prot · GA0978 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är bra om nu har övergivit kravet på attstaten skall subventionera bilbranschen i detta avseende och i stället riktarkrav mot branschen. Jag kan försäkra att industriministern och jag är heltöverens på den punkten. När det sedan gäller är det inte så enkelt. Jag beratt få redogöra för yttrande. Jag säger att vi skall pröva omdet håller enligt de regler som vi är skyldiga att iaktta. Naturvårdsverketsäger så här: Om LEMI-systemet skall undantas från gällande bestämmelser finnernaturvårdsverket att det ur rättvisesynpunkt vore rimligt att medge dispens påmotsvarande sätt'även för liknande modifieringar som påstås påverkaavgasutsläppen. Därmed skulle gällande avgasregler dock helt urholkas. Omsålunda en stor del av bilparken på detta sätt undantas'från att omfattas avkrav på avgasgodkännande kommer även den nödvändiga kontrollen av bilar i driftatt orriöjliggöras ur avgasreningssynpunkt. Att ett sådant förhållande skullefå stora negativa effekter på miljön är sannolikt. Från kommer väsentligt skärpta regler föravgaskontroll av bilar i drift och nya bilar som fillverkas efter de nyanormerna att träda i kraft. Regeringen är inte beredd att vidta åtgärder somskall sätta detta strängare kontrollsystem ur funktion. Självfallet måste vi ta invändning påallvar. Man kan inte avvisa den helt enkelt genom att tala om byråkrati. Mankan heller inte avfärda invändningen med en enkel hänvisning tillmonopoltendenser inom branschen, utan vi måste ta den på allvar. Vi skall - detlovar jag - med öppet sinne pröva .såväl myndigheternas somföretagetssynpunkter i denna fråga innan vi tar ställning. 32IVAR (): Det var till att börja med ytterligtintressant att få ett klart besked från miljö- och energiministern omkärnkraftsavvecklingen: denna kommer att ta , dvs. lika lång fid somdet tar att få ett genomslag för den katalytiska avgasreningen. Så tolkar jagBirgitta Dahls uttalande. Det var i så fall ett om inte efterlängtat besked, såändå ett besked. Låt mig påminna om att jag i en interpellationsdebatt medindustriministern gav denne idén att man, när man ändåskulle frisläppa 25 miljarder från investeringsfonderna, borde villkora dennaåtgärd med att vartdera av våra stora bilföretag skulle få betala ett parhundra miljoner. Visst har alltså varit inne på att bilbranschen skall bäraden väsentliga kostnaden för utvecklingen i detta sammanhang. Vi är heltöverens på den här punkten. Jag delar helt miljö- och energiministerns åsikt attbilbranschen i detta sammanhang har fungerat som en bromskloss, något som ärmycket beklagligt. Självfallet är det fråga om en oerhörd omställning för den,och jag kan i och för sig förstå den från ren företagssynpunkt, men urutvecklingssynpunkt är dess agerande ytterligt beklagligt. Jag är vidare medveten om att det finns många idéer om hurman skall förbättra avgasreningen, men jag kan inte riktigt förstå att manskulle behöva fånga in alla i sin famn. Man borde i inledningsskedet kunna gedispens för en begränsad upplaga, av ett system som det aktuella, som såvittjag förstår är ganska lätt att verifiera. Det är fråga om en kemisk process ochett förlopp som ganska klart kan beskrivas från vetenskaplig utgångspunkt -som de praktiska resultaten i vissa avseenden har varit överraskandeposifiva. När det gäller den tunga trafiken vill jag återkomma tillatt det ändock finns vissa uppgifter - om även i mycket begränsad omfattning -om att man också beträffande denna skulle kunna nå väsentliga sänkningar avutsläppen av kväveoxider, nämligen genom en liten tillsats av väteperoxid.Detta är ytterligt intressant, eftersom vi på detta område inte har tillgångtill någon katalyfisk avgasrening. Jag tycker att man med förtur bordedokumentera denna effekt, så att vi kan övertyga varandra om att det finns enreell bakgrund.till denna effekt. Jag har inte fått svar på mina frågor. Jag vill trots alltfråga miljö- och energiministern om det inte kan vara både logik och förnuft iatt, även om man inte helt kan utreda de totala effekterna av LEMI-systemet,ändå ge det en chans. 