prot · GA09125 · 1986-12-31 00:00:00 — Men detmärkliga är att socialdemokrater aldrig inser att det finns en konflikt mellanföreningsfriheten och respekten för den enskilde individen. Iställetargumenterar de pä ett sätt som kan uppfattas så att föreningsfriheten skulleinnebära organisationers rätt att förtrycka sina medlemmar. I regel innebär detta inget problem. Organisationerbildas, de arbetar för de gemensamma mål som ligger till grund förverksamheten, de främjar sina medlemmars intressen och medlemmarna är nöjda ochglada. Men vi ser allt fler exempel på att olika intresseorganisationer börjarinkräkta på områden där den enskilde själv bör få bestämma. Med modell frånkollekfivanslut-ningen har man nu börjat kollektivansluta folk tillhemförsäkringar och bilförsäkringar, och fastslog HD i en dom att detär lagligt att bete sig på det viset. Inom ramen för hyresrätten tvingas folkatt betala för en frifidsverksamhet som de inte deltar i och till,en föreningsom de inte är medlemmar i. Därför är det uppseendeväckande att regeringen inteöverväger några åtgärder för att hävda den enskildes makt emot ettorganisationsväsende som alltmer uppträder som jätten , Finns detverkligen inget område som skall vara fredat för den enskilde när det gälleratt själv bestämma, rakt upp och ner och utan några som helst villkor? Till slut vill jag informera justitieministern om att detinom pågår ett arbete med att ta fram en konvention om innebördenav föreningsfriheten. Jag skulle vilja fråga om justitieministern mot bakgrundav den redovisade inställningen till föreningsfriheten anser att det arbetetbör läggas ner. Om avskaffandet av kollektivanslutningen till politisktparti Som jag sade i mitt svar har jag här iriksdagen vid ett stort antal tillfällen svarat på frågor om kollektivanslutningen;Mitt svar har varit detsamma, och det är detsamma i dag.Jag kan inte se att debatten har tillförts några nya argument som är av detslaget att jag har anledning att svara på något annat sätt än jag gjorttidigare. Jag sammanfattarmitt svar för tydlighetens skull: Statsmakterna skall inte styraverksamheten i ideella föreningar i de hänseenden som vi talar om . Det är enprincip som har lång hävd i vårt land och som är grundläggande för denpolitiska och den fackliga demokratin. Regeringen avser inte att medverka tillnågot avsteg från denna princip Om självbestämmande i föreningslivet, I det jagsäger , i den respekt för föreningsfriheten som jag och regeringen har liggerockså att jag inte, som justitieminister och därmed ansvarig förföreningslagstiftningen här skall kommentera det arbete som pågår inom detsocialdemokratiska partiet att ändra formerna för samverkan mellan partiet ochden fackliga rörelsen. Att de borgerliga partierna inte gillar den facklig-politiskasamverkan i vet vi och att det som det handlar om från deras sida äratt försvåra denna Samverkan, en samverkan som har betytt och betyder såoerhört mycket för det svenska välfärdssamhällets utveckling. 46INGVAR i (c): Trots justitieministerns ofullständiga svarutgår jag ifrån att höstens partikongress kommer att avskaffa den nuvarandeformen av kollektivanslutning - skam vore det väl annars. Justitieministern säger att debatten inte har tillförtsnågot nytt och att svaret därför blir som det blir. Men, fru talman, jag tyckeratt debatten har Om avskaffandet av kollektivanslutningen till politisktparti tillförtsnågot nytt, för jag har här redovisat partistyrelsens förslag tillhöstens partikongress. Jag tycker att det är intressant att redan nu ta upp endiskussion om detta förslag. Som jag här har redovisat kommerorganisa-tionsanslutnirtg att förespråkas och avgifterna att baseras på dettotala antalet medlemmar i