prot · GA09134 · 1986-12-31 00:00:00 — Istället borde man ha en starkare koncentration på nya verksamheter och på debefinfiiga verksamheter som svarar för den teknologiska förrtyelselinjen. FFVär ett irttressant exempel på detta, och def finns mårtga artdra. Det vorevikfigt att ta fasta på möjligheten att inge människor som arbetar inomstatsförefagsamhet en litet annan typ av anda än den som råder i ett störreprivatföretag, där allfing är underkastat vinstmaximeringsprincipen ochkarriärstegen. Def är möjligt aft man inom destatliga företagen aldrig kommer att kunna erbjuda enskilda individer, framförallt inte dem i ledande ställning, samma ekonomiska förmåner och exakt sammakarriärmöjligheter som kan locka inom den privata sektorn. Man kan i ställetförsöka bjuda något annat - en större bredd och större engagemartg frän deanställdas sida i verksamheten och känslan av atf de arbetar för mål som litetspränger de individualistiska egoistiska ramarna, känslan att de är med inationellt betydelsefulla projekt som är viktiga för den egna landsändensframtid. Det är ofta en känsla och ett engagemang som är väl så viktiga ochfruktbara som det engagemang som kommer sig av egoistisk vinstmoral. 45 PER-OLAERIKSSON (c) replik: Bara några ord fill vännen . Hansade att vi inte tänker pä de anställda vid domänverket och att vi vill säljaut domänverkets skogar. Visst tänker vi på dem. Vi vill ge de anställda viddomänverket möjlighet att själva skaffa sig en skogsfastighet. Det finns stortintresse för detta, som är omvittnat i olika sammanhang. Det är bättre att hatusen blommor som blommar än atf ha ett enda företag eller en enda ägare ivissa delar av vårt land. Jag tycker att under den sommarledighet somvi har framför oss skall fundera över om def irtte kart firtnas ett sambandmellan en stor statlig irtdustri och företagssektor med socialt styrda regioueroch hög arbetslöshet. Jag tror aft def firtns ett sådant samband. Jag tyckeratf vi skall bryta det sambandet och försöka minska arbetslösheten, få flerföretag och ett intensifierat näringsliv. Det tycker jag att kanfå som hemläxa över sommaren. Anf..46 () replik: Jag skall inte förlängadebatten utan bara säga till Per artgående FFV att ert arbetsgrupphar tillsatts för atf skyndsamt utarbeta närmare förslag om ändrade ekonomiskabefogenheter för affärsverket FFV. Anf.47 (); I detta betänkande behandlas bl. a.propositionen om näringspolitik inför 1990-talet.. När det gäller ägarrollen ide statliga foretagen har vi socialdemokrater från lagfen motionunderden allmänna motionstiden. På många punkter stämmer motionens krav med de:förändrirtgar som signaleras i propositionen och i betänkandet. de offensiva satsningar som måste tillför att skapa ny produktiou, rtyteknik och ny sysselsättning även i de statliga basindustrierna. De statliga basindustriernas framfid och utveckling ärnaturligtvis särskilt intressant för oss norrbottningar, helt enkelt beroendepå att de statliga företagen intar en så dominerande ställning i länetsnäringsliv. Tre av fyra industriarbetare i länet är artställda i de stafligaföretagen. har också basförefagen kontinuerligtvarit utsatta för strukturrationaliseringar, som medfört att tusentalsarbetstillfäMcn försvurtrtit. Det är en faktor som bidrar till att länet harlandefs i särklass högsta arbetslöshet. Det privata näringslivet har inte visat något störreintresse för etableringar till länet, med några få undantag: Staten kommerdärför med all sannolikhet att även i framtidert ha ett stort ansvar försysselsättrtirtgen i länet. Om def skall fungera måste de statliga företagenutvecklas, dvs. infe bara rationalisera den nuvarande produktionen utan ocksåtillskapa ny produktion genom ny teknik och därmed nyasysselsättningsmöjligheter. Det brådskar när vi nu åter kan se crt negativ utvecklingför basindu-strierrta. För del diskuteras nu flera alternativ tillneddragningar. I ett s. k. optimistiskt alternativ handlar det om att dra nerantalet anställda med 1 200 . För i