prot · GA09110 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag kommer att ingående följa den fortsatta utvecklingenav missbruket av "T-röd" och andra liknande preparat. Om åtgärderför att motverka missbruket av rödsprit 51DANIEL TARSCHYS (fp): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min interpellation. Det är ett allvarligt hållet och engagerat svarsom visar att socialministern delar den oro som jag hyser för detta missbruk. Bakgrunden till interpellationen var en uppvaktning somskedde inför socialutskottet av socialarbetare i . Innan de kom till osshade de varit hos andra instanser i samhället, bl. a. socialstyrelsen.Socialarbetarna tyckte inte alt de hos de olika instanserna hade fått detgensvar som de önskade. säger socialministern alt ett omfattande arbetepågår inom för Om åtgärderför att tnotverka missbruket av rödspru att få fram bättre denatureringsmedel. Jag hoppas attdetta är helt riktigt och att verkligen är aktivt engagerad idenna fråga. Mot bakgrund av några av formuleringarna isocialministerns svar skulle jag vilja ställa några frågor. Det står i svaret: "För främst hushållsändamål finns det ett behov avett alkoholhaltigt preparat som kan användas som rengörings-, lösnings- ochfrostskyddsmedel samt som brännvätska". Socialministern säger vidare:"Det är svårt att ersätta 'T-röd' med något annat lika användbart preparatför vilket risken för missbruk är mindre." Men det behövs väl ändå nödvändigtvis ett preparat som gåratt använda för alla dessa saker. För varje sak behövs det självfallet någotpreparat. Det behövs medel för fönsterrengöring, för lösning av kemiska ämnenoch för frostskydd. På en del områden finns det faktiskt separata produkter somgår att använda för ett enda ändamål men som inte går att förtära. Jag undrarom det ändå inte skulle vara möjligt att utveckla separata produkter för deolika behov som inte är förknippade med missbruksrisken. Jag skulle se del somvärdefullt om regeringen ville ta initiativ för att undersöka detta. Det har vifrån sida föreslagit i en partimotion. Om det nu finns ett mycket allvarligt missbruk, kan dethända att vi får acceptera att det finns ett preparat som inte är likaanvändbart och som inte har samma kombinationsmöjligheter utan som är en aningsämre. Det kan vara värt att acceptera att vi får en något sämre produkt påhyllorna i våra snabbköp om vi därigenom kan förebygga ett missbruk som ärytterst allvarligt. ifrågasatte tydligen omsocialstyrelsen verkligen är i färd med ett sådant utredningsarbete. Jag kanbekräfta att tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen,producenterna och andra berörda har börjat ett försöks- och utvecklingsarbetepå delta område. Det arbete som pågår inom är det som vibehöver, och det är vad man kräver i den folkpartistiska partimotionen. Denpraktiska delen av detta arbete förväntas vara slutfört iår. Jag anser att det arbete som pågår är precis det som både DanielTarschys och jag tycker behöver komma till stånd. 53 (): I så fall är jag mycket nöjd. och jag skallmed intresse avvakta resultatet. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på interpellation 1986/87:218 om skattepolitiken för småföretagare har frågat migom jag ärberedd att genomföra ett åtgärdsprogram för småföretagarna påskattepolitikens område. I sin interpellation hävdar attflera av de åtgärder som skulle behövas för att förbättra småföretagarnasskattesituation är tillräckligt utredda för att kunna ligga till grund för ettsådant åtgärdsprogram som hon efterlyser. Jag delar inte denna uppfattning. Detär enligt min mening uppenbart att man på de flesta av de punkter som särskilt pekar ut måste avvakta resultatet av det utredningsarbetesom pågår. Jag tänker då i första hand på utredningen (Fi1985:06) om reformerad företagsbeskattning och företagsskattekommitté(B 1979:13). Dessutom förestår en större översyn av inkomstbeskattningen iövrigt. Jag är därför inte beredd att nu föreslå ett sådant åtgärdsprogram somAnna vill ha genomfört. Avslutningsvis vill jag påminna om att i höstasbeslutade i några skattefrågor av betydelse för bl. a. småförelagarna, nämligenom sänkt arvs-och gåvoskatt och om ändringar i vinstdelningsskalten. Om skattepolitiken för småföretagare. 