prot · GA09113 · 1986-12-31 00:00:00 — , alt om er reservationskulle bifallas, vilket jag hoppas inte blir fallet, så "blåser" nide mindre markägarna på ett Jaktlag, tn. Prot.1986/87:113 vuxet djur. Ni "blåser" också de marklösaarrendatorerna som arrenderar små marker på ett vuxet djur. Dethar med all tydlighet framgått av dagens Jaktlag, m. m. debatt,och det klargör moderaters och folkpartisters syn på de mindre markägarna och de marklösa arrendatorerna. 51ARNE i () replik; Vi har rätt länge diskuterat olika sätt attjaga, så jag skall inte förlänga debatten på den punkten. Däremot vill jag sägaatt det av den historia som berättade framgår med all önskvärdtydlighet vilket jägarförbund han tillhör och hur man jagar där. Jag tänker beröra två frågor: dels bidraget tilljägarorganisationerna. Jag har ingen invändning emot att tycker attRiksjägarna skall ha ett bidrag för sin verksamhet. Det är fullt legitimt altha den uppfattningen. Men det organisationsbidrag som Riksjägarna får ärfaktiskt det enda organisationsbidrag som utgår till jägarorganisationerna.Svenska jägareförbundet får inget bidrag, utan förbundet får ersättning för deuppdrag som fastlades i riksdagsbesluten och 1951, Förbundet får alltsåersättning för de tjänster det utför. För att det inte skall råda osäkerhet om vadJägareförbundets uppgift består i skall jag, fru talman, återge några rader urutskottsbetänkandet, "biträder centralt och, genomsina länsjakt-vårdsföreningar, regionalt myndigheterna med sakkunnigutlåtandenoch sammanställningar av uppgifter som underlag för myndigheternasbeslut," -Bakgrunden till detta är de nämnda besluten , "Till arbetsuppgifterna hör bl, a, att följaviltvårdens och viltstammarnas utveckling och sprida kännedom om dennautveckling genom upplysning, information och propaganda. Förbundet skalltillhandagå jägarna, den vilt-och naturvärdsintresserade allmänheten och andraintresserade med råd och upplysningar i jakt- och viltvårdsfågor," Det står vidare i betänkandet att föredraganden intefunnit anledning att ändra på den nuvarande administrationen. Skrivningen påden här punkten fortsätter med följande: "Arbetsfördelningen mellan å ena sidan myndigheterna,dvs. i första hand och länsstyrelserna, och å andra sidanfrivilligorganisationerna bör ske efter samma principer som . Detinnebär att Svenska jägareförbundets ansvar för jakten och den praktiskaviltvården har sin grund i att förbundet organiserar en stor del av landetsjägare. Förbundets personal förutsätts lämna råd och upplysningar om viltvårdoch jakt till myndigheter, företag, organisationer och enskilda. Även andraarbetsuppgifter av samma karaktär kan ingå i förbundets verksamhet. Däremotbör det endast undantagsvis, och dä med särskilt lagstöd, bli fråga om alluppdra åt förbundet att fullgöra någon myndighetsutövning, dvs. besluta iärenden som rör förmåner och skyldigheter för enskilda ochorganisationer." Detta sagt, fru talman, för att det klart skall framgå altde relativt stora summor som får är en ersättning för detuppdrag förbundet har och ingenting annat. 52OLLE ÖSTRAND (s) replik: Prot. Jag kan upplysa i om attjag inte är ansluten till . Jag kan upplysa honom om att jag är dubbelansluten till . Det är nämligen den *' endaorganisation i det här landet där kollektivanslutningen fungerar vattentätt.Man kan t,o,m. bli kollektivansluten två gånger. Det är jag, beroende på attjag tillhör två olika jaktvårdsområden. Det jag anser vara fel med jaktens administrafion är atten intresseorganisation som skall fullgöraen myndighetsutövning. Det är vad som i realiteten sker . Den endaexpertis som länsstyrelserna har att tillgå är ju de jaktvårdskonsulenter sommed statliga medel avlönas av . Då måste del riktigaenligt mitt sätt att se vara att dessa jaktvårdskonsulenter knyts direkt tilllänsstyrelserna och att båda jägarorganisationerna får uppträda somintresseorganisationer för jägarna i vårt land. Då får vi bort den kopplingtill myndighetsutövning som