handlar det om atttotalt dra ner antalet anställda med närmare 700 . Äveninom diskuteras rationaliseringar, om och i vilken omfattning är ännuoklart. Återigen handlar det alltså om ca 2 200 anställda färre inom denorrbottniska basindustriföretagen. Den här utvecklingen sker mot bakgrund av att företagen ärhelt koncentrerade till sin råvaruproduktion. Man kan verkligen inte anklagaföretagslednirtgarna för atf ha tagit särskilt många initiativ för att breddaverksamheterna, för att därmed kunna fånga upp dem som förväntas bli 5 Riksdagensproiokoll 1986/87:134 övertaliga genom de kommande ratiortaliseringarrta. Här måste naturligtvis ägaren driva på hårdare för atfutveckla företagen. Irtte mirtst gäller det utvecklirtg i , där detfiurts klara alterrtafiv till en nedläggnirtg av finvalsverket. Det borde varanaturligt att i ett län som ordentligt pröva alla alternativ förertcdläggrting. Vi utgår från aft så skall bli fallet även i ;s verksamhet iLuleå. Det vore naturligtvis lättare att uthärdastrukturrationaliseringar, även om de medför färre anställda i de tungabasföretageu, om artdra produktionsverksamheter kunde byggas upp vid sidan omde traditionella. Det är givetvis ingen lätt uppgift. Den kommer atf ta fid ochmed all sanrtolikhet kosta rätt mycket pengar, men det är en viktig uppgift istatens ägarroll i de rtorrbottrtiska basirtdustrierrta. Ett av huvudproblemcrt med lärtcfs rtäringsliv är förnärvarande att det härjar alldeles för många nedläggningsprofeter iföretagslednirtgarna. Det borde , med den här propositionen och det kommanderiksdagsbeslutet, finnas förutsättningar för ägaren-staten att lyfta in andrakrafter i företagsledningarna, alltså även dem som ser möjligheter tillutveckling och möjligheter aft dra i gång nya verksamheter. Tyvärr tas inte deinitiativen i dagens företagsledningar. Avslutnirtgsvis: de skrivningar som finns ipropositionen och utskottsbétänkandet är bra. krävs det bara att de följsupp med särskild uppmärksamhet främst i det län som domirtcras av de statligaföretagen. Den utveckling som rtu pågår ser irtte särskilt gyrtrtsarti ut inför1990-talet. 48ANDERS CASTBERGER (fp): Jag beklagar att mirt arthållan om aft bliupptageu på talarlistan inte kom ärtda fram, mcrt jag tackar för aft jag fårordet så här på sluttampcrt av dertna debatt. Jag har för avsikt att närrtiarcberöra ägarförhållartdcrta i och i framför allt dess företag ,Falkcrt och Tobaksbolaget. Jag vill Urtderstryka att jag delar de huvudprinciper somframgår av de förslag och reservationer som ställt sig bakom.Avsikten är ju att de nyä aktierna skall ges en så stor spridnirtg att kravenpå inregistrerirtg på fortdbörs blir uppfyllda. Det innebär heltandra krav på företagen aft visa vinst och förklara eventuellt utebliven vinst.I fråga om produkter som öl och tobak borde politiken vara att målmedvetetarbeta för en avvänjning av alkohol- och tobaksberocrtde. Det skall infe sättasett allvarligt frågetecken i kantcrt för ett företag, om det irtte årertvinstgenerator som fungerar i alkoholsammanhang. Det av långsiktigt fastställda målet föralkoholpolitiken innebär atf konsurtitiortcn skall minskas med minst 25 %frarti och att därmed också alkoholskadorrta skall minska. Grundenför att driva en sådan aktiv alkoholpolitik har bestått i principenom aft samhället har ansvaret för tillverkning, försäljning och servering avalkohol. Därigenom skall man irtte enligt min mening vägledas av gängseföretagsekonomiska krav. Syftet skall i stället vara aft minska den totalaalkoholkortsumfioucn. Det gäller i samma grad försäljnirtg av tobaksvaror, somhar klart skadliga effekter ur hälsomässig synvinkel. Ipropositionen framhåller industriministern aft tobaksrörelsen är en stor Han konstaterar också att det mest vinstgivande produktområdet, cigaretter, har fått vidkännas ert kraftigt vikande total marknad. Konsumtionen kommer sannolikt att fortsätta, fastsläs det i propositionen, men på bedömer att det kart bli nödvändigt aft strukturera om den skandinaviska cigarettmarknaden för att möta en hårdrtande konkurrerts. 