55ANNA (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret, även om det var så kortfattat som jag misstänkte att det kunde bli. Först kan jag konstatera att svaret inte innehåller ettord om betydelsen av livskraftiga småföretag. Min första fråga tillfinansministern blir därför: År vi överens om småföretagens betydelse förvårnäringspolitik, arbetsmarknadspolitik och regionalpolitik? Om vi vill ha mångaoch livskraftiga småföretag, måste vi föra en politik som ger dem brastartmöjligheter, tillväxtmöjligheter och överlevnadsmöjligheter. Studier har visat att familjeföretagen beskattas hårdareän andra företag och att mindre företag beskattas hårdare än större.Familjeföretagen betalade av förädlingsvärdet i totala skatter, medanövriga förelag betalade . Vidare betalade familjeföretagen avresultaten i bolagsskatt, medan övriga företag betalade . Familjeföretagen visade vidare sämre lönsamhet än andraföretag. För företag med färre än 20 anställda uppgick nettomarginalen endasttill jämfört för övriga företag. Familjeföretagen utvisade ocksåen större andel förlustföretag. Studien avslöjade en betydandeoutnyttjad utvecklingspotential i familjeföretagen. När man bad företagen lista de skäl man hade för alt inteutnyttja denna möjliga expansion, kom brist på eget kapital högt upp blandhindren. Generellt sett gäller att det egna kapitalel i småförelag är alltförlitet. En expansion kan inte finansieras enbart med ökade lån. Finansministernvet naturligtvis bättre än jag hur förmögenhetsskatten slår när den skallbetalas på i företag arbetande kapital med beskattade medel. Förföretag med mindre än 20 anställda är kapitalbeskattningen för det Prot,1986/87:110 O/n skattepolitiken för småföretagare mesta inteett stort problem. Men för växande, framgångsrika företag är de livsfarliga.Det är väl sådana företag behöver? Anser finansministern att densvenska utformningen av förmögenhetsbeskattning av i förelag arbetande kapitalbidrar till en vettig näringspolitik och till ett för samhället bra utnyttjandeav enskilda människors idéer, skaparvilja och arbetslust? Den frågan går attbesvara utan att gå in på hur en eventuell förändring skulle se ut. Finansministern säger i sitt svar att det enligt hansmening är uppenbart att detta måste utredas mer. Det har utretts . Detfinns genomarbetade förslag. När regeringen höjde förmögenhetsskatten 1983, hurlänge hade ni utrett den höjningen och dess konsekvenser? Jag talade förut om vikten av all de mindre och medelstoraförelagen kan överleva, överleva just som mindre företag, och föras vidare tillnästa generation. Det är här arvs- och gåvoskatterna kommer in. Finansministernvill erinra om att riksdagsmajoriteten på regeringens förslag sänkte gåvoskatternai höstas. Ja, men det gällde bara för gåvor . På en gåva på40 , skärptes skatten , på en gåva på 10 miljoner sänktes skattenmed . Man kan säga vad man vill om detta beslut, men inte gynnar detsmåföretagen. Många, många småföretag kan inte klaragenerationsväxlingen på grund av våra nuvarande arvs- och gåvoskatter. De köpsdå upp av andra företag. Även om företaget får finnas kvar, vilket ofta inte ärfallet , flyttas beslutanderätten från orten och därmed engagemanget ibygdens problem. Dessutom är det ofta en tragedi för den som startat företaget,och det är frustrerande att veta att om man bygger upp sitt företagtillräckligt framgångsrikt kan man förmodligen inte låta nästa