Jägareförbiindet nu har och som jag anser vara fel. När det sedan gäller de mindre markägarnas möjligheter attjaga står det följande i reservationen: "Jaktmarker i storleksordningen50-99 ha skulle i ett sådant system tilldelas ett vuxet djur på entreårsperiod. De minsta områdena bör ges en minimitilldelning av en kalv omåret." Detta innebär ju i klartext, , att allamarkägare som har mindre än och alla arrendatorer som arrenderarmindre än skall få skjuta bara kalvar. Erkänn det, ! Jag har visserligen ingen högreskolutbildning, men läsa innantill kan jag. Och jag tror att jag också kan drade rätta slutsatserna. Det är därför jag är så tillfredsställd medutskottsmajoritetens förslag. Det tillgodoser de mindre markägarnas och demarklösa jägarnas intressen. Det högaktar jag utskottsmajoriteten för, 53 i () repUk: är en djärv man. Han vidgick attdet kunde brista i kompetens, men vä) infe i förmågan att läsa innantill. Vihar nu svart på vitt på att det är litet tveksamt också med det sistnämnda. Om läser vad som står i reservationen kan hannämligen konstatera att detta bygger på en viss grundförutsättning - jag harredogjort för denna tidigare, men då hade kanske inte tillfälleatt vara närvarande i kammaren. Det är så-1, ex, i vissa kretsar i södra , som jag känner mycket väl till - att den lägsta ettårslicensen går ut vidmarkområden på 100 eller 110 och i något enstaka fall vid områden . Med en treårslicens blir det fråga om ungefär 30, eller 33-35, hektar. Alltså har läst fel. Jag tycker att vi kan släppa den debatten. Vill maninte förstå vad det handlar om, då är det ingen idé att fortsätta den. Så till frågan om kopplingen till myndighetsutövning. Föratt vi inte skulle behöva föra en onödig debatt om detta läste jag alldelesnyss upp vad utskottet har sagt i den frågan. Inte heller detta är det någonidé att fortsätta att diskutera, om läskunnigheten inte fungerar bättre än dengör hos , Prot,1986/87:113 Anf. 54 () replik: 29 april1987 Fm talman! iLjung, ingen djärv man ulan en , , , väldiet försynt man. Men iblandblir man litet försrymmad.-l, ex,'när någon Jaktlag,m. m. b, y bi s som nuArne säger en sak i reservationen - jag kan i alla fall läsa innantill,och del gjorde jag i min förra replik - och sedan i debatten försöker hävda altdel är något helt annat han menar. Då måste man till slut ta fasta på vad somstår i den skrivna reservationen. Där har ni inte etl.dugg till övers för de mindremarkägarna och de marklösa jägarna. Del är sanningen, ,fru talman, är jag fullständigt övertygad om alt om vi kan få en majoriteti för del förslag som utskottsmajoriteten har kommit fram till,då får vi en bra älgjakt i fortsättningen, där även de mindre markägarnasoch de marklösa jägarnas behov blir tillgodosedda. 55 (); Det är inte så lätt för en icke-jägare allbegripa sig pä den här älgjaktsdebatlen, som får känslorna all svalla sämycket. Men det finns en annan fråga som också fått känslorna att svalla ganskamycket, och del är den jag tänker beröra här. Det gäller regeringens förslagatt hundar skall hållas , kopplade till den.20 augusti. Ingen av alladem som har haft kritiska synpunkter pä deltaförslag har haft några invändningar mot syftet. De allra flesta människor ivårt land har mycket klart för sig all man just måste uppträdamycket hänsynsfullt i naturen för att inte störa eller skada viltet,. För de flesta är vår unika allemansrätt något som harbidragit till alt väcka stor respekt för och djup kärlek till naturen.Möjligheten all fritt vistas i naturen är för många ett omistligt värde, ochdet är alldeles klart all allemansrätten inte får missbrukas, alt denförutsätter. hänsynfullt umgänge med naturen vare sig man vistas i naturenmed eller utan hund. De som har varit kritiska mot regeringens förslag hardärför ifrågasatt om man verkligen skall behöva gå så drastiskt fram alt maninför ett koppeltvång av året. Kritikerna menar attförslaget-innebär en generellt underkännande av alla hundägare och altdet faktiskt