1 ett lärtgre perspektiv kart ert sådart utveckling alltså kräva stora investeringar. Men, säger man likväl, bör Tobaksbolaget kunrta fortsätta att generera stora positiva kassaflöden. ' Dettaär, menarjag, i grunden en skadlig politik. Att görastora vinster på en verksamhet som innebär atf människors hälsa medvetet skadasär en klar avart. Vidare framhålls i förslaget atf bryggeri- ochläskedrycksrörelscn och Falken förväntas presentera en tämligen hög ochstabil vinstnivå. Marknaden för öl samt sport- och läskedrycker i ökar.Men för den som arbetar med att förebygga skador av tobaksbruk och alkoholbrukär detta trots allt en skrämmande läsning. måste man fråga sig hur regeringens beredning avärendena går fill - när man så klart deklarerar det positiva i en ökning avförsäljningen beträffartde öl och tobak. Socialdepartemerttef säger sig ju förnärvarande arbeta med insatser för att nedbringa alkoholkonsumtionen. Denerfarenhet som mellanölsperioden gav gör att en ökad konsumtion av öl ingerstora farhågor inför dert intensiva kampanj som tydligen planeras för attytterligare öka konkurrenskraften beträffande öl. Vi är några stycken som har motiorterat och är övertygadeom att bryggeriverksamheten och Tobaksbolaget bör drivas på andra grunder ändem som majoriteten har uttalat sig för. En möjlighet att göra det är trotsallt att inte sälja ut dessa verksamheter. Vi har här i kammaren ett åtagande om att minskaalkoholkonsumfionen kraftigt. Mänga mänrtiskor tror på det och tror på vårmålsättning och arbetar för den. Låt oss därför inte släcka deras hopp genomatt hårdra de marknadsekortomiska principerna - dem som också jag omfattar - inabsurdum. Flera ledamöter över partigränserna, med andre vicetalmannen i spetsen, har velat uttrycka detta i vår motion.Det finns all anlednirtg för regeringen och den kommande, mer affärsmässigtinriktade företagsledningen att med ödmjukhet beakta dessa viktiga synpunkter. 1986/87:134 2juni1987 Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. - (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottets betänkande 42.) Kammaren övergick till atfdebattera näringsufskottets betänkande 42 om vissa oljebolagsfrågor. Viss försäljning av statens aktier i B Viss försäljning av statens aktier i 49 (); Näringsutskoftet har i det här betänkandet -med dcrt rätt irttetsägartde rubriceringen "om vissaoljebolagsfrågor" - behandlat propositiort 120, som gäller statensengagemang pä oljeområdet och Oljckonsumen-fernas (OK) ägande i , som också har staten och det finska oljebolaget som delägare. Det är värt att notera att OK bildades förraåret genom en sammartslagrtirtg av det helstafliga och OK,som då hamnat i en svår ekonomisk kris med stora förluster. , när bildades, där stafcu varhuudrapro-ccrttig ägare, har svcrtska skattebetalare skjutit till 1,5uiiljardcr fill den här verksamheten. Det tyckte man. var riktigt eftersom manansåg att det var viktigt att förbättra den svenska försörjningstrygghetert ifråga om oljeprodukter på en osäker oljemarknad. Det ansågs viktigt aft statenhade etf helägt statligt företag. - helt hastigt - övergav den socialdemokratiskaregeringen den här principen. Det helstafliga ägandet ansågs inte lärtgre likaangeläget. Om detta dikterades av situationert på oljemarkrtadcn eller av ettstarkt intresse för att hjälpa OK i en kritisk situation kommer vi aldrig attfå klarlagt här i . Vi får var och en för sig dra de slutsatser som visjälva anser mest troliga. Mycket talar för att det var mer omtanke om OK än omskattebetalarnas pengar som styrde den socialdertiokratiskaregerirtgert. Med Crt insats på 556 milj. kr. fick staten i defnybildade bolaget . OK sköt till 580 milj. kr., dvs. bara 24 milj. kr.mer än statert och fick majoriteten . i sin fur sköt till 600milj. - det mesta - men fick en ägarandel på enbart . I avtalet hadedock , mot bakgrund av sin stora kapitalinsats, lyckats tillskansa sigandra fördelar som