prot · GA0950 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag tror det finns ettutrymme, , föratt tänka och gärna att tänka om, så att vi i Sverigeinte kommer på fel kurs när det gäller ungdomens möjligheter att få en bostad. .\nL 86JAN (): Det var intressant att vi fick i gång dennadebatt. Jag satt där i min bänk och undrade om inte någon socialdemokrat skulleanlägga synpunkter på detta. Vad gäller den moderata politiken iStockholmsregionen har jag själv - jag är fortfarande kommunalpolitiskt aktivi min hemkommun - frågat varför socialdemokraterna i helatiden motsätter sig exempelvis att man bygger bostäder med förenklat byggande,som skulle ge lägre boendekostnader. Om med en ökadmarknadsanpassning menar att vi skall ta bort en hel del byråkratiska regleroch bestämmelser, håller jag med om att vi vill ha en meramarknadsanpassad bostadsmarknad. undrade vad exempelvis en etta skullekosta i ett "moderat" samhälle. Först och främst skall man ha klartför sig att jag tidigare mött socialdemokrater som sagt: Att bo i en enrummareär inte mänskligt. När vi skall producera bostäder skall vi därför inte bygganågra ettor utan tvåor. Det finns exempel på att man fortfarande har dennainställning på socialdemokratiskt håll. Jag skulle vilja ställa några frågor till jag har möjlighet till det. Jag nämnde i mitt anförande exempel påbyråkrati som gjort att boendekostnaderna ökat. Då frågar jag inte socialdemokraterna beredda att minska denna byråkrati, som bevisligenmedfört ökade kostnader, så att bl.a. ungdomen får en bättre bostadssituation?Socialdemokraterna måste väl ändå hålla med om att många av de regler somberörs i betänkandet gör det svårare för ungdomen att komma in påbostadsmarknaden. Detta nämnde jag tidigare i mitt anförande. Vad gäller miljonprogrammet för ungdomarnas bostadsfrågorvet jag inte om möjligen tänker på en delegation förungdomsboende som lär finnas inom , men i så fall skullejag vilja fråga : Vad har delegationen för ungdomsboende gjortför att förbättra ungdomarnas bostadssituation? Har man jobbat fram någotförslag i enlighet med det gamla Ungbo-förslaget, som innebar att man i vissaområden skulle bygga vissa typer av lägenheter för en viss typ av människor,nämligen ungdomar? Då kommer jag att tänka på en annan typ av bostäder som manhade för nästari , nämligen undantagsstugorna. Detta ärett sätt att kategorisera boendet på som jag inte är beredd att ställa upp pä.Jag tycker att den andra klassens bostadsmarknad som detta skulle ge upphovtill inte är en typ av bostadsmarknad som jag ser fram emot. Det handlar om att minska byråkratin, att inte sitta påsina höga hästar och exempelvis säga att det är omänskligt att bo i en etta.Det handlar om att i stället för att motarbeta släppa fram alternativ som gerett billigare boende. Jag sade ocksä i mitt inledningsanförande, att våraungdomar och framför allt ungdomarna i tjänar på det. Bostadspolitiska frågor, m. m. AnL 87 (): börjar vi att närma oss sanningens minut.Jan kunde ju inte ge mig ett enda svar pä vad en trea kostar i detmoderata bostadsområdet, rensat från statliga och kommunala bidrag. Han kundeinte heller svara på vad en tvåa kostar, och han svarade inte på vad en ettakostar, därför att han hade pratat med någon socialdemokrat som sagt att maninte skulle bygga några ettor. Vi kan då. hålla oss till tvåan och trean. Berätta nu förkammarens ledamöter vad en tvåa resp. trea kostar i heltfritt från varje form av subventioner från stat eller kommun! Detta står emot den bostadspolitik som vi för frånsocialdemokratiskt håll, där stat och kommun har en reell skyldighet att hjälpatill att lösa bostadsfrågan också för ungdomarna. Jag tycker att vi skall sluta upp med att skapa ettmotsatsförhållande mellan er bostadspolitik och den bostadspolitik somsocialdemokratin har ansvaret för när det gäller regleringar och byråkrati. Viär inte ett dugg några anhängare av byråkrati och andra regler än dem sombehövs för att