inte finns någon grund för ett sådant underkännande. Man har ocksåpekat på all förslaget tycks utgå ifrån att alla hundar är jakthundar och allett koppeltvång skulle kräva mängder med undantag - sannolikt ganskasvårkontrollerade undanlag. Slutligen har man talat om hundens behov ochmöjligheterna all rasta hunden på ett vettigt sätt som ännu ett skäl att varakritisk mot förslaget. Därför har bland andra och jag motionerat omalt jaktlagen inte skulle skärpas pä detta sätt. Regeringen har inte hellervisat att det finns behov av en sådan skärpning. Vi vet att del bland allahundratusentals hundägare finns ett fätal som inte uppträder i naturen pä detsätt en ansvarskännande hundägare bör göra. Men del beteendet kommer man inteål genom alt tvinga alla att hålla sina hundar kopplade, även när de uppfattardel som ett orimligt och onödigt krav. Här måste man i stället sälla in merinformation om vad umgänget.med naturen kräver. Man skall enligt min mening inte införa lagar som en bredallmänhet uppfattar som orimliga. Del leder liU bristande efterlevnad, menframför allt kan detleda till att respekten för lagstiftningen över huvud taget undermineras. Jag är naturligtvis mycket glad över alt utskottet intehar följt regeringens förslag utan lyssnat till motionärerna och till denopinion som har väckts med anledning av förslaget. Den lösning som utskottethar stannat för känns rimlig och tillgodoser intentionerna i vår motion. Underden aktuella tiden skall enligt förslaget hundar hållas under sådan tillsyn attde hindras från att löpa lösa i marker där det fihnsvilt. Detta förslag, som inte underkänner människors förmåga attta ansvar, bör ge ett tillfredsställande skydd för det vilda, som detinte tvingar ansvarskännande hundägare till ett beteende som de inte finnerförenligt med hundens behov. Jaktlag, m. m. 56 (); Det har redan sagts mycket i debatten omförslaget till ny jaktlag, och därför skall jag inte ta många minuter avkammarens tid i anspråk. I motionen Jo702 har jag yrkat avslag på hela förslaget,dvs. yrkat att nuvarande förhållanden skall kvarstå. Med detta yrkande vill jagliksom en del andra talare i debatten värna om den lille enskilde markägaren. Imin ideologiska uppfattning finns det inte något större utrymme för delkollektiva. Därför vill jag inte heller fösa samman ett antal markägare ochtvinga in dem i ett jaktlag för att de skall få lov att jaga älg på sin mark.Inte heller vill jag med utgångspunkt i och erfarenhet av det politiska livethär utlämna de mindre markägarna till en subjektiv bedömning från någrabyråkrater hos våra myndigheter och låta dem avgöra markområdets storlek ochvilken tidsperiod som skall gälla för alt man skall få lov att skjuta ett vuxetdjur. Jag kan inte stödja vare sig propositionen,utskottsmajoritetens förslag eller reservationen. Det är egentligen förvånandeatt man har kommit fram till att en ny ordning måste till som helt och hålletdrabbar de små markägarna; de kommer att utlämnas till denna bedömning. är det första maj. Jag hoppas verkligen attde socialdemokrater som deltar i dagens omröstning om jaktlagen inte går med inågra förslamajtåg, där det finns plakat som talar om solidaritet, jämlikhetoch om att man värnar om den lilla människan. tar man bort ytterligare enrättighet för de små i samhället, de små markägarna. Men man börjar vänja vad socialdemokratisk jämlikhet innebär: Jag yrkar härmed bifall till motionen Jo702. 