naturligtvis inte enbart emanerar frän derasminorifefsägande. Verksamhetert gick infe bra. a. påatt OK, som hade stora oljelager, var tvunget att skriva ner dem ianslutning till de sjunkande oljepriserna. Soliditeten i def nybildade OKP komdärvid att understiga dert rtivå som bl. a. ansåg vara riktig för att medså stora belopp engagera sig i . efter beslut vid den härfiden fick man därför på nytt sätta sig ner och ägarna emellan förhandla sigfram fill nya kapitalfillskott. Detta är, herr talman, bakgrunden till den proposition somvi just nu behandlar. Vad innehåller då proposifionen? Den består av tre och enhalv sidor, varav tre sidor åtgår till en beskrivning av bakgrunden och det somhärtde samt en redogörelse för innehållet i en framställan frånOljekonsumenterna, där de vänt sig till regeringen för att den i sin tur skullegå till för att OK skulle få tillstånd att köpa aktier av staten, såatt man efter ett kapitaltillskott frän på ytterligare 100 milj. kr.skulle kurtrta behålla sin majoritet i OKP. Det minsta jag tycker atf man kan begära äratt regeringen,när den vänder sig fill , talar om vad priset på de aktier som statenskall sälja är. Men såsker irtte. Utart crt crtda redogörelse för hur värderingen har gått till begärregeringen att om en lifcrt sturtd skall fatta beslut. Detta tyckerjag är miust sagt oanständigt. Jag tror inte att någon enda chefstjänsfe-martirtom miljö- och crtcrgidcpartemertfcf och ärt mindre statsrådet skulle vara beredd att avyttra egendom utan att ha en aning om vad prisetär. Det kan infe vara mertingen att vi i riksdagensnärirtgsufskott, där ärertdet har beretts, skall tvingas inkalla såvälstatssekreterare som verkställartde direktörcrt i OKP för att få det underlagsom är nödvändigt för att fatta ett riktigt beslut. Propositionen skall redanfrån början innehålla de uppgifter på vilka vi inom oppositionen skall kunnagrunda våra motionsförslag. Det är ett minimikrav. Man kan, herr talman, ha anledning att fundera över varförNeste, det finska bolaget, tillskjuter totalt 700 milj. kr. för aft få enminoritetsandel i . Ja, till att börja med har företaget fått enleveransrätf omfattande 600 000 m-' oljeprodukter. Def är olja som köperfrån SovjetuniortCrt och som ger möjlighet till export fill lika stortvärde som värdet av importen från . Det innebäri sirt tur att vi iSverige, genom att vi får den här oljan från , avstår från att köpaoljan direkt från SovjetuniortCrt och därmed från aft öppna möjligheten för våregen exportindustri, vår verkstadsirtdustri, att exportera till Sovjeturtionen. Det finns anledning att fråga på vilket sätt den affärstrartsaktionenrertt industripolitiskt gynnar . Vad säger de övriga oljebolag somverkar på den svenska marknadert? Kan de kärtrta sig rtöjda med aft statert medskattemedel favoriserar etf enda oljebolag, nämligen ? Var firtrtskonkurrensneutraliteten, när staten ensidigt gynnar ett bolag? Vi moderater artser def prirtcipiellt riktigt att stafcrtsakticirtrtchav i OK avyttras. Det behövs konkurrensneutralitet inomoljebranschen. Men ert sådan avyttring skall ske på marknadsmässiga villkor ochpå ett sådant sätt att transaktionen inte favoriserar något enskilt bolag. Dennu aktuella aktiepost i OKP som staten säljer till Oljekonsumenterna skall, somjag sagt, självfallet säljas till marknadspris. Detta är alldelessärskilt viktigt när det gäller OK och dess starka koppling till densocialdernokratiska rörelsen. Utifrån kan def upplevas som att mau ensidigtgynnar en part. En sådart skugga av misstanke hade regeringen kunnat undvika omdcu helt öppet och äriigt hade redovisat på vilka grunder värderingen harskett. Från moderat sida yrkar vi avslag påregerirtgerts propositiort. Jag vill samfidigt yrka bifall till de moderatareservafionerna. Prot: 1986/87:134 2junil987 Viss försäljning av statens aktier i B Under detta anförande övertog andre vice talmartnenledningen av kammarens förhandlirtgar. 