33GÖRAN (); Jag ber att få tacka statsrådet för hennesandra inlägg, som faktiskt var innehållsrikare än det första. Hon konstaterarliksom jag att omloppstiden i den nuvarande fordonsparken är lång, och honnoterar också de problem som är förknippade därmed. Som lösning anvisas sedannågon form av hastighetsbegränsning eller tanken att svenska bilister heltplötsligt skulle bli osedvanligt laglydiga. Också detta är ett kolossaltlångsiktigt mål. Användning av motorgas som drivmedel är en mycketkortsiktigare åtgärd, med ganska omedelbar verkan. Jagvill säga till statsrådet : Om branschen saboterar en utveckling imiljövänlig riktning, då tycker, jag det finns anledning för regeringen attskärpa tonen. Och med det menar, jag inte att man skall lägga framett förslag om lagstiftning, förbud osv. Vad jag menar är att man skall samlabranschens företrädare och verkligen skärpa tonen. Härfordras alltså inte bara att samhällets företrädare - statsrådet , jag,kommuner och landsting - för en kamp för att förbättra miljön för människor.Här gäller det också att alla de enskilda företagen är med på galoppen. Då fårman, menar jag, ta itu med dem som försöker sabotera en utveckling som ärnödvändig för människor, djur och miljö. Omökad återvinning av avfall, m. m. Anf.34 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag vill bara noterasom en mycket betydande framgång i denna debatt, att vi nu är överens om varman skall lägga skulden för de problem vi har när det gäller motorgasen. Ochjag kan försäkra att jag i detta ärende - eller andra - inte tvekar att ta uppallvarliga överläggningar. Det är glädjande att instämmer närdet gäller behovet av den typen av överläggningar, och det tackar jag för. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1986/87:124 om ökad återvinning av avfall, m.m. 35 Miljö- ochenergiminister : har frågat mig dels vilka åtgärder regeringen avser vidtaför att öka återvinningen av avfall och minska utsläppen från miljöfarligtavfall, dels när regeringen kommer att överlämna den utlovadeavfallspropositionen till . Avfallsfråganär en av de många frågor som måste prioriteras i det pågående miljöpolitiskaarbetet. Några avfallsproblem har varit mer akuta änandra och krävt särskilda insatser. Jag avser då främst avfallsförbränning,miljöfarliga batterier och annat miljöfarligt avfall. Även tarupp dessa problemområden i sin interpellation. Avfalletåterspeglar vår kultur och visar hur vi handskas med de gemensamma resursernapå vår jord. Låt mig med en gång uttryckligen säga att jag inte är stolt överhur vi hanterar dessa gemensamma tillgångar. Jag tror att mängahåller med mig om detta. Jag tror också att många håller med mig om attavfallsfrågan måste angripas i själva samhällsstrukturen och i den enskildamänniskans sätt att leva. Resursfrågan måste vidare, enligt mitt sätt att se,vara utgångspunkten för varje övergripande resonemang om avfallsfrågorna. Jagvill betona att de grundidéer som kom till uttryck i regeringens proposition1975 om återvinning av avfall fortfarande gäller. De kan sammanfattas i orden:sparsamhet med resurer, avfallssnål teknologi, återanvändning av en gång använtmaterial och miljöhänsyn i alla led. Det är nödvändigt attmängden avfall minskas såväl i produktionsledet Om ökad återvinning av avfall, m.m. som isamhället i övrigt. Det avfall som ändå uppstår måste i största möjligautsträckning komma till nytta i materialåtervinning eller på annat sätt. Avfallsom inte kan användas måste. tas orn hand på ett från miljösynpunkt godtagbartsätt. Av särskild betydelse är producentens ansvar både för det avfall somuppkommer vid tillverkningen av en vara och för varan som avfall när den engång tjänat sitt ändamål. Jag vill erinra om att den avfallspolitiksom vi lade grunden till för har lett till en expansivteknisk och idémässig utveckUng inom avfallsområdet. Ett stort antalanläggningar och anordningar har kommit fill för