generationfortsätta. Dagens Nyheters börskommentator har sagt sä här:"Jag är däremot beredd att säga att inget demokratiskt land kan visa uppen sådan maktkoncentration i näringslivet som kan," Del finns storrisk alt detta kommer att fortsätta om man inte sänker arvsskatterna. Del gåratt göra utan fler utredningar. Socialdemokraterna höjde dem , Hurmånga år hade ni utrett delta? Jag har inte hunnit kommentera alla punkter iinterpellationen, kommer att ta resten. Det finns en mängdorättvisor för småföretagen som jag inte berört i min interpellation, ochdärför kommer jag inte att ta upp dem. Situationen för egenföretagare och småföretagare är interimlig. År får man vänta på angelägna reformer som är tillräckligtutredda i väntan på ytterligare utredningar. Varför skall det ta så lång tidalt förbättra det som det tar så att försämra? Hur länge anserfinansministern att småföretagen skall vänta på förbättringar? 56ROLF KENNERYD (c); Det är en angelägen fråga som har ställt i sin interpellation. Jag måste dess värre instämmamed henne i all det är ett ganska magert svar som finansministern harpresenterat. Det är riktigt att förelagens beskattning är föremål förövervägande i särskilda utredningar. Men nog skulle det väl ha kunnat finnasutrymme för någon egen åsikt eller värderingfrån finansministerns sida om småförelagens värde för det svenska näringslivetoch också någon åsikt om småföretagens skattesituation. Småföretagens specifika problem förbises ofta i denallmänna debatten. Även i det förslag till reformerad förelagsbeskattning somIndustriförbundet sedan samlades kring - som jag för övrigt tyckerhar många förtjänster - behandlas småföretagens problem enbart perifert. Jag skulle vilja ge några exempel på specifikasmåföretagsproblem. Att överlåta sitt företag successivt är ofta praktiskt.Ägaren-skaparen kan trappa ned sin arbetsinsats i lagom takt, som dennye ägaren kan arbeta sig in successivt och dra nytta av den tidigare ägarenserfarenheter. Att använda sig av vederlagsreverser är ett bra sätt all dels genästa generation möjlighet alt överta förelaget, dels säkra sin försörjning pågamla dagar. Men man får då inte använda sig av den 30-procenliga nedskrivningav substansvärdet som man kan göra i övrigt. Om vi antar att företagel har ett substansvärde på låt osssäga 1 milj. kr. -del är ungefär vad en långtradare kostar - blirgåvoskatten vid en successiv överlåtelse . Företagel behöver dåbelastas med drygt 2 1/2 milj. kr. för att få fram denna summa. Både LRF,och Småföretagens riksorganisation har anhållit om en ändringav delta förhällande, men har ingenting skett. Finansministern hänvisar i svaret till att regeringen hargenomfört ändringar i vinstdelningsskatten. Självfallet var höjningen avfribeloppet för vinstdelningsskalten till en miljon en förbättring försmåföretagen, men del räcker inte. Fondskatterna har slagit särskilt hårt motsmåförelagen. Orimligheterna kan staplas på varandra. Ett företag som redovisarförluster kan få betala vinstdelningsskatt. Företag med litet eget kapital,oftast småföretag, får betala högre vinsldelningsskatt. Genom den extraavgiften till löntagarfonderna får alla egenföretagare och småföretagare varamed och betala till fonderna. Pengar flyttas från små till stora företag ochfrån svaga till starka regioner och bygder. Anser finansministern detta vara engod näringspolitik och en god regionalpolitik? Sanningen är den all löntagarfonderna och därmedvinstdelningsskatten måste avskaffas. Del behövs inga utredningar för det.Denna frågeställning behandlas för övrigt inte heller av de av finansministernomtalade pågående utredningarna. Kostnaderna för egenföretagarnas för egenpensionförsäkring dras av som ett allmänt avdrag. Kostnadernablir därmed i allmänhet högre än för den som driver sin verksamhet iaktiebolagsform och får göra avdraget i