57ANDERS (): En något välvilligare skrivning från utskottethade förhindrat mig från att gå upp i talarstolen och ta kammarens tid ianspråk. måste jag tyvärr göra det. Jag har tillsammans med min bänkkamratKarl Björzén i motionen Jol 15 yrkat att man skulle få fortsätta med denreglerade älgjakten i såsom den har bedrivits under ganska mångaår. Vi har i motionen anfört att det kunde vara en bra parallell till del nyasystem som man nu vill införa. Det varväl inte helt självklart att motionen skulle vinna gehör, men det 1986/87:11329 april 1987 Jaktlag, nx. finnsanledning att verkligen fundera över vad utskottet har sysslat med. Det frågarman sig efter alt ha lyssnat på yttranden i kammaren vid fleratillfällen . Han har inte bara vid ett utan vid många tillfällen sagt attutskottsmajoriteten anser att varje län har kapacitet och förmåga alt självtavgöra hur man där efter sina egna förutsättningar vill ordna sin älgjakt. Jagvet inte om det är uttalanden av det slaget som ligger till grund för del ringaintresse som min motion har rönt i utskottet. När man läser utskotlsbeiänkandetblir man något förvånad: inte en rad, icke en stavelse som motivering till attutskottet avstyrker denna motion. Det är kanske utskottels rättighet att varaså nonchalant mot en motionär, men jag tycker att det hade varit pä sin platsatt åtminstone på någon liten rad förklara varför man avstyrker denna motionfrån . Det är nämligen så att motionen bygger på ett enhälligtuttalande från i , all man vill ha den typ av älgjaktsom vi har haft. Eftersom ändå förespråkar att varje länbör ha kapacitet och möjlighet alt självt avgöra hur man vill ordna sinälgjakt, hade det varit åtminstone någon konsekvens om man hade sagt någontingom detta i skrivningen. Men icke en rad står del. Jag frågar mig; Har utskottet över huvud taget tagit delav remissvaren på jakt- och viltvårdsberedningen? Där finns hela yttrandet frånVästmanland, men det har man tydligen inte brytt sig om att titta över. Vi har dessutom tagit upp hela frågan om huruvidaregistreringen och den utökade verksamheten för älgjakten kommer att varaförenade med kostnader. Om man läser s, 42 och 43, finner man ingenting somstyrker vad sagt om att man vill lämna över till länen själva attbestämma om sin älgjakt i såstor utsträckning som han vill göra gällande. Detenda man över huvudet taget kan konstatera i betänkandet där länen får vara medoch bestämma står på s, 2: "Länsstyrelserna skall i fortsättningen självasvara för att ersättningen för vissa viltskador finansieras med avgifter sombetalas för vilt som fälls," Det var den frihet som menadeall varje län skulle ha när det gäller älgjakten. 58ANNA (): Det är en sak jag skulle vilja rätta tillinnan debatten tar slut. Frän sida har man gång på gång sagt allde som vill ha särskild licens måste ståmed mössan i hand och be omdetta, men det är fel, I utskottets betänkande står det på s, 42: "Det ligger i sakens natur att förutsättningarna förregistrering av ett licensområde kan komma att förändras. Det bör därför finnasmöjlighet att låta ett beslut om registrering gälla för begränsad tid ellertills vidare. Härigenom kan anslutnings- och samverkansfrågorna bli föremål fören fortlöpande uppmärksamhet. Detta bör gälla för samtliga typer av licensområden," För det första är alltså talet om att man skulle be om sinsärskilda licens helt gripet ur luften. För del andra är det bådenuvarande generelljägare och nuvarande licensjägare som då och då måste be omförnyat tillstånd. För det tredje vet jag inte vad del är för bönder och jägaresom känner, men jag har levt hela milt vuxna liv bland dessayrkeskategorier, och när de gör upp med varandra om olika kontroversiella ting skerinte det med mössan i hand innanför köksdörren, utan det sker man mot man vidgärdsgården eller kaffebordet. 59 () replik: Jag har i denna debatt över huvud taget intetalat om att stå med mössan i hand. Jag tror i detsammanhanget, som man brukar säga, talar litet i nattmössan. Vad jag har sagt är att den enskilde lille generelljägarenmåste ödmjukt fråga de stora markägarna om han skall få fortsätta att jagaensam. Detta framgår klart av de fem kriterierna, som jag har velat fä belystamen som ingen av majoritetens företrädare har lyckats beskriva eller motiveraför mig här . Jaktlag, m. m. 60 () replik: Helt kort fill : Gå och läs protokollet när det kommer!Uttrycket att stå med mössan i hand har förekommit två eller tre Det lagförslag som har diskuterats i har som utgångspunkt den starka kopplingen mellan jakt, viltvårdoch