sortering av avfall både somkällsortering öch för sortering i senare led. Insamlingen av tidningar ochtidskrifter för återanvändning inom pappersindustrin har nått goda och nårefter hand allt bättre resultat. För att ta hand om miljöfarligt avfall har enverksamhet med det statliga i centrum byggts upp och fortlöpandeförbättrats. Ett system för insamling av miljöfarliga batterier har kommittill. Avfallsförbränningen har byggts ut för att ta till vara energiinnehålleti avfall och teknik i anslutning härtill utvecklats för att minska miljöfarligautsläpp. Olika former för alternativ avfallshantering har också kommit fram,vilket är viktigt eftersom vi inte får låsa oss för en teknik för hur avfallskall tas om hand. Denna utveckling och också andra åtgärder på avfallsområdethar följts upp genom utredningar som regeringen förordnat om och stött. Utvecklingen har således lett till många godaresultat. I vissa avseenden har vi emellerfid inte lyckats så bra som man kundeönska. Jag tänker då främst på de frågor som hänger samman med resurssparsamhetoch producentens ansvar. Ett viktigt sådant område är det som handlar om glasoch aluminiumburkar. Nya frågor och problem har också kommit upp efter hand.Exempel på detär miljöskyddsfrågorna i anslutning till avfallsförbränning ochhanteringen av visstmiljöfarligt avfall. Det finns genom den verksamhet som bedrivits en omfattandeerfarenhet att bygga vidare på. Vi arbetar nu intensivt med olikaavfallsfrågor. Såsom jordbruksutskottet uttalat i sitt betänkande 1986/87:2 omavfallshantering kommer regeringen givetvis att lämna en redovisning tillriksdagen om avfallspolifiken. första steg kommer regeringen attsåsnart som möjligt lämna en redovisning till där frågorna ommiljöproblemen med avfallsförbränning kommer att behandlas. 36LARS (): När jag tackar miljöministern förinterpellationssvaret vill jag uttala besvikelse över det. Jag harfrågat vilka åtgärder- statsrådet tänker vidta beträffande avfalls- ochåtervinningsfrågorna. Jag får ett svar i vilket det inte redovisas några nyaåtgärder alls. Svaret innehåller endast en redovisning över gångna årsofillräckliga beslut. Jag har frågat när den aviserade propositionen om avfallkommer att läggas fram. Jag får ett svar där det talas öm en redovisning men inteom någon proposition. Miljöministern kommer tomhänt till diskussionen här iriksdagen . Detta är typiskt för den miljöpolitik som förs just . Det ärfråga om många ord och litet handling. I sittbetänkande om avfallshanteringen hänvisade jordbruksut- skottettill en kommande proposition om avfall. En rad förslag, bl. a. från , lades åt sidanför att skulle få ta ställning till avfalls- och återvinningsfrågornanär propositionen lades fram. Jag förutsätter att det finns kanaler mellanutskottsmajoriteten och . I interpellationssvaret säger statsrådet endast attregeringen kommer att lämna en redovisning till där frågorna ommiljöproblemen med avfallsförbränning kommer att behandlas. har, såvitt jag förstår, förutsatt atten proposifion skulle föreläggas , och en av mina frågor iinterpellationen gäller när regeringen kommer att lägga fram denna proposition.Jag upprepar frågan: Avser statsrådet att redovisa en proposition tillriksdagen om avfallshanteringen? Interpellafionssvaret innehåller i övrigt en mycketöversiktlig problemjn-ventering. Svaret ger anledning till ett par reflexioneroch slutsatser. Den första reflexionen är att regeringen tycker att deåtgärder som vidtagits är tillräckliga. skall få en redogörelse, ochdärför finns det ingen anledning att nu gå in i en seriös debatt. Den andra reflexionen man kan göra är attsocialdemokraterna inte tycks ha någon strategi för avfalls- ochåtervinningsfrågorna utöver det beslut som fattades 1975 och det som har hänt ianslutning till detta beslut. Jag vill nu ta upp några av de konkreta förslag somfolkpartiet vill se genomförda och som hör till den strategiska diskussionenkring avfallsfrågorna. Avfallsberget uppgår tilli runda tal . Det är alltså fråga om betydande