50HÄDAR (): Det svenska oljeberoendet har länge varitstort. Det var särskilt stort , men har reducerats därefter. Viär nu nere på jämfört uuder . Detta är positivt.Deuna utveckling är fill en del resultatet av crt medvetcrt oljepolitik. Vår oljahämtar vi rtu frårt Nordsjört i väserttligt större utsträckning än vi Viss försäljning av statens aktier i B Då var vi i mycket hög grad beroende av olja från en oroligrcgiort, nämligert frårt . köper vi huvuddelen från Norgeoch Storbritanrtien, och det är positivt ur beredskapssynpunkf. Till det glädjartde hör också att norska företag haretablerat sig på den svenska marknaden. Det bidrar också till atf öka vårförsörjningstrygghef. Oljekriser skakade och världen och 1979. Devar delvis politiskt betingade. I det ena fallet orsakades oljekrisen bl. a. avarabländer-rtas vilja att komma åt . T det artdra utlöstes dcu av dertkris som ledde fill schahens fall. I båda situationerna uppstod brist på olja,och de internafionella oljebolagen utnyttjade detta till att söka skaffa sigmycket stora, för aft inte säga alldeles osedvanligt stora vinster. Def fannshos oljebolag ett undersfucket hot om, aft om vi i inte accepterade enhelt fri prisbildning på olja, kunde företagen få svårigheter med sinaleverartser fill . De åtgärder som vidtogs frårt olika regeringar för atfbegränsa priserna på olja i de sammanhängcrt finner jag alltjämt välmotiverade. Erfarenheterna visar att det ärvärdefullt att ha fillgång till svenskägda oljebolag med vilja aft verkalångsikfigt på den svenska marknaden på de villkor som denrta marknad erbjuder.Därför var vi från folkparfiet positiva till den sammanslagrtirtg av OK och SPsom skedde för sedan. Men vi sade från början ifrån, att def var fel atti det bolaget ta med , ett helstatligt finskt oljebolag med en faktiskmonopolställning på den finska, marknaden. importerar sin olja från . Vad defhandlar om är alltså atf säljer produkter, baserade på olja frånSovjetunionen, fill . Jag har inte någon invändning mot att viköper en del av vår olja från . Det är bra atf vi diversifierar våra oljeinköp; att vi tar olja från flera olika håll. Men det finns ingen anledning, vilket också underströk, att vi inhandlar oljan på etf korttrakt, som garartterar att få sälja 600 000 m" oljeprodukter fillSverige. Vi kunde lika väl få avtal om leveranser direkt från och därigenom också de industripolifiska fördelar som ett sådant avtal skulle ge. Vi skulle på så sätt skapa möjlighet för svenska företag att öka sin exporttill Sovjetunionert. är det finska företag sorn får den möjligheten i stället för de svenska industriförefagert. . . Jag tycker vidare, herr talman, att det är fel aft OKP -ett företag med ett starkt statligt inslag - ger ett finskt statligt företaggaranti om leveranser av stora märtgder oljeprodukter, som det finskaföretaget är delägare i OKP. blir på det sättet både köpare och säljare.Det finska har självfallet skyldighet att försöka få ut ett så bra prissom möjligt för de oljeprodukter företaget levererar till def svenska OKP.Samfidigt skall som delägare i OKP tillvarata ägarnas intresse av attvarorrta blir inköpta fill så fördelaktiga priser som möjligt från det finskaNeste. Det är en omöjlig situation. Det går inte att vara både köpare ochsäljare och tillvarata bådas intresse på.ett opartiskt och rikfigt sätt. Frånsvensk sida har staten nu medverkat fill atf denna situation har uppstått,genom atf fa med som en av delägarna i OKP. Vi tyckeraft det är fel atf på detta sätt gynna ett finskt bolag. finna attdet finns tillräckliga orsaker att göra detta: Borde man inte i så fall -somparallell - ge samma förutsättningar till norska bolag? Även de bidrar till densvertska oljcförsörjningen på ett verksamt sätt. Det här sagda skall intetolkas som ett förslag från mirt sida om att vidga ägarkretsen i OKP medrtorska bolag. Mirt kritik gäller den konstruktion av OKP som regeringen hargenomdrivit. Oljepolitiken framstår alltjämt såsom ertväscrtflig del av den svenska energipolitiken. vill föra enoljepolitik i landets intresse. Vi ser