naturvård. Så här i debattens sista finns det naturligtvisinte särskilt mycket att tillägga. Jag har begärt ordet för att få säga att detalltid är svårt just på jaktens område att ta fram lösningar som tillgodoseralla de intressen och synpunkter som finns. På få områden är det känslomässigaengagemanget så starkt som just i fråga om jakt, det har inte minst dagensdebatt visat. Så mycket mer glädjande tycker jag därför det är attutskottets skrivning har kunnat få en så pass bred uppslutning. Jag tror detligger ett värde i detta. Jag vill, fru talman, passa på tillfället och tackautskottet för det arbete man har lagt ned för att skapa denna breda enighet.Jag vet att det ligger tålmodigt arbete bakom detta, och jagtycker att man har uppnått ett bra resultat, som bör kunna tillgodose olikaintressen - ett bra förslag från jakt-och viltvårdens synpunkt, 62 (): Får jagsäga till statsrådet somjag sade i början av mitt anförande: Mycken vrede och mycket engagemang hadekunnat ägnas åt någonting annat om vi hade fått ha kvar den nuvarande jaktordningen. Sedan vill jag be om ursäkt - det var intehan som sade det där om att stå med mössan i hand. Överläggningenvar härmed avslutad. Mo/n. 5(frilevande vildsvin) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 33 förreservation 1 av och . 5 ledamöteravstod från att rösta. Prot,1986/87:113 Jaktlag, m. t/x. Mom. 6 (ersättning för viltskador m,m,) ' ' Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 150 förreservation 2 av i m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta, Mo/n. 10 (älgjakten m, m,) Hemställan' Först biträddes hemställan i reservation 4 av ArneAndersson i m,-fl, i motsvarande del - som ställdes mot dels utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till hemställan imotion Jol28'av , dels motion Jo702 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 196 röster mot109 för hemställan i reservation 4 av i m, fl, imotsvarande del, 5 ledamöter avstod från att rösta,' Utskottets motivering godkändes med 219 röster mot 37 förutskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 3 avLennart Brunander och , 55 ledamöter avstod från attrösta, 12 (skyddsjakten på säl) Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 49 förreservation 5 av m, fl, 7 ledamöter avstod från att rösta, Mo/n. 16 (prisutvecklingen på jakträttsupplåtelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. /7 (förbud mot anbudsförfarande m.m. vidjakträttsupplåtelse) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förreservation 7 av . 2 ledamöter avstod från alt rösta: Mom. 18 (besittningsskydd m. m. för nylljanderällshavare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (viltforskningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (bidrag till jägarorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes möt motionerna Jo784av i motsvarande del, Jo785 av och av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25(vissa finansieringsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avArne i m. fl. - bifölls med acklamation! övriga tno/tient Utskottetshemställari bifölls. 1986/87:1-5om anslag till , m.m. (prop. 1986/87:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attdetta betänkande samt socialutskottets betänkaride 22 - som föredragits vidkammarens arbetsplenum - skulle avgöras i ett sammanhangnär debatten i båda dessa betänkanden var avslutad. Först fortsattes behandlingen av socialutskottelsbelänkande 22 om anslag till socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapoUtik. Socialt behandlitxgs-arbete, alkohol- och narkotikapolitik Socialtbehandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik (forts, från prot. 63 (); Vid den debatt kring socialutskottets betänkandeom anslag till socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapoUtik somavbröts företräddes vi moderater av . Honhar inte möjlighet att fiillfölja den debatten. Jag vill därför nu när debatten återupptasgöra några kommentarer