kvantiteter. saknar en fungerande lagstiftning om återvinning.Avfallsbergets alltmer svällande volymer nödvändiggör en lagstiftning sominnehåller generella krav på återvinning. Är statsrådet beredd att medverkatill att vi får en sådan lagstiftning? All produktion och annan verksamhet skall bära sinamiljökostnader. Miljöavgifter bör användas för att fördyra produkter som medförmiljöproblem. Olika ekonomiska styrmedel måste användas i större utsträckningän tidigare. År miljöministern beredd att medverka till detta? Fungerande återvinningssystem för miljöfarligt avfallbehöver tas fram. deponeras alltför mycket miljöfarligt avfall vid SAKAB.Befolkningen som bor i närheten av SAKÄB är mycket oroad, även om det i och försig finns säkerhetsföreskrifter. Har tillräckliga åtgärder vidtagits för att tahand orn de miljöfarliga batterierna, som statsrådet nämner iinterpellationssvaret? Hur är det med bilbatterier, lysrör och annat? Finnsdet tillräckliga garantier för att den förbränning som föreslås i DRA V- ochENA-utredningarna kan genornföras utan risker för dioxinutsläpp och andra utsläpp?År statsrådet redo att förbjuda sopförbränning, om sådana garan-fier inte kanställas? Detta var kortfattat bara några av destrategiska frågor som det är nödvändigt att få belysta i en debatt ornavfallshantering och återvinning. Om ökad återvinning av avfall, m. m. Prot.1986/87:78. Om ökad återvinning av avfall, m. m. 37Miljö- och energiminister : Årligt ochuppriktigt sagt är också jag besviken över att vi inte kommit längre. Vi hararbetat mycket hårt och intensivt med en proposition med en rad konkretaåtgärder ända , inkl. de konkreta frågor som tarupp men också en hel rad andra. Jag kan säga att man i det här arbetet uppleverväldigt ofta mycket grått vardagsarbete från ord, där man lägger fast mål, tilldet som kallas handling men som egentligen är slutredovisning av resultaten.Jag upplever väldigt ofta att det på detta område ungefär är som i Augiasstall, dvs. att ju mer man arbetar, desto mer problem kommer upp till ytan. Mankan inte skiljas från uppgiften förrän man tycker att den är väl utförd. Detta upplever vi på många områden. Det är inte allssärskilt tillfredsställande. Å andra sidan tycker jag, för att tala med EdithSödergran, att det inte fillkommer mig eller regeringen att göra oss mindre änvad vi är, i den meningen att så dåligt med resultat är det inte och så litetgrått vardagsarbete som skall leda till att vi också kan redovisa resultat ärdet inte. När jag säger att arbetet är inriktat på att vi skall kunna redovisaresultat , vill jag säga att det betyder i vår. vet LarsErnestam att så länge det pågår en beredning i som inte ärfärdig och så länge man inte är tvärsäker på att man verkligen kan klara allapraktiska problem, vill man inte ställa ut växlar. Kan DRA V- ochENA-utredningarnas förslag inte förverkligas, ställs vi i en väldigt besvärligsituation. Det räcker tyvärr inte med att förbjuda förbränning, för vi har kvaravfall som även deponerat - det vet - leder till mycket storaproblem. är jag ganska optimistisk när det gäller tillämpningenav utredningarnas förslag. Jag har i mina diskussioner med , vilkas företrädare jag för övrigt träffade så sentsom i går för att diskutera dessa frågor, meddelat dem att de måste räkna medatt DRA V- och ENA-utredningarnas förslag skall tillämpas, men att vi inte baraskall satsa på förbränning utan också på alternativa återvinningsmetoder ochenergiutvinningsmetoder. En sådan lösning diskuterade jag för några veckorsedan i , som ju är en stor kommun med mycket omfattande volym avavfall och mycket stora problem på detta område, för att nu nämna ett exempel. Naturligtvis går vi igenom de olika intressanta, mer ellermindre lyckade, förslag till miljöavgifter och miljöfonder som förts fram påsenare tid. Där finns en hel uppsjö idéer, som delvis står emot varandra. Jag kan väl säga vad vi inte vill ha. Vi vill inte ha ettavgiftssystem som gör det möjligt för företagen och andra att köpa sig friafrån ansvar