fackföreningen. Det måste väl vara riågot nytt, herrjustitieminister? Jag frågade justitieministern om han ställer sig bakomdetta förslag till höstens partikongress. Han svarade inte. Det är inte så attvi vill försvåra något samarbete mellan facket och socialdemokraterna, utan vitycker att det är djupt odemokratiskt att ha det så som man har haft det undersnart , att man dels har kunnat kollektivansluta människor till ettpolitiskt parti, dels har fått stora ekonomiska bidrag . Det är väldetta att man vill säkerställa ett starkt ekonomiskt bidrag frånfackföreningsrörelsen som gör att man nu förordar organisationsmodellen och vill basera bidraget på så många som möjligt, dvs. på det totala antaletmedlemmar i fackföreningarna. Jag anser att justitieministern något litetborde kommentera partistyrelsens förslag. Det blir ju aktuellt ,och ju-förr vi får diskutera det desto bättre. 47GUNNAR (): Det var på sitt sätt étt mycket besynnerligtinlägg som justitieministern gjorde alldeles , där han över huvud tagetinte med ett ord berörde det söm debatten här gäller. Det var snararesocialdemokratisk advokatyr för kollektivarislutningen än ett debattinlägg omdet rimliga i att träda den enskildes rätt för när genom kollektivanslutningen. Det handlar inte om att de borgerliga partierna villförsvåra den fackliga samverkan med socialdemokratin - den får man givetvisordna på de sätt som är lagliga och som man vill använda sig av. Vad dethandlar om är att man kollektivansluter enskilda människor mot deras vilja. Nogvore det värt att justitieministern tog den här frågan på allvar. Därmed skullehan ju också ta de enskilda människor det handlar om på allvar i stället föratt nonchalera problemet genom att säga att det inte finns några nya argument. Justitieministern hävdar ju att man skall frivilligt fåbestämma om man vill gå med i ett politiskt parti. Då skulle jag vilja ställaen mycket enkel och konkret fråga: Anser justitieministern att man frivilligthar gått med i ett politiskt parti, om man har blivit kollektivansluten?Justitieministern har ju i och för sig redan gått med i socialdemokratiskapartiet, men om man tänker sig att processen hade gått till på det sättet atthan hade blivit kollektivt ansluten, hade då gått med i partiet avegen fri vilja? Är det inte så att det hade skett oavsett hans vilja? I och för sig kan justitieministern välja att sitta nedoch inte kommentera den här typen av frågeställningar. Det är klart bekvämast,men det är inte särskilt hederligt mot . För att utmana honom att änen gäng gå upp italarstolen skulle jag vilja ställa ytterligare en fråga: Omman bestämmer sig för en kollektivanslutning som går ut på att man inte nämnermedlemmarna vid namn i medlemsregistret utan nonchalerar dem som individer ochräknar dem bara till antalet, är inte det en kollektivanslutning som ipraktiken innebäratt man ansluter dem oavsett deras vilja och, för dem som inte vill gå Prot, 1986/87" 125 med, motderas vilja? Om avskaffandet av kollektivanslutningen till politiskt pard Det skulle vara intressant och braför kammardebatten om justitieministern skulle välja att i stället för attnonchalera dem som kollektivansluts ta upp denna diskussion och intehålla fler diffusa valtal utan konkret svara på frågan om kollektivanslutningär förenlig med grundlagen. 