föra en modernt utformad bostadspolitik. Det är, ,kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen och inte någracentralbyråkrater som sitter i . vill jag ta upppåståendet att om vi slopar normerna och bestämmelserna så kommer vi att byggamycket billigare. Jag visste och antog att som så många andrasyftade på den verksamhet som har förekommit i , där man tog bort en radnormer och fick bygga fritt. Vad kostade det? För att tala medgeneraldirektören i , , hängde det pågärdsgården att man fick statliga lån. Det kostade precis lika mycket att byggapå detta sätt som att bygga modernare, att ha den klass pä lägenheterna som vihar sagt att vi skall ha i en modern bostadsmarknad. Det enda man vann påförsöket i var att man fick ett mindre antal kvadratmeter i lägenheterna,och det tycker jag inte är någonting att eftersträva - om detta var avsiktenmed att slopa normer och regleringar. AnL 88 JANSANDBERG (m): Vad gäller kostnaden för ettan kan jag berätta- även om jag ställer mig litet tvivlande till om man över huvud taget byggerettor i dag- att jag haft kontakter i min hemkommun med socialdemokratiskapolitiker som rent ut sagt att det är omänskligt att bo i en enrummare. Men låtoss ta en tvåa eller en trea - det spelar ingen roll, Alla som sitter i den härkammaren BostadspoUtiska frå gor, m. m. Prot.1986/87:50 hoppas jag är medvetna om att bostadsbyggande är ettav världens dyraste. Att det sedan subventioneras ett visstantal procent hit eller dit är mindre intressant. Vi vet också att en av grundorsakerna till ått vi har ettså dyrt bostadsbyggande är just hela den mängd av regleringar och bestämmelsersom i detalj föreskriver hur én bostad skall se ut. Det gäller inte baranyproducerade bostäder utan även ombyggnader av bostäder. har varit nere i , där vistuderade ett område där man hade byggt om bostäder. Det visade sig att manhade fått ganska ordentligt höjda kostnader förombyggnationerna därföratt manvar tvingad att följa vissa centrala direktiv. För den händelse att OskarLindkvist nu säger att han inte är någon anhängare av byråkrati och gärna seratt vi skall ha fler enrummare kan jag hänvisa till en artikel som var införd iSvenska och där uttalar, sig om nyamöjligheter till lån för upprustning av s.k. icke fullvärdiga bostäder'. Dettakan ge intrycket att avsikten nu är att låta fastighetsägare m. fl. renoveralägenheter som kanske har bara ett rum och kök. Men för att man skall få dethär bidraget - som är ytterligare ett bidrag i raden av alla bidrag- måste manha bostadssociala skäl för att behålla lägenheten, det måste röra sig om ettmindre antal lägenheter i fastigheten och, sist men inte minst, rriåste detfinnas en planlösning för en framtida sammanslagning av lägenheterna. Detta bevisar att även om man talar gott om nya idéer ochsäger att man kan tänka sig mindre bostäder, har detta i,varje fall inte slagitigenom i vare sig bostadsutskottets majoritets förslag till eller decentrala verk som har att behandla de här frågorna. , Sä ser det ut . Jag hoppas verkligen att vi iframtiden kan ändra alla dessa regler. AnL 89OSKAR (): kommer att upptäckaatt det sker mycket förnämliga ting i bostadsutskott när det gällerbostadspolitiken, 'V'i har sagt att kommunerna skall haettbostadsförsörjningsprogram och skall ha bostadsområden som är allsidigtsammansatta, dvs, att områdena skall planeras för både barnfamiljer, äldre ochungdomar. Det har bostadsutskottets majoritet sagt, och kommer såsmåningom att upptäcka att det kommer bostadsutskottets majoritet att sägamånga gånger till, för detta ar ett givet inslag i en socialdemokratiskbostadspolitik. Beträffande de normer som finns: Om stat och kommun-läggerned miljarder på att skapa ett bättre boende för folk, då skall det väl ocksåfinnas regler för hur pengarna skall användas? Det är viktigt förskattebetalarna, för kommunens invånare-och för dem som skall bo i bostädernaatt det finns regler för hur man skall bygga en lägenhet, hur den