att ett svenskägt oljebolag kan vara ettvärdefullt instrument i en sådart politik. Regerirtgerts hållrting i oljebolagsfrågan präglas avirtkortsekvcrts. Den slår vakt - inte främst kring den svenskaoljeförsörjningen och dess intressen -utan i högre grad om det kooperativaföretaget ;s ekortomiska intressen. Det är mycket olyckligt, herr talman. Jagyrkar bifall till reservafion 2, som innebär avslag på regerirtgensproposition. Viss försäljning av statens aktier i Anf.51 (); Jag vill börja med att yrka bifall till näringsutskottetshemställan i dess betänkande 1986/87:42 om vissa oljebolagsfrågor. OK bildades och består avOljckonsumcrtterrtas förburtd, svcrtska staten och det finska bolaget ; OK , svenska staten , . träffadesavtal om en riktad nyemission mellan parterrta i OKP. Efter denna emission bliraktiefördelningen, dvs. ägarandelen; OK , svenska statert , NesteOy 24"%. Utskottets majoritet fillstyrker regerirtgerts förslag omförsäljrting av ert del av statens aktieinnehav i tillOljckonsumcrtterrtas trygga karaktären av kooperafivt företag,sedart ert till riktad rtyemission av aktier för 100 milj. kr.genomförts.-OK har i ert skrivelse hemställt att regerirtgen begärriksdagerts tillstårtd att sälja viss del av statens aktier i till OK. OKunderstryker viktcrt av att OKP;s karaktär av ett kooperativt företagbibehålls. Mot denna bakgrund öuskar förbuudet förvärva aktier i av staterti dert omfattning som krävs för att förbundets andel av aktiekapitalet klartskall överstiga . Regeringert framhåller i propositiortert att det ärviktigt att OKP:s karaktär av ett koojjerativt bolag bibehålls. Utskottet delar regeringens syn i detta avseende ochtillstyrker regeringens förslag att till OK sälja aktier så att OK:s ägarandelklart överstiger . Utskottet vill dock påpeka att regeringert torde avseett bemyrtdigartde om försäljnirtg av högst av statens aktier i ,vilket beräknat på antal akfier efter emissionen inrtebär av statertsaktieirtnehav. Jag övergår nu fill att kommentera dereservationer som finrts avlämnade i samband med behandlingert av dettaärcrtde. I reservatiort nr 1 av m. fl. påpekas attförsäljningen av aktier hade bort ske till marknadsmässiga villkor och aft ingaskäl finns att bibehålla def kooperativa majorifefsägandef. Jag vill börja med aft yrka avslag på dennareservation och anför följande. När det gäller försäljningsvillkoren ochmarknadsmässighe- Prot.1986/87:134 ten vid försäljningen av aktierna har utskottet vid utfrågninginhämtat 2 juni1987 kompletterande upplysuingar.Utskottet har mot denrta bakgrund funnit .. j... .... . uppgörelsen rimlig. Vad sedangäller det kooperativa ägandet vill majorite- I -/f D , ten iutskottet understryka att bildandet av OKP för ungefär ett är sedan tens aktien ' =" , ._ Irtrtebar ert kraftsamling av desvenska infresscrtterna pa oliemarknadcn med leumAB o r j ett starktkooperativt inflytande. Det är rimligt aft detta irtflytande bevaras i sambartdmed dert ökning av aktiekapitalet som sker och att det kooperativainflytandet bevaras genom att statert säljer ytterligare crt mindre del avsitt aktieinnehav till OK. I reservation nr 2 tar man upp betydelsen av att vi har enmångfald av inköpskällor för säkerställande av fillgången till råolja ocholjeprodukter. berör också Nesfes roll som både säljare och delägare.Reservartterrta är missbelåtna med att infe tillräckligt många inköpssfällenfinns och med de bindningar i form av tecknade avtal med somupprättats. Från beredskapssynpunkt är det av stor viktatt landets försörjnirtg med oljeprodukter inte tillåts bli helt beroende avutländska intressen. Det är också av vikt atf inköp sker från olika källor.Reservanterna har inte framfört några nya skäl mot Nestes engagemang i OKP.Även efter ett bifall till de nu aktuella förslagen finns ett betryggandesvenskt inflytartde i bolaget. Därmed yrkar jag avslag även på reservafion nr 2av och . I reservation nr 3 far man upp den vanliga visan frånmoderaterna om att sälja ut all statlig verksamhet.