eller köpa sig en rätt att smutsa ner, vi vill inte ha fonder somskall betala miljöbovarnas åtgärder, på bekostnad av dem som sköter sig, osv. Det är kanske ingen helt lätt uppgift att konstruera ettsystem som är bra när det gäller att driva på utvecklingen i miljövänligriktning. Men vi går mycket noggrant och systematiskt igenom de förslag somhar väckts här i , de förslag som har och de förslagsom kommit från andra håll. Så här skulle jag, herr talman, kunna gå igenomämnesområde för ämnesområde. Jag vill emellerfid säga att jag har ambitionenatt vi skall kunnakomma med ett så väl genomarbetat förslag att vi anser oss kunna lämna detifrån oss med heder. 38 (); Det som statsrådet säger nu är någotannorlunda än det som står i interpellationssvaret. Där talas det om enredovisning. talas det om att vi skall få en proposition och att det ärbetydande arbetsuppgifter som ligger bakom detta, vilket jag också är medvetenom. Men det hade ju varit mycket enkelt att i interpellationssvaret säga"Vi arbetar med en proposition, och kommer att föreläggas ensådan, i bästa fall " - i stället för att komma med sådana härmer allmänna skrivningar, som faktiskt gjorde mig ganska besvärad. tar upp en rad frågeställningar som ärviktiga. Hon kom in på miljöavgifterna. Dem har vi diskuterat . Bl.a. har jag diskuterat dem med en av partikamrater frånjordbruksutskottet. säger också : Vi vill inte att någon skallkunna köpa sig fri från miljöansvar. Det är precis som om socialdemokraternahade det som en allmän devis. Men vi har gång på gång deklarerat att det inteär fråga om detta, utan det handlar om att komma längre än de beslut ochställningstaganden som koncessionsnämnden står för och kunna ge företagenstimulanser om de går längre än vad de är skyldiga att göra. Det är intressant att också är ganskanegativ till en allmän miljöfond. Det har bl. a. kommit ett förslag från LO omen sådan fond . Jag tror att det är bra att behandla ett sådantförslag försikfigt. Lägger vi kostnaderna på produktionen på sådant sätt som vigör beträffande en hel del andra åtgärder i vårt land, blir det enbart eninflationsdrivande effekt, och vi kommer inte att nå de resultat som vi bör nå. Jag tror det är viktigt att det företag som harmiljöansvaret också får stå för kostnaderna och att den produkt som det gällerfår stå för kostnaderna, så att vi inte får en allmän fond där det bara är atthämta pengar för att täcka kostnaderna. Slutligen vill jag ta upp frågan om miljöfarliga batterieren gång till. Det skulle vara intressant att höra om statsrådet har någonuppfattning om hur det påbörjade inventeringsarbetet går. Får man in batterieri fillräcklig omfattning? Är beredd att göra den investering somerfordras för att verkligen kunna ta hand om de miljöfarliga batterierna? 39 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Först beträffande frågan om miljöfarliga batterier: Ja, vi kommer attkunna lösa den slutliga frågan vad gäller . Men som , somkommer från det aktuella länet vet, finns det en hel del både praktiska,tekniska och ekonomiska problem. Jag anser emellertid att vi kommer att kunnalösa dem. Och under mellanfiden lagrar vi batterierna och tar för säkerhetsskull ut en särskild avgift från företagen för att täcka även de kostnaderna. Enligt den information jag fick avRenhållningsverksföreningen vid vår överläggning i går har batteriinsamlingenkommit i gång bra. Jag vill inte vara elak eller utnyttja detta på något sättsom kan missuppfattas, men man Om ökad återvinning av avfall, m. m. 4 protokoll 1986/87:77- 79 Om ökad återvinning av avfall, m. m. sade att ett problem som man har är att riksdagensbeställning av en utredning om pantsystemet, en utredning som.vi naturligtvisredan satt i gång, har skapat förvirring i kommunerna. På vissa håll betyderdet att batterierna får ligga, eftersom man inte riktigt vet vad som skallhända. Man har därför måst göra särskilda insatser för att klargöra attinsamlingen skall sättas i gång utan ett besked om pantsystemet. Jag har självi