skall varaplacerad och hur den skall vara utrustad. Jag tycker det är litet farligt attutan precisering tala om ett enklare boende, gör precis som såmånga andra som pratar om ett enklare boende. De vill att alla människor skallbo enklare, utan att säga vari det enkla består. Men själva ,bor de i regelalldeles utomordentligt, med en mycket hög boendestandard. Det är alltså alltidandra människor som skall'bo enklare: Försök att nästa gång när de här frågornakommer upp precisera litet mer, så att vi har någonting att. Jagkonstaterar slutligen att något svar på vad en moderat tvåa och en moderat treai ett bostadsområde utan subventioner skulle kosta, det har medavsikt inte gett, för han vet att det inte finns många ungdomar i den härregionen som skulle kunna efterfråga en endaste av de lägenheter sommoderaterna skulle bygga i . BostadspoUtiska frågor, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(avveckling av statsbidragen till den s. k. ROT-verksamheten). Utskottets hemställan bifölls med 242 röster mot 66 förreservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom, 3 (hyresgästyttrande som villkor för ombyggnadslån) ' Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom, 4 (formerna för hyresgästernas yttrande vidombyggnadslån) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 82 förreservation 4 av . m.fl. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (införande av en kvarboendegaranti) , , Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 149 förreservation 5 av , m,fl, i motsvarande del. Mom. 6 (kvarboendegarantins utformning) Utskottets hemställan bifölls med 208 röster mot 16 förreservation 6 av , 85 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (undantag från 30-årsregeln för ombyggnadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf m, fl, - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (fortsatt bidragsgivning för hissinstallationer m,m,) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf m,fl, - bifölls med acklamation. Mom. 13 (hissinstallation som villkor för ombyggnadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 14 (amorteringstiden för ombyggnadslån vid ombyggnadutan hiss) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 av RolfDahlberg m,fl, - bifölls med acklamation,, Prot.1986/87:50 Mom. 16 (inräknande av energisparåtgärder i låneunderlaget förallmänna 16december 1986 samlingslokaler) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 12 av m, fl, anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 17 (riktade energibidrag för budgetåren 1987/88 och1988/89) Utskottets hernställan bifölls med 251 röster mot 57 förreservation 13 av , m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19 (avsteg från kravet på fullvärdig bostad) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 146 förreservation 14 av , m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta, . Mom. 21 (villkoren för ombyggnadslån) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avErling och - bifölls med acklamation. Mom. 22 (långivningen till lägenhetssammanslagningar) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 149 förreservation 17 av . m.fl. Mom. 23 (redovisning av utfallet av de antagnareglerna för ombyggnad av ålderdomshem) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 149 förreservation 18 . m.fl. Mom. 24 (reglerna för ombyggnadslån) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 92 förreservation 19 av . m. fl. 65 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 25 (statliga bidrag för att förbättra miljön i s. k.radonhus) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 81 förreservation 21 av . m.fl. Mom. 27 (införande av hyresrabatter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avKjell A. m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 29 (rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamhetenpå vissa orter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 30 (utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 31 (riktlinjerna för denbostadspolitiska administrationen) Först biträddes reservation 26 av ErlingBager och med 42röster mot 17 för reservation 27 av , 248 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbiträddes reservation 25 av m, fl, med 70 röster mot 58 förreservation 26 av och , 180 ledamöter avstod från att rösta.Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 av RolfDahlberg m, fl, - genom uppresning. Mom, 33(avsättningar till konsolideringsfond) Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 förreservation 28 av i motsvarande del, 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 34 (beräkningen av konsolideringsfondens storlek) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 108 förreservation 29 av ni, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 35 (låneandel för kooperativ hyresrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30 avRolf m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 37 (vissa 'övergångsfrågor m,m, i samband medavveckling av prioriteringssystemet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring imotiveringen som föreslagits i reservation 31 av , m,fl, - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (en höjning av fastighetsskatten) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 149 förreservation 1 av Kriut m,fl, i motsvarande del. Mom, 3 (industrifastigheter) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 17 förhemställan i reservation 3 av i motsvarande del, 18 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 235 röster mot 71 förden i reservation 2 av m, fl, anförda motiveringen, 2 ledamöteravstod från att rösta. Prot.1986/87:50 övriga moment 16 december1986 utskottets hemställan bifölls. Behandlingenav övriga pä föredragningslistan upptagna ärenden 8 8 Behandlingen av övriga på föredragningslistan upptagnaärenden AnL 90 FÖRSTE VICE TALMANNEN: I enlighet med rekommendation av talmanskonferensenföretas inte något ärende till avgörande efter kl, 18,00, De ärenden som hinnerslutdebatteras före kl, 23,00 kommer att tas upp till avgörande ibörjan av det arbetsplenum som hålls , onsdag. Dagens sammanträde kommer att, ajourneras mellan kl, 18,00och kl, 19,00, Anslag om sammanträdets fortsättande efter kl, 19,00 har uppsatts. 9 8 Föredrogs skatteutskottets betänkande 1986/87:11 om ändringar itaxeringsorganisationen (prop, 1986/87:47 delvis och 1986/87:16 delvis). AnL 91KNUT (): Omdaningen av den svenskataxeringsorganisationen är en stor och omfattande process. En hel delorganisatoriska frågor är vi ense om, men det finns likväl en lång rad frågordär meningarna är delade. Jag börjar med att redovisa de reservationer som ärgemensamma för de tre borgerliga partierna. Av reservation 4 framgår att vireservanter inte accepterar förslaget om att skattemyndigheterna skall fattabeslut om eftertaxering. Även om ett sådant förfarande kan vara tidsbesparande,anser vi att det är av stor principiell betydelse att skattskyldig kan fä sinsak prövad direkt av domstol. Det kan tilläggas att finansministern själv haruttalat tveksamhet när det gäller att ändra den nuvarande ordningen. Också av reservation 5 framgår att vi reservanter är enigaom hur det allmännas processföring skall se ut. Vi yill slå vakt-om att dennaprocessfö-ring skall föras av ett fristående allmänt ombud som har en oberoendeställning gentemot skattemyndigheten. Vidare tycker vi inte att riksskatteverketskall ha möjlighet att överklaga länsskattemyndighets beslut. Som vi ser detbör vara ledande och samordnande, men inte processande. I reservation 13 tar vi reservanter upp frågan om detstundom nonchalanta sått på vilket taxeringsnämnderna underlåter att motiverasina beslut. Ofta använder man sig av förtryckta avslagsbeslut, således utannågon motivering. 