förvärvskällan och därmed slipperbetala arbetsgivaravgift på premierna. I en nyligen framlagd proposition, nr140, föreslår regeringen all detta skall ändras för jord- och skogsbrukare somtjänar . genom eget arbete pä sin fastighet. Detta innebär ihuvudsak att de passiva ägarna i första hand skall erhålla denna rättvisa.Varför skall man fortsätta alt utreda hur man skall skapa rättvisa för deövriga, om det går all ändra på den principen när del gäller passiva ägare?Varför menar finansministern att det är riktigt all favorisera ett passivtägande framför ett aktivt ägande i jord och skogsfasligheler? Tjänstesektornär den kanske mest dynamiska sektorn i O/n skattepoliuken för småföretagare .S protokoll 1986/87:110-112 Prot.1986/87:110 , Om skattepolitiken för s//xåföretagare vårt land.Det är där jobben kommer till och nya förelag startas på snart sagt löpandeband. Deras konsolideringsmöjligheter är begränsade i det nuvarande systemet.De har inga lager och har därmed inga möjligheter till lagernedskrivningar. Dehar varken behov eller möjligheter attgöra avsättning till.investeringsfonder. Deras möjligheter förbättrades närdefick tillstånd att avsätta av lönesumman till resultatutjämningsfond, menderas möjligheter är alltjämt otillräckliga. Avslutningsvis vill jag fråga om finansministern införframtidens skatteutjämningar är beredd att ägna speciell uppmärksamhet åttjänsteföretagens och övriga familjeföretags specifika konsolideringsproblem. 57HUGO HEGELAND (m); Sänkta skatter är den viktigaste åtgärden försmåföretagen. Familjeföretagens skatteberedning visade emellertid attsmåföretagen fått en försämrad likviditet och ökadeskattekostnader på ca . Det betyder att de förbättringar avskattereglerna för småföretagen som genomfördes harförbytts i sin motsats. Särskilt har de s,k, egenföretagarnakommit att missgynnas av olika förändringar,-söker finansministern tröstaoss med att vi tog beslut om sänkt arvs- och gåvoskatt om ändringar ivinstdelningsskatten. Det är, som redan påpekats, alldeles otillräckligt.Skattepolitiken behöver därför en helt ny inriktning med sänkt skattetryck,enklare regler, ökad frihet att disponera vinstmedel, högre grad av beaktandeav småföretagens speciella förhållanden och ökad skattemässig neutralitetmellan olika verksamhetsformer. Finansministern nämner företagsskattekommittén. Denundersökte olika beskattningmodeller i syfte alt bryta kapitalbeskattningensnegativa effekter pä näringslivet, och den kom fram till att den bästalösningen vore att i princip helt undanta arbetande kapital i mindre ochmedelstora förelag' från förmögenhetsbeskattning. Med tanke på de övrigaskatte- och avgiftsskärpningar som genomförts anser vi inommoderata samlingspartiet att en sådan åtgärd är angelägnare . säger finansministern i sitt svar alt han måste avvaktaresultatet av det utredningsarbete som pågår. Det ligger naturligtvis en del idetta. Finansministern har emellertid redan hunnit uttala sig rätt positivtrörande de förslag som här har framförts om en genomgripande förändring avföretagsbeskattningen i syfte att sänka bolagsskatten, men breddaskattebasen. Utgångspunkten för finansministern tycks varaatt skattetrycket i företagen totalt sett skall vara oförändrat, sä alt delbara är fråga om omläggningar - sänker man på något håll skall man kompenseramed en breddad skattebas. Del låter mycket neutralt.,År inte finansministernsbaktanke dock att det vore mycket bra om vi säger alt vi sänker skattesatsernapå olika områden genom all vi får en breddad bas, och vi går ner med enbolagsbeskatlning till - eller t, o. m som föreslås av Industriförbundet.Från moderata samlingspartiet föreslår vi . Det är en risk med detta eftersom finansministern - ivarje fall i sina uttalanden, och dessa har han gjort vid.sunda vätskor- harvisat sig ovanligt positivtill dessa förslag. Ar inte detta beroende på att finansministern ser att Prot.1986/87:110 O/n skattepolitiken för småföretagare här skapas ännu än möjlighet att börja höjaskattesatserna igen? Då har vi en låg nivå och så börjar man successivt höjaskatleutlagel. På del viset är vi snart tillbaka till den tidigare högreföretagsbeskattningen, men med en breddad skattebas. 