brev till samtliga berörda talat om att insamlingen måste i gång . Men densammanfattande bedömningen var alltså att insamlingen går bra. Sedan, herr talman, sade jag inte att jag utesluter attdet går att hitta bra avgiftssystem och kanske fondsystem. Vi har i åretsbudgetproposition föreslagit att den s.k. bränslemiljöfonden skall utvidgastill en miljöteknikutvecklingsfond. Detta sker i syfte att vi skall kunnahjälpa till med övergångsproblemen när man ser att ny teknik av storstrategisk betydelse behöver utvecklas. Jag utesluter inte att sådana insatserkan behövas i samband med luftföroreningsprogram och program mothavsföroreningar, j Jag utesluter inte heller att man kan hitta bådeavgiftssystem och fondsystem som är rättvisa och som fungerar som styrmedelbort från miljöfarlig teknik. Detta kan stimulera till fortsattaansträngningar. Jag sade bara att en del av de metoder som tillämpas isinnevärlden i andra länder -är ett exempel - och en del av de fondsystemsom föreslagits inte är lämpliga. De diskussioner vi nu för handlar om attfinna lämpliga former för att utnyttja avgifts- och eventuellautvecklingsfondsystem på ett sätt som driver pä miljöarbetet och läggeransvaret främst hos dem som bedriver miljöfarlig verksamhet av något slag. 40LARS (); Det låter vackert när statsrådet talar ommiljöavgifterna och diskuterar dessa strategiska frågor. Men jag vill ändåställa frågan; Pågår det något aktivt arbete i kring just denproblematik som rör miljöavgifterna? Det är mycket viktigt, för man måste börjaanalysera dessa frågor för att vi skall kunna komma fram till ettbeslut. Statsrådet tog också upp frågorna kring de miljöfarligabatterierna. Det var väl ändå att ta i litet väl hårt när statsrådet sade attbeslutet om pantsystem på något sätt skulle kunna försena den pågåendeinsamlingen. Det är helt orimligt. Kommunerna har detta uppdrag, ochapparaturen finns uppsatt. Frågan är bara om konsumenterna verkligen lämnar inbatterierna eller ej. Statsrådet säger att hon därvidlag fått godainformationer. Jag hoppas att det är så, men jag har informationer som går i ennågot annan riktning. Jag tror t. o. m. att haft svårt att få batteriertill sin försöksverksamhet, som är mycket begränsad. Men jag hoppas att mankommer längre och att dessa resultat uppnås. Det är utomordentligt viktigt. En annan viktig fråga är hur de återvinningsföretag somfinns skall fungera. Det är så att priserna på metaller och annat som hörsamman med återvinning av miljöfarligt avfall har sjunkit mycket kraftigt. Detär ytterligare ett bevis på att miljöavgifter måste till i en sluten kedja, däråtervinningen är en del av den pågående processen. Jag ärinte riktigt nöjd med statsrådets allmänna tal kring miljöavgif- Jag tror att vi måste komma fram till konkreta förslag. Sådana vill vise. 41 Miljö- och energiminister ; Jag får avsluta med att svara ja på LarsErnestams första fråga. Resultaten kommer att"redovisas när vi är nöjdamed dem. Beträffande nästa fråga vill jag säga att det verkligaproblemet vid inte är att man får in batterier utan att man har måstvidta särskilda åtgärder som kostar pengar för att lagra de batterier somkommer in, därför att man inte i tillräcklig omfattning har möjlighet att tahand om dem. Sedan är det ett problem med prisbildningen föråtervinningen, ett problem som vi också har diskuterat medRenhållningsverksföreningen och som jag har disk"uterat medföreträdare för pappers- och massabranschen. Vi har ingen bra lösning påproblemet, om man inte även där skall ingripa i prisbildningen. Problemet ärinte att pappers- och massaindustrin inte skulle kunna ta emot det hela, utandet är en prisfråga. Om åtgärderför att minska antalet trafik-dödade renar Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 1986/87:160 om åtgärder för attminska antalet trafikdödade renar 42 Kommunikationsminister : Herrtalman! 1. om vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att snabbt komma till rätta medutvecklingen beträffande tåg- och trafikdödade renar i samt