69 8 1 mom. taxeringslagen behöver en tydligareformulering om kravet på att beslut skall vara motiverade. Det behövs också enbestämmelse om sanktion mot dåligt motiverade beslut, vilket krävs i reservation13. framlade skattetilläggsutredningensitt betänkande, men ännu har regeringen inte presenterat något förslag. Dettameriar vi reservanter, och det framgår av reservation 16, är beklagligt medtanke på att behovet av ett rättvist och enkelt men effektivtsanktionssystem är stort. Inte minst ur rättvisesynpunkt är det viktigt atthänsyn tas till omständigheterna i det enskilda fallet. antog ett förslag somman skulle kunna kalla och som innebär ökade möjligheter för denenskilde att ta reda på skyldig att själv erläggasocialavgifter. Det som möjliggör detta är ett förhandsbesked som lokala skattemyndighetenskall vara skyldig att lämna och sorri skall vara bindande efterdet att det meddelats. Ökade möjligheter till eftergift av betalningsskyldighetföreslogs också. Självfallet är detta positivt, men ytterligareförbättringar behövs för att öka rättstryggheten. Vi föreslår sålunda att enarbetsgivare inte skall vara ansvarig för arbetstagares skatt, om vederbörandeär registrerad för betalning av preliminär B-skatt eller för redovisning avmervärdeskatt. 1 reservation 19 tar vi reservanter upp ett krav som vitidigare fört fram beträffande ett förenklat förfarande för företagensuppgiftsskyldighet, särskilt då deklarationsblankett 10. Vi tycker att det ärlämpligt att företagsskattekommitté i tilläggsdirektiv får i uppgift attföreslå förenklingar av beskattningsregler för företagsledare i fåmansföretag. Det finns ytterligare två reservationer, där de treborgerliga partierna har enats om ett ställningstagande. 1 reservation 21 tar vi reservanter upp frågan om den beslutade höjningen av preliminärskatteuttaget för av den slutliga skatten året före inkomståret. Med denlägre inflationstakt som vi har haft är detta överuttaghelt omotiverat. Bland B-skattarna är det alldeles speciellt jordbrukarnasom har drabbats av det högre skatteuttaget, eftersom jordbrukets ekonomiskavillkor kraftigt försämrats . Preliminär B-skatt bör debiterasmed samma : belopp som den slutliga skatten året före inkomståret. I reservation 23 tar vi slutligen upp frågan omanståndsreglerna för inbetalning av skatt. Behovet av förbättringar för denenskilde skattebetalaren har ökat-med den allt längre handläggningstiden iskattedomstolarna. 1984 var denna handläggningstid ilänsrätternaDet har också varit en brist att en i avslagenanståndsansökan inte kunnat överklagas. De brister som jag här har redovisat kommer attundanröjas, om det av skatteförenklingskommittén presenterade förslaget genomförs.För att inte ytterligare personer skall komma i kläm, bör regeringen lägga framett förslag om att de nya anståndsreglerna skall gälla fr. o. m. Härmed har jag gått igenom tre partireservationerna 4,5,13, 16,18, 19, 21 och 23, vilka jag yrkar bifall till. För att förkorta och rationalisera debatten i dettaomfattande ärende kommer , som har ordet efter mig, att tala förde reservationer som har undertecknats av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet, dvs. Detta betyder att jag inte kommer att använda hela den anmälda talartiden,vilket jag hoppas att kammaren överser med. Återstår nu alltså de reservationer där vi moderater ärensamma. I reservation 10 har vi reagerat mot att beslutsbehörigheten flyttasfrån taxeringsnämnd till en tjänsteman som förordnats av länsskattemyndigheten.Det förefaller oss knappast meningsfullt att ändra nuvarande regler. Den förenklade självdeklarationen innebär att denskattskyldige mer eller mindre in med sin underskrift skall intyga attde till skattemyndigheterna insända kontrolluppgifterna är riktiga. Skulledessa uppgifter finnas förtryckta på deklarationsblanketten, kan en meningsfullkontroll från den skattskyldiges sida ske. I reservation 11 yrkar vi på ettsådant förfarande. I reservation 14 önskar vi ett tillkännagivande om behovetav att besvär prövas tidigare i underrätten, och i reservation 15 