48BIRGIT (): Jag ser faktiskt positivt på det mycket kortaoch undanglidande svar som justitieministern nu gav oss. Det visar bara hurrätt vi har haft i de borgerliga partierna när vi med kraft har drivit enskildamänniskors rätt att själva bestämma om de vill gå in i ett politiskt parti ochi så fall vilket. Socialdemokratin är totalt tillintetgjord. Jag ser det också som positivt att justitieministern intevågar föra en vidare debatt om föreningsfrihetens innebörd och att han intevågar gå in i en diskussion om den konflikt som finns mellan den enskildamänniskans rätt att själv bestämma och vad.föreningar skall kunna bestämma påden enskildes vägnar. Vi kommer nämligen ätt vinna när det gäller de frågornaockså, . Det kommer inte att finnas några kollektiva hemförsäkringar,kollektiva bilförsäkringar, fritidsverksariihet som skall betalas kollektivt,osv, osv. Jag skulle vilja upprepa min fråga tilljustitierriiriistern, med tanke på den inställning som socialdemokratin har ochsom uppenbarligen justitieministern själv delar: Kommer ni att verka för attdet arbete som pågår i när det gäller att konkretisera innebördenav föreningsfriheten skall läggas ned? Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades 1986/87:159fill näringsutskottet 10 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkanden /87:31-33 betänkande 1986/87:27Skatteutskottets betänkandert 1986/87:38, 44, 46 och 49 Justitieutskottetsbetänkanden /87:31 och 32 betänkanden /87:15, 18 och20 betänkanden /87:15 och 23 betänkanden1986/87:22-25 betänkande 1986/87:17 Bostadsutskottetsbetänkandert /87:16-18 Prot.1986/87:125 il § Meddelande om frågor .., '. 7~ Meddelades att följande frågorframställts 1986/87:592 av () till bostadsministernom samordning mellan hyreslagstiftning och skattelagstiftning; En bostadsrättshavares kostnad försitt lägenhetsinnehav torde i flertalet fall bestå av dels årsavgift tillbostadsrättsföreningen, dels räntor på lån som en gång upptagits för attfinansiera .lågenhetsförvärvet. En bostadsrättshavare som har hyrt ut sin lägenhet till enhyra motsvarande årsavgift jämte räntor, dvs. till självkostnad, har av entingsrätt i dömts för brott mot hyreslagen. Bostadsrättshavarenssjälvkostnadshyra ansågs i det aktuella fallet påtagligt överstiga bruksvärdeshyraför likvärdiga hyreslägenheter. En bostadsrättshavare som har hyrt ut sin lägenhet till enhyra motsvarande endast årsavgiften har av en taxeringsnämnd i lärtålagts att betala skatt pä skillnaden mellan den högre bruksvärdeshyran och denlägre hyra som uttagits av andrahandshyresgästen. Med anledning av nämnda förhållanden ber jag att fä riktaföljande fråga till bostadsministern; Vad avser bostadsministern göra föratt åstadkomma en tillfredsställande samordning mellan hyreslagstiftning ochskattelagstiftning? 1986/87:593 av () till utrikesministern omtolkningen av vissa regler om diplomatiska och konsulära förbindelser: Med anledning av uppgifter ipressen vill jag fråga utrikesministern: Har regeringen börjat tillämpa enny praxis vid tolkningen av de regler som enligt Wienkonventionerna omdiplomatiska och konsulära förbindelser gäller för förhandsgodkännandeav vissa personer, verksamma vid beskickningar och konsulat i vårt land? 1986/87:594 av () till socialministern omförhållandena för privatpraktiserande sjukgymnaster: största privatpraktik försjukgymnaster. Centrum Fysioterapi i , stänger om en månad. Orsaken är att ersättningstaxan från den allmänna försäkringen är så låg att verksamheten kan drivas vidare. finns ca 1 500 privatpraktiserande sjukgymnaster, och de tar hand om av patientbesöken hos sjukgymnaster. Det är väl känt att dessa privatpraktiserande sjukgymnaster arbetar under svåra ekonomiska 120 villkor, och frågan blir vart deraspatienter skall gå om verksamheten upphör.Redan i dag är väntetiderna långa på många håll vid besök hos Prot. Medanlednirtg av ovanstående vill jag fråga: ,. ,, , \ ~ J 6 6 Meddelande om frågor Vilkaåtgärder ämnar socialministern vidta för att förbättra förhållandena förprivatpraktiserande sjukgymnaster så att de kan verka vidare? 12 § Kammaren åtskildes .