till det redan sagda. ' Det står klart att alkohol- och narkotikamissbruket ärvårt största sociala och medicinska problem. Skadeverkningarna är inte baraallvarliga för den enskilde missbrukaren, utan drabbar också familj, omgivningoch samhälle. Sjukvårdens kostnader för vård av t. ex. alkoholrelateradesjukdomar torde röra sig om mängmiljardbelopp . Antalet storkonsumenterberäknas till 300 000, och de flesta av dem har eller kommer att få storaproblem. Från moderat sida poängterar vi vikten av attde åtgärder som beslutas på det alkoholpolitiska området uppfattas .positivt avallmänheten. Som politiker måste vi känna allmänhetens stöd och förtroende förbeslut som fattas. Eljest blir resultatet magert eller ett slag i luften. 1 socialutskottet är vi i stort överens om det angelägna ien bred kampanj, som syftar till att ge upplysning och kunskap om denverklighet och de faror som hotar människor som inte kan hantera alkohol ellerkan ta avstånd från narkotika. Vi moderater kräver därför, vilket tidigare framhållits,en snabb och effektiv kampanj föratt åter. särskilt bland de unga. väckauppmärksamhet om alkohol och drogers negativa effekter. Det gäller att bildaopinion mot droger för att rädda allt fler från social misär och olycka. sade i fredagens debatt altalkoholnämnden genom en särskild beredningsgrupp nu förbereder en omfattandekampanj som riktar sig just till ungdomen. Dessutom förbereds éttsammanträffande mellan riksdagsledamöter pch ungdomar vid vilket man skullediskutera Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik drogfrågorna.Vi välkomnar detta, . Jag vill dock fråga: När kommersammanträffandet med ungdomarna och när förväntas kampanjen starta? frågar vidare vad syftet är när vimoderater yrkar avslag pä förslaget om statsbidrag på nästan 1 miljard kronortill missbrukarvården, och sedan söker han ifrågasätta vår positiva inställningtill de insatser som frivilligorganisationerna, bl.a, , gör idetta sammanhang. Vi föreslår att huvuddelen av statsbidragetunder skall avvecklas. Men som garanti för att ideell och annanenskilt bedriven vård även skall finnas kvar vill vi ha ett betydandebelopp kvar för delta, har använt fel siffra. Vi föreslår attstatsbidraget skall minskas med ca 375 miljoner under innevarande budgetår. Vi menar, , att vi måste begränsa despecialdestinerade bidragen till kommunerna, då statens ekonomi är sämre änkommunernas. Principiellt är det riktigt att de som beslutar om värd ocksåfinansierar den. Vi tror att kommunerna klarar uppgiften.utan att det skallleda till ökade problem för dem som behöver vård. Socialdemokraterna är självainne pä linjen att minska de specialdestinerade bidragen numera. Del har redanskett, t, ex, då det gäller skoltandvården, och det utan katastrof. StatsrådetHolmberg har också aviserat den färdriktningen även på andra områden. villjag, fru talman, fråga : Är det någon skillnad på effekterna omvi moderater föreslår minskade statsbidrag eller om socialdemokraterna gördet? Då det gäller frivilligorganisationerna, t, ex,, och bidragen till dem vill jag framhålla deras banbrytande ochframgångsrika arbete för alkohol- och narkotikaskadade. Därför vill vimoderateröka stödet till dessa, vilket framgår i reservation 5: I övrigt vill jag yrka bifall till samtliga reservationerunder vilka moderata namn finns tecknade. 64STINA (): Med all respekt för personligaengagemang i nykterhetspolitiska frågor vill jag säga att det var ett blektförsvar för regeringspolitiken han mobiliserade när vi börjadebehandlingen av socialutskottets betänkande, räknade upp ettflertal organisationer som gör ett förtjänstfullt arbete, och det tycker jagockså att de gör. Han hänvisade till ett sammanträffande mellanriksdagsledamöter och ungdomar. Vidare nämnde han . Men deträcker inte med att fortsätta den hittillsvarande upplysnings- ochinformationsverksamheten om alkohol och droger. Vad vi behöver är en snabb ocheffektiv informationskampanj som vänder sig till alla.