vill vistärka rättssäkerheten genom att skattemyndigheterna vid taxeringsrevision ejskall få kontrollera andra än den granskningen avser. Yrkandet i reservation 17 har varit med förr och fordraringen ytterligare kommentar - avskaffa den s, k, angiverilagen! Staten får betydande ränteintäkter genom att överskjutandepreliminär skatt, som alltså skall betalas tillbaka till den skattskyldige,väsentligt överstiger restskatten. Under de två senast redovisade åren haröveruttaget varit beroende på felaktigaA-skattetabeller, Anpassa A-skattetabellerna till en rimligare nivå, yrkar vi ireservation 20, Med det sagda yrkar jag bifall tillreservationerna 10, 11, 14. 15, 17 och 20, AnL 92BRITTA BJELLE (fp): pågår en reformering avskatteorganisationen och beskattningsförfarandet i , Vid taxering träder reformen om en förenkladsjälvdeklaration i kraft, och slopandet av den kommunala taxeringen förjuridiska personer sker fr, o, m, taxering. Ytterligare reformer ärslopandet av sambeskattningen av B-inkomster och avskaffandet av beskattningenav fysiska personer i annan kommun än hemortskommunen. beslutade dessutom om en nysammanhållen skatteförvaltning. Beslutet innebar bl, a, att skatteförvaltningenbryts ut ur länsstyrelserna och bildar självständiga länsskattemyndigheterunder ledning. Den nya organisationen träder i kraft den 1januari 1987, I den nu aktuella propositionen tar regeringen upp en radföljdfrågor med anledning av det pågående reformarbetet. Målet för regeringenär att uppnå ett enhetligt uppträdande från skattemyndigheternas sida samt attfå till stånd en snabbare och effektivare handläggning. Men skyddet för den enskilde skattebetalaren och dennessituation har nästan helt kommit i skymundan, vilket i sin tur lett till att vii har en rad reservationer i skatteutskottets betänkande, I det aktuella betänkandet, 1986/87:11, finns ettprincipförslag till ett nytt taxeringsförfarande. är taxeringsförfarandet uppdelat så attutrednings- och kontrollfunktionen ligger hos de ordinarie skattemyndigheterna- och de lokala skattemyndigheterna - medan beslutsfunktionenligger hos de 2 600 taxeringsnämnderna, som är att anse som egna myndigheter. Propositionen föreslår nu att man skall föra över deformella beslutsbefogenheterna till skattemyndigheterna, Taxeririgsbeslutenskall alltså fattas av länsskattemyndigheterna och de lokalaskattemyndigheterna. Taxeringsnämnderna skall ersättas av skattenämnder som ärinfogade i skattemyndigheterna. Såväl hos länsskattemyndigheterna som hos lokalaskattemyndigheter skall inrättas skattenämnder. Totalt kommer det att finnas144 nämnder, varav 24 länsskattenämnder och 120 nämnder hos de lokalaskattemyndigheterna. Dagens 2 600 taxeringsnämnder avvecklas. Däremot år det mera osäkert när skattenämnderna skall fåvara med och fatta beslut, I propositionen står det: "Lekmännens medverkanbör i första hand koncentreras till vissa ärendetyper med skälighets- ochbedömningsfrågor där deras speciella insikter och kunskaper är särskiltvärdefulla," Här menar vi i att skrivningarna är för vaga. Detframgår inte vem som skall besluta vilka ärenden som skattenämnden skallhandlägga och inte heller klart vilken typ av ärenden som skall gä tillskattenämnden. Eftersom det är viktigt att lekmannainflytandet inte ytterligareförsvagas anser vi det angeläget med preciseringar på detta område, I propositionen föreslås yidare att det skulle tillskapasen "pool" av lekmannaledamöter enligt det system som gäller förnämndemän i domstolarna. Kommittén ansåg att det skulle behövas ca 4 000 lekmäntotalt sett i hela landet, och då hade kommittén räknat med utgångspunkten attendast fyra lekmän skulle vara närvarande vid varje sammanträde. Fleraremissinstanser har uttalat sig för att det borde vara fem ledamöter, och detanser också finansministern. Detta måste såvitt jag förstår betyda att mer än 4 000lekmän borde utses. Emellertid anser finansministern att antalet lekmän skallbestämmas av regeringen.