 Prot.1986/87:119 lån i stället för bidrag till flyktingarnas bosättning. skulle innebära ökade resurser tillandra angelägna åtgärder men framför allt attflyktingarna kände sig mindre särbehandlade. kännasigsom vanliga människor med egna resurser, inte bara vara hänvisade Jag yrkar bifall till reservation 16, I reservation 19 återkommer vi till en tidigarereservation rörande möjligheten till begränsat arbetstillstånd under väntetidför uppehållstillstånd. Reservationen är närmst föranledd av en motion avSonja Rembo och , men flera motionärer från skilda partier harframfört liknande synpunkter, nämligen att passivitet under väntan påuppehållstillstånd är en mycket svår påfrestning för de asylsökande och attdet bör öppnas en positiv möjlighet till arbete för dem. En sådan möjlighet hart, ex, införts i enligt vad vi fick veta vid ,tvingas de människor som väntar på uppehållstillstånd till årslångsysslolöshet, och man behöver inte ha särskilt livlig fantasi för attföreställa sig hur detta känns, I allmänhet är ju de asylsökande inställda påatt skapa sig en ny framtid i det nya landet, och de har en sund önskan attförsörja sig. Jag har hört många "väntare" säga: Jag vill arbeta, jagvill inte vara ett socialfall. - Låt oss då göra vad vi kan för att tillmötesgådessa människors önskan om att slippa ifrån en beroendesituation, som de intehar bett om! I reservation 19 säger vi moderater att det ide fall där det står klart att den asylsökandes fall skall tas upp tillutredning om uppehållstillstånd bör kunna ges ett tidsbegränsatarbetstillstånd och att utlänningsförordningen bör ändras i, enlighet meddetta. Jag yrkar bifall till den reservationen. Utöver detta, herr talman, vill jag också säga något omflyktingbarnens situation, som har berörts i flera motioner. Det ärnaturligtvis viktigt att barnen blir så väl omhändertagna som möjligt. Derassituation är ju särskilt ömtålig, och flykten i sig har varit en påfrestningsom kan ge men för hela livet. har emellertid utskottsmajoriteten klartuttalat det angelägna i att flyktingbarnens situation särskilt uppmärksammas,och vi har därför ställt upp för majoritetens skrivning. Efterutskottsbehandlingen har vi även fått veta från departementet att regeringenhelt skärpt bestämmelserna i utlänningsförordningen när det gäller attta barn i förvar och att skyddet för barnen skall öka. Detta ser vi som enpositiv åtgärd. Jag yrkar därmed slutligen bifall till dedelar av betänkandet där vi är eniga. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 3 (): Frågan om invandrare och flyktingar har diskuteratspå ett oroande sätt i våra massmedia. Bara detta är ett bevis för att denflyktingpolitik vi för i inte är bra och har svårt att accepteras. Något ärfel, och något måste göras för att komma på rätt spår igen med den 14 svenska flyktingpolitiken. Enligt UNHCR har 9,5 miljoner av världens omkring 12 miljoner Prot, 1986/87:119 flyktingar fått en i ett u-land. Enliten rännil av flyktingströmmen söker sigvarje år till västvärlden, medan några av världens fattigaste länder , .,... -1- . , n 1 .- r . > .. /- . . Invandringm. Det ar inte sa att tvingats ta * hand omu-ländernas.problem - det är snarare som dragit det tyngstalasset när det gäller flyktingmottagandet. Det är därför av flera skäl djupt beklagligt att mångaregeringar i har reagerat på de senaste årens förändringar avantalet asylsökande med att söka försvåra för flyktingar att få asyl. Denna utveckling kan inte helt undandra sigansvaret för. Överenskommelsen med har på ett olyckligt sättbidragit till att bygga upp en västeuropeisk mur mot asylsökande.Flyktingpolitiken handlar om livsavgörande beslut för tiotusentals människorårligen. Genom flyktingpolitiken har vi makt att skapa