58KJELL (); Vi i vill gärna hålla medinterpellanten om behovet av en omfattande reformering avförelagsbeskattningen. Interpellanten har i sin interpellation räknat upp ettantal åtgärder som skulle kunna verka i den riktningen, men denåtgärdskatalogen är naturligtvis inte på något sätt fullständig. 1 detsammanhanget måste jag i ärlighetens namn hålla med finansministern om att dethär föreligger behov av ett ytterligare utredningsarbete och en samordning medde reformeringar av andra skatteavsnitl, kapitalbeskattningen ochinkomstbeskattningen, som ju är högst aktuella . I avvaktan pådetta tycker jag ändå att man borde ha kunnat undanröja de värsta orättvisornaför småföretagen. Det var med myckel stor besvikelse som jag gick upp i denhär talarstolen för , då vi behandlade företagsbeskattningen.Vi har haft att behandla ett antal rena rättvisefrågor som - del har ocksåinterpellanten påpekat - gömts undan bakom slaketmetoden. Jag tycker faktisktatt man från socialdemokratins sida borde ha kunnat rätta till de orättvisorna. Jag tänker pä en sådan sak som lön till barn, där manskulle ha kunnat avskaffa de bestämmelser som är till nackdel och innebär attbarnen inte kan få en naturlig introduktion i föräldrarnas företag. Debestämmelserna är inte någonting annat än ett uttryck för misstänksamhet motförelagarkären. Jag tänker pä bestämmelserna om medhjälpande make,bestämmelser som pä samma sätt försvårar den dagliga verksamheten i företaget.Det går bra alt så alt säga byta hustru med någon annan företagare och dåbetala lön efter vanliga normala villkor, men det går inte om hustrun arbetar imannens förelag. Jag säger hustrun medvetet, för det handlar ofta om kvinnan.Därmed ligger det också i viss mån en könsdiskriminering i delta. Man hade mycket enkelt kunnat ändra påavdragsbeslämmelserna för egenföretagarnas pensionsförsäkringspremier; jagtrodde faktiskt att vi skulle ha kunnat uppnå det. Del handlar i det fallet omen mycket enkel lagstiftningsåtgärd: alt medge avdraget pä rörelsebilagan istället för som ett allmänt avdrag. En sådan ändring hade. återigen, varit enren rällviseåtgärd. Slutligen vill jag säga att jag tror att Sverigesförelagarkår skulle ha uppskattat om man på nytt hade infört avdragsrälten förarbetsrättsligt skadestånd. Som finansministern själv vid många tillfällen harbetonat är de svenska skattebestäminelserna - och det gäller ävenbestämmelserna på arbetsmarknaden - så pass invecklade att del är mycketlätt all göra fel. Då borde man som sagt kunna medge en avdragsrätt förarbetsrättsligt skadestånd, vilket skulle ha inneburit all man dessutom hadekunnat mäta ut riktigt rättvisa straffsanktioner. Del går inte nu längre pågrund av alt den som driver företag i form av egen firma eller handelsbolagdrabbas mycket hårt av ett arbetsrättsligt skadestånd, som ju läggs på loppen avinkomsten. Man måste då ta ut en väldigt hög lön för alt klara detta. Om skattepoliuken för småföretagare Dessa saker borde man kunna åtgärda i avvaktan på denomfattande reformeringen av det svenska skattesystemet. Jag avvaktar ett beskedfrån finansministern om när initiativet kommer till denna reformering. Detkanske är väl mycket begärt att be om ett besked här, men jag vill ända ställafrågan: När får vi utredningen om detta, finansministern? Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Anmäldes och bordlades 1986/87:156Ändrade regler vid allmän fastighetstaxering 1986/87:158Ny organisation för folkbokföring 9 § Anmäldes och bordlades Förslag 1986/87:18 revisorers förslag om flyktinginvandringen till m. m. 10 § Anmäldes och bordlades 1986/87:23Anslag till polisväsendet, m. m. 1986/87:100 delvis) 1986/87:24Ändring i lagen om straff för vissa trafikbrott, m.m; (prop. 1986/87:81) 1986/87:25 Anslag till domstolsväsendet (prop.1986/87:100 delvis) betänkanden /87:15Invandring m. m. 1986/87:100 delvis) 1986/87:16 Administration avsocialförsäkring m.m. (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:18 Anslag tillinternafionellt kulturellt samarbete (prop. 1986/87:100 delvis) 1986/87:27 Verkställd granskning avStiftelsen verksamhet och förvaltning (redog. 1986/87:20 och 21) 1986/87:15 Anslag till , m.m, (prop,1986/87:100 delvis) 1986/87:16 Anslag till Ersättning till lokal och regionalkollektiv persontrafik (prop, 1986/87:100 delvis) Jordbruksutskottetsbetänkanden /87:15 Jaktlag, m,m, (prop, 1986/87:58) 1986/87:16 Statsbudgeten /88 såvitt avser jordbmksde- Prot. 1986/87:110 partemenlels verksamhetsområde (prop, 1986/87:100 delvis) 1986/87:17 Statsbudgeten /88 såvitt avser miljö- och energidepartementetsverksamhetsområde (prop, 1986/87:100 delvis) 1986/87:25 Tekoindustri och tekohandel (prop, 1986/87:100delvis) 11 § Meddelande om interpellation Meddelades alt följande interpellation framställts 1986/87:238av i (c) till justitieministern om avskaffandet avkollektivanslutningen till politiskt parti: Ett flerpartisystem bygger på attmänniskor själva tar ställning i partival, och medlemskap är en av demokratinsviktigaste grundvalar. Detta innebär attdet aldrig får förutsättas att någonkategori människor enskilt eller i grupp vinner anslutning till ett visst partieller tvingas att ensidigt stödja en partipolitisk inriktning, som är emot denpersonliga övertygelsen. En stark fackföreningsrörelse tillgänglig för allaanställda, vilken kan skapa balans på arbetsmarknaden i fördelningen avproduktionsresultatet, är en viktig tillgång i det svenska samhället. Detinnebär att det finns ett övergripande samhälleligt intresse att slå vakt omfackföreningen som en viktig resurs för den enskilde när det gäller att värnasina individuella intressen och för en grupp att värna om sitt kollektiv. Kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiethar av en majoritet uppfattats som en politisk kränkning. haruttalat detta vid ett flertal tillfällen. Det var först genom uttryckligagarantier från det socialdemokratiska partiet om att kollektivanslutningenskulle upphöra som det blev möjligt för socialdemokraterna att samla enmajoritet mot en lagstiftning i ärendet. För den partipolitiskt kränkte får naturligtvis inte enslopad kollektivanslutning innebära att man kommer ur askan i elden. Det fårnaturligtvis inte vara så att ett enskilt medlemskap i en fackförening av t.ex. en centerpartist innebär att denna fackförening på grund av medlemskapetskickar pengar till det socialdemokratiska partiet. Det skulle vara att betalamedlemsavgift utan att få några rättigheter och utan individuellreservationsrätt. Alternativet för den enskilde skulle vara att gå ur denfackliga organisationen och därmed tvingas ställa sig osolidarisk medarbetskamraterna i deras fackliga arbete. Jag villdärför fråga justitieministern: Avser regeringen att, på basis avtidigare gjorda riksdagsuttalanden, medverka till att avskaffandet avkollektivanslutningen sker i sådana former att den enskildes rätt att självbestämma anslutning och ekonomiskt stöd till visst parti garanteras fullt ut? Prot.1986/87:110 12 § Meddelande om fråga ~~ 77" ', ~ Meddelades att följande frågaframställts 1986/87:550 av () till finansministernom sänkt uttagsprocent för fastighetsskatten; Avser finansministern, med tanke på de förväntade kraftigt höjda taxeringsvärdena, föreslå en sänktultagsprocenl för fastighetsskatten? 13 § Kammaren åtskildes .