ytterligareproblem för den asylsökande, rasera det kanske sista hoppet, skapa depressioneroch skilja barn från föräldrar. Men vi har också makten att skänka barntrygghet, reparera människors inre skador och återge en flykting tron på livet. Just därför är rättssäkerheten av så avgörande betydelseför den asylsökande. Den faktiskt förda flyktingpolitiken måste ha en starkpolitisk förankring och får aldrig avvika från intentionerna i svensk ochinternationell lagstiftning. Människor flyr av tvång, som en sista utväg ur en svårsituation. Många flyr under strapatser och umbäranden. De lämnar sitt hemlandbakom sig -ibland för alltid. Det är inget lätt beslut att fatta, men ofta harde som flyr inget val. Människor i denna belägenhet har rätt till asyl. Engenerös flyktingpolitik är en viktig hörnsten i arbetet för internationellsolidaritet. Att bekänna sig till humanismens ideal är att tro på varjemänniskas rätt till ett liv i värdighet. Därför måste grundinställningen förSveriges flyktingpolitik vara att hålla dörren öppen för de människor som idesperation och rädsla tvingas fly från sina hemländer. Därmed, skulle jag, herr talman, vilja gå igenom dereservationer som representanter i utskottet har skrivit. Vid många tillfällen har vi hört hur det uttalats attinvandrarverket inte hinner med sina ärenden och hur svår arbetsbelastningenför detta statliga verk och dess personal är. Detta får i slutändanflyktingarna som kommer till lida för. Under långa väntetider fyllsvåra flyktingförläggningar med oroliga och nervösa flyktingar, som lideroerhörda kval innan besked till dem ges. Ju det går, desto svårareblir det att motta ett eventuellt negativt besked. Därför anser vi attinvandrarverket skall ha medel för ytterligare ett antal tjänster för attsnabbare kunna behandla de ärenden som kommer in. Vi vet att regeringen harställt medel till förfogande för ett antal tjänster, men vi vill i vårreservation öka dessa med ytterligare 34 tjänster så att invandrarverket fårdet antal tjänster det självt har begärt. En grundläggande princip i svensk rätt är att beslut skallmotiveras. Av ett avslagsbeslut i asylärenden bör framgå varför myndigheternaanser att den asylsökandes åberopade skäl inte är tillräckliga för att få asyleller varför myndigheterna betraktar den asylsökande som icke trovärdig. Förvaltningslagensregler om motivering av beslut gäller även i asylären- 15 Prot.1986/87:119 den. Men av sekretesskäl efterlevs de inte. Arbetsbördan förinvandrarver- ket är ett annat skäl som anförsmot att motivera besluten i asylärenden. Sådanaargument är stötande för rättskänslan. Beslut i asylärenden måste motiveras. Det är intetillräckligt att-enbart återge innehållet i de åberopade lagrummen.Motiveringen bör anges i själva beslutet. Den asylsökande och dennes juridiskaombud skall självfallet få ta del av beslutet med motivering, även i de falldär detta sekretessbeläggs. Så länge besluten inte motiveras, kanmyndigheternas handläggning inte kontrolleras på ett tillfredsställande sätt.Beslutsmotivering behövs dessutom för att man skall kunna få tillgång till enrättspraxis. Utan en sådan praxis är det svårt att skapa rättssäkerhet. beslutade i samband med den invandrarpolitiskapropositionen att invandrarverket systematiskt skulle dokumentera och spridaden praxis som finns i fråga om att ge uppehållstillstånd åt asylsökande. Iflera omgångar har invandrarverket påmints om riksdagsbeslutet, nämligen attverket systematiskt skulle dokumentera och sprida den praxis som finns i frågaom att ge uppehållstillstånd åt asylsökande. Det är enligt vår uppfattningstötande att riksdagsbeslut ignoreras . Riksdagsbeslutet kan inteheller anses vara automatiskt